# Az Európai Unió L 279/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.279.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 279 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. október 12. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.279.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 279

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. október 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/540/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. december 20.) C 25/08. (korábbi NN 23/08.) számú állami támogatás a France Télécom által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozóan, a Francia Köztársaság által a France Télécom javára végrehajtott reformról
  (az értesítés a C(2012) 9403. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/541/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. február 22.) a Görögország által az Enómeni Klostoÿfantourgía [United Textiles] AE részére nyújtott állami támogatásról (SA.26534. (C 27/10., korábbi NN 6/09.) számú állami támogatási intézkedés)
  (az értesítés a C(2011) 9385. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2012/542/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. március 21.) az Egyesült Királyság által a Royal Mail Group javára végrehajtani tervezett SA.31479. (2011/C) (ex 2011/N) számú intézkedésről
  (az értesítés a C(2012) 1834. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 40 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2012/540/EU

*

A Bizottság határozata (2011. december 20.) C 25/08. (korábbi NN 23/08.) számú állami támogatás a France Télécom által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozóan, a Francia Köztársaság által a France Télécom javára végrehajtott reformról
  (az értesítés a C(2012) 9403. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 9403. számú dokumentummal történt)

1

1

2012/541/EU

*

A Bizottság határozata (2012. február 22.) a Görögország által az Enómeni Klostoÿfantourgía [United Textiles] AE részére nyújtott állami támogatásról (SA.26534. (C 27/10., korábbi NN 6/09.) számú állami támogatási intézkedés)
  (az értesítés a C(2011) 9385. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 9385. számú dokumentummal történt)

1

30

2012/542/EU

*

A Bizottság határozata (2012. március 21.) az Egyesült Királyság által a Royal Mail Group javára végrehajtani tervezett SA.31479. (2011/C) (ex 2011/N) számú intézkedésről
  (az értesítés a C(2012) 1834. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 1834. számú dokumentummal történt)

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 12.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. december 20.)

C 25/08. (korábbi NN 23/08.) számú állami támogatás a France Télécom által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozóan, a Francia Köztársaság által a France Télécom javára végrehajtott reformról

(az értesítés a C(2012) 9403. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/540/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára (2),

miután az említett cikkeknek megfelelően felkérte az érdekelteket észrevételeik megtételére (3) és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Egy 2002. október 4-én kelt, majd 2003. január 16-án kiegészített panaszban a Francia Köztársaság által a France Télécom javára végrehajtott azon támogatásról értesítették a Bizottságot, amely részben könnyített annak – nevezetesen a nyugdíjak finanszírozásával kapcsolatos – pénzügyi terhein. 2004. március 17-én kelt levélben a Francia Köztársaság megküldte a Bizottság részére a panasszal kapcsolatban kért információkat. |
| --- | --- |

(1)

Egy 2002. október 4-én kelt, majd 2003. január 16-án kiegészített panaszban a Francia Köztársaság által a France Télécom javára végrehajtott azon támogatásról értesítették a Bizottságot, amely részben könnyített annak – nevezetesen a nyugdíjak finanszírozásával kapcsolatos – pénzügyi terhein. 2004. március 17-én kelt levélben a Francia Köztársaság megküldte a Bizottság részére a panasszal kapcsolatban kért információkat.

| (2) | 2004. április 2-án és 2006. február 24-én kelt levelükben a panaszosok további információkat közöltek az üggyel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

2004. április 2-án és 2006. február 24-én kelt levelükben a panaszosok további információkat közöltek az üggyel kapcsolatban.

| (3) | 2008. május 20-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a Francia Köztársaságot azon döntéséről, miszerint az állami támogatással kapcsolatban megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárást. |
| --- | --- |

(3)

2008. május 20-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a Francia Köztársaságot azon döntéséről, miszerint az állami támogatással kapcsolatban megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

| (4) | A Francia Köztársaság 2008. július 18-án megtette észrevételeit. |
| --- | --- |

(4)

A Francia Köztársaság 2008. július 18-án megtette észrevételeit.

| (5) | Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági döntést az Európai Unió Hivatalos Lapjában tették közzé (4). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a szóban forgó támogatásra vonatkozóan tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági döntést az Európai Unió Hivatalos Lapjában tették közzé (4). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a szóban forgó támogatásra vonatkozóan tegyék meg észrevételeiket.

| (6) | 2008. szeptember 22-én a Bizottság kézhez kapta a France Télécom észrevételeit, a határidő lejártának meghosszabbítása után pedig 2008. október 1-jén megkapta a panaszosok, majd 16-án egy távközlési szolgáltató észrevételeit. Ezt követően a kapott észrevételeket a Bizottság továbbította a Francia Köztársaságnak. A Bizottság 2009. február 13-án kelt levélben kapta kézhez a Francia Köztársaság megjegyzéseit. |
| --- | --- |

(6)

2008. szeptember 22-én a Bizottság kézhez kapta a France Télécom észrevételeit, a határidő lejártának meghosszabbítása után pedig 2008. október 1-jén megkapta a panaszosok, majd 16-án egy távközlési szolgáltató észrevételeit. Ezt követően a kapott észrevételeket a Bizottság továbbította a Francia Köztársaságnak. A Bizottság 2009. február 13-án kelt levélben kapta kézhez a Francia Köztársaság megjegyzéseit.

| (7) | 2009. február 16-án a France Télécom észrevételeiben egy 2008. november 28-i bírósági ítéletre hívta fel a Bizottság figyelmét, (5) amely szerinte az ő álláspontját erősíti. A (6) preambulumbekezdésben említett távközlési szolgáltató az eljárással kapcsolatos megjegyzéseit 2009. május 14-én kiegészítette a Bizottság egy 2009. február 11-i határozatára hivatkozva, (6) mely – véleménye szerint – álláspontját igazolja. |
| --- | --- |

(7)

2009. február 16-án a France Télécom észrevételeiben egy 2008. november 28-i bírósági ítéletre hívta fel a Bizottság figyelmét, (5) amely szerinte az ő álláspontját erősíti. A (6) preambulumbekezdésben említett távközlési szolgáltató az eljárással kapcsolatos megjegyzéseit 2009. május 14-én kiegészítette a Bizottság egy 2009. február 11-i határozatára hivatkozva, (6) mely – véleménye szerint – álláspontját igazolja.

| (8) | A Bizottság, valamint a France Télécom képviselői – ez utóbbi kérésére – több ízben is megbeszéléseket folytattak: 2009. december 17-én, 2010. szeptember 23-án, illetve 2010. október 12-én. A France Télécom 2010. október 18-án kiegészítő észrevételeket tett. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság, valamint a France Télécom képviselői – ez utóbbi kérésére – több ízben is megbeszéléseket folytattak: 2009. december 17-én, 2010. szeptember 23-án, illetve 2010. október 12-én. A France Télécom 2010. október 18-án kiegészítő észrevételeket tett.

| (9) | 2010. március 18-án a Francia Köztársaság a Bizottság kérésére – egyes, az eredeti észrevételeiben közölt adatokra vonatkozóan – tartalmi összefoglalóval ellátott pontosításokat és naprakész információkat közölt. |
| --- | --- |

(9)

2010. március 18-án a Francia Köztársaság a Bizottság kérésére – egyes, az eredeti észrevételeiben közölt adatokra vonatkozóan – tartalmi összefoglalóval ellátott pontosításokat és naprakész információkat közölt.

| (10) | 2010. szeptember 22-én a francia hatóságok újabb észrevételeket nyújtottak be a Bizottságnak, egyúttal találkozót kértek, melyre 2010. október 22-én került sor. A Bizottság egy 2010. október 28-án kelt levélben a találkozón felmerült tényszerű pontosításokat, illetve a France Télécom által tett kiegészítő észrevételeket továbbította a francia hatóságoknak. Ebben a levélben a Bizottság egyúttal arra kérte fel a Francia Köztársaságot, hogy tegye meg esetleges észrevételeit. A francia hatóságok 2010. november 10-én kiegészítő információkat kértek az észrevételeik kidolgozásához, melyeket a Bizottság 2010. november 17-én juttatott el hozzájuk. |
| --- | --- |

(10)

2010. szeptember 22-én a francia hatóságok újabb észrevételeket nyújtottak be a Bizottságnak, egyúttal találkozót kértek, melyre 2010. október 22-én került sor. A Bizottság egy 2010. október 28-án kelt levélben a találkozón felmerült tényszerű pontosításokat, illetve a France Télécom által tett kiegészítő észrevételeket továbbította a francia hatóságoknak. Ebben a levélben a Bizottság egyúttal arra kérte fel a Francia Köztársaságot, hogy tegye meg esetleges észrevételeit. A francia hatóságok 2010. november 10-én kiegészítő információkat kértek az észrevételeik kidolgozásához, melyeket a Bizottság 2010. november 17-én juttatott el hozzájuk.

| (11) | Egy 2010. december 9-én kelt, majd 2011. június 24-én kiegészített levélben a Francia Köztársaság eljuttatta kiegészítő észrevételeit, melyek tartalmazták az általa eredetileg tett észrevételek egyes adatainak aktualizált változatát. A francia hatóságokkal 2011. június 28-án, valamint július 4-én került sor megbeszélésekre. 2011. október 7-én újabb észrevételeket tettek. |
| --- | --- |

(11)

Egy 2010. december 9-én kelt, majd 2011. június 24-én kiegészített levélben a Francia Köztársaság eljuttatta kiegészítő észrevételeit, melyek tartalmazták az általa eredetileg tett észrevételek egyes adatainak aktualizált változatát. A francia hatóságokkal 2011. június 28-án, valamint július 4-én került sor megbeszélésekre. 2011. október 7-én újabb észrevételeket tettek.

2.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES ISMERTETÉSE

| (12) | A jelen eljárás tárgyát képező intézkedések az 1996-ban a France Télécom vállalat által támogatott, az állami alkalmazotti jogállással rendelkező munkavállalók nyugdíjának fizetésével kapcsolatos költségek rendszerében bevezetett változásokra vonatkoznak. A korábbi rendszert még 1990-ben, a France Télécom önálló állami vállalattá alakulásakor hozták létre. Ami a France Télécom által fizetendő társadalombiztosítási járulékokat illeti, az 1990-es törvény a korábbi gyakorlatot alkalmazza újra. 1996-ban egy új rendszer került kialakításra két okból is: egyrészt a France Télécom részvénytársasággá alakult, részvényeit jegyezték a tőzsdén, és alaptőkéje növekvő része nyilvános kereskedelemben hozzáférhető lett; másrészt teljesen megnyitották azokat a piacokat, melyeken a France Télécom jelen volt, úgy Franciaországban, mint az Európai Unió más tagállamaiban. A lényeges kérdéseket illetően az 1996-ban bevezetett rendszer jelenleg is hatályban van. |
| --- | --- |

(12)

A jelen eljárás tárgyát képező intézkedések az 1996-ban a France Télécom vállalat által támogatott, az állami alkalmazotti jogállással rendelkező munkavállalók nyugdíjának fizetésével kapcsolatos költségek rendszerében bevezetett változásokra vonatkoznak. A korábbi rendszert még 1990-ben, a France Télécom önálló állami vállalattá alakulásakor hozták létre. Ami a France Télécom által fizetendő társadalombiztosítási járulékokat illeti, az 1990-es törvény a korábbi gyakorlatot alkalmazza újra. 1996-ban egy új rendszer került kialakításra két okból is: egyrészt a France Télécom részvénytársasággá alakult, részvényeit jegyezték a tőzsdén, és alaptőkéje növekvő része nyilvános kereskedelemben hozzáférhető lett; másrészt teljesen megnyitották azokat a piacokat, melyeken a France Télécom jelen volt, úgy Franciaországban, mint az Európai Unió más tagállamaiban. A lényeges kérdéseket illetően az 1996-ban bevezetett rendszer jelenleg is hatályban van.

2.1.   A France Télécom jogállásának, valamint személyzeti politikájának jogszabályi háttere az 1990 és 1996 közötti időszakban

2.1.1.   A France Télécom jogállása, illetve személyi állományának helyzete 1990 és 1996 között

| (13) | Az 1990. július 2-i törvény 90-568-as szakaszának értelmében (a továbbiakban: az 1990-es törvény) (7) a France Télécom-ot jogi személyiséggel rendelkező közjogi társaságként hozták létre. Korábban a francia Postaügyi és Távközlési Minisztérium egyik főigazgatósága volt. Ugyanezen törvény rendelkezései értelmében az állam teljes tulajdonát képező, ezen főigazgatóság szolgálatainak biztosított ingatlanok és ingóságok ingyenesen és teljes joggal a France Télécomhoz kerültek. |
| --- | --- |

(13)

Az 1990. július 2-i törvény 90-568-as szakaszának értelmében (a továbbiakban: az 1990-es törvény) (7) a France Télécom-ot jogi személyiséggel rendelkező közjogi társaságként hozták létre. Korábban a francia Postaügyi és Távközlési Minisztérium egyik főigazgatósága volt. Ugyanezen törvény rendelkezései értelmében az állam teljes tulajdonát képező, ezen főigazgatóság szolgálatainak biztosított ingatlanok és ingóságok ingyenesen és teljes joggal a France Télécomhoz kerültek.

| (14) | Az 1990-es törvény 3. cikke alapján a France Télécom fő feladatai a következők: i. távközlési közszolgáltatások biztosítása mind nemzeti, mind pedig nemzetközi viszonylatban; ii. ezen szolgáltatások nyújtásához szükséges hálózatok létrehozása; fejlesztése és működtetése; valamint külföldi hálózatokkal történő összekapcsolása; iii. minden egyéb távközlési, rádiós, illetve televíziós szolgáltatás, felszerelés és hálózat biztosítása. |
| --- | --- |

(14)

Az 1990-es törvény 3. cikke alapján a France Télécom fő feladatai a következők: i. távközlési közszolgáltatások biztosítása mind nemzeti, mind pedig nemzetközi viszonylatban; ii. ezen szolgáltatások nyújtásához szükséges hálózatok létrehozása; fejlesztése és működtetése; valamint külföldi hálózatokkal történő összekapcsolása; iii. minden egyéb távközlési, rádiós, illetve televíziós szolgáltatás, felszerelés és hálózat biztosítása.

| (15) | Az 1990-es törvény 29. cikke értelmében a France Télécom személyzetére különleges jogállás jellemző, mely egyrészt az állami alkalmazottak jogaira és kötelezettségeire vonatkozó törvényből, másrészt az állam közszerepével kapcsolatos alaprendelkezésekből áll össze. Az 1990-es törvény lehetővé tette szerződéses munkavállalók alkalmazását kollektív szerződés hatálya alatt egy, az állam és a vállalat között létrejött szerződés által meghatározott keretben. E szerződés értelmében a személyi állomány legfeljebb 3 %-ára vonatkozhatott ez a típusú alkalmazás. |
| --- | --- |

(15)

Az 1990-es törvény 29. cikke értelmében a France Télécom személyzetére különleges jogállás jellemző, mely egyrészt az állami alkalmazottak jogaira és kötelezettségeire vonatkozó törvényből, másrészt az állam közszerepével kapcsolatos alaprendelkezésekből áll össze. Az 1990-es törvény lehetővé tette szerződéses munkavállalók alkalmazását kollektív szerződés hatálya alatt egy, az állam és a vállalat között létrejött szerződés által meghatározott keretben. E szerződés értelmében a személyi állomány legfeljebb 3 %-ára vonatkozhatott ez a típusú alkalmazás.

| (16) | Folytatva a korábbi költségvetési gyakorlatot, az 1990-es törvény 30. cikke a következőképpen határozza meg a személyi állományt illető társadalombiztosítási szolgáltatások finanszírozására vonatkozó felelősségvállalási szabályokat a francia állam és a France Télécom között:
  „A Postaügyi és Távközlési Minisztérium, valamint a közjogi társaságok alkalmazásában álló aktív és nyugdíjas korú alkalmazottak, akik állami alkalmazotti jogviszonnyal rendelkeznek, csakúgy, mint ezek jogutódjai, a postai és távközlési (PTT) biztosítási pénztáron keresztül természetben részesülnek betegségi, anyasági és rokkantsági ellátásban a Társadalombiztosítási Törvénykönyv III. könyvében, valamint a VII. könyv első címe II. fejezetében meghatározott feltételek szerint. Az L. 712-9. cikk értelmében ugyanakkor a biztosítás államot terhelő részét mégis a közjogi társaságok kötelesek fizetni állami alkalmazottaik után.
  A La Poste és a France Télécom állami alkalmazottai számára folyósítandó nyugdíjak megállapítása és folyósítása a polgári és katonai nyugdíjakra vonatkozó nyugdíjtörvény értelmében az állam felelősségi körébe tartozik. Ellentételezésként, a közjogi társaságok kötelesek az Államkincstárnak megfizetni az alábbiakat:






  a) | Az alkalmazott fizetéséből levont összeget, amelynek mértékét a polgári és katonai nyugdíjakra vonatkozó nyugdíjtörvény L. 61. cikke határozza meg. |
| --- | --- | --- |

(16)

Folytatva a korábbi költségvetési gyakorlatot, az 1990-es törvény 30. cikke a következőképpen határozza meg a személyi állományt illető társadalombiztosítási szolgáltatások finanszírozására vonatkozó felelősségvállalási szabályokat a francia állam és a France Télécom között:

„A Postaügyi és Távközlési Minisztérium, valamint a közjogi társaságok alkalmazásában álló aktív és nyugdíjas korú alkalmazottak, akik állami alkalmazotti jogviszonnyal rendelkeznek, csakúgy, mint ezek jogutódjai, a postai és távközlési (PTT) biztosítási pénztáron keresztül természetben részesülnek betegségi, anyasági és rokkantsági ellátásban a Társadalombiztosítási Törvénykönyv III. könyvében, valamint a VII. könyv első címe II. fejezetében meghatározott feltételek szerint. Az L. 712-9. cikk értelmében ugyanakkor a biztosítás államot terhelő részét mégis a közjogi társaságok kötelesek fizetni állami alkalmazottaik után.

A La Poste és a France Télécom állami alkalmazottai számára folyósítandó nyugdíjak megállapítása és folyósítása a polgári és katonai nyugdíjakra vonatkozó nyugdíjtörvény értelmében az állam felelősségi körébe tartozik. Ellentételezésként, a közjogi társaságok kötelesek az Államkincstárnak megfizetni az alábbiakat:

a)

Az alkalmazott fizetéséből levont összeget, amelynek mértékét a polgári és katonai nyugdíjakra vonatkozó nyugdíjtörvény L. 61. cikke határozza meg.

| b) | Egy kiegészítő hozzájárulást, amely lehetővé teszi a nyugdíjas alkalmazottai számára juttatott és jövőben juttatandó nyugdíjak költségének teljes átvételét. |
| --- | --- |

b)

Egy kiegészítő hozzájárulást, amely lehetővé teszi a nyugdíjas alkalmazottai számára juttatott és jövőben juttatandó nyugdíjak költségének teljes átvételét.

Mindazok a költségek, melyek a Társadalombiztosítási Törvénykönyv L. 134-1. cikke rendelkezéseinek a La Poste és a France Télécom alkalmazottaira való alkalmazásából adódnak, teljes egészében a közjogi társaságokat terhelik.

Az Államtanács szükség szerint rendeletben meghatározza a jelen rendelkezések alkalmazásának feltételeit.”

| (17) | 1991 és 1996 között, az 1990-es törvény 30. cikkének alkalmazása értelmében a „munkáltatói” hozzájárulás (vagyis az 1990-es törvény eredeti szövegének 30. cikke b) pontjában meghatározott „kiegészítő hozzájárulás”), melyet a France Télécom az állami alkalmazottak alkalmazásának jogcímén köteles fizetni, a francia állam által juttatott ellátások teljes összege és az aktív állami alkalmazottak által a járandóságukra fizetett összeg részének különbségeként lett meghatározva. A France Télécom részt vett a „kompenzáció” és a „túlkompenzáció” rendszerében is, melyek az egyéb állami szervek állami alkalmazotti nyugdíjrendszerei közti egyensúly biztosítása érdekében további átutalásokat irányoztak elő. Az állami alkalmazottak nyugdíjával kapcsolatos kötelezettségek finanszírozásának bérhez kötődő része a polgári és katonai nyugdíjakra vonatkozó nyugdíjtörvény L 61. cikkének alkalmazása során lett meghatározva egy, az alkalmazottnak járó járandóságból történő összeg levonása által. Az összeget a bruttó indexált fizetések 7,85 %-ában rögzítették. |
| --- | --- |

(17)

1991 és 1996 között, az 1990-es törvény 30. cikkének alkalmazása értelmében a „munkáltatói” hozzájárulás (vagyis az 1990-es törvény eredeti szövegének 30. cikke b) pontjában meghatározott „kiegészítő hozzájárulás”), melyet a France Télécom az állami alkalmazottak alkalmazásának jogcímén köteles fizetni, a francia állam által juttatott ellátások teljes összege és az aktív állami alkalmazottak által a járandóságukra fizetett összeg részének különbségeként lett meghatározva. A France Télécom részt vett a „kompenzáció” és a „túlkompenzáció” rendszerében is, melyek az egyéb állami szervek állami alkalmazotti nyugdíjrendszerei közti egyensúly biztosítása érdekében további átutalásokat irányoztak elő. Az állami alkalmazottak nyugdíjával kapcsolatos kötelezettségek finanszírozásának bérhez kötődő része a polgári és katonai nyugdíjakra vonatkozó nyugdíjtörvény L 61. cikkének alkalmazása során lett meghatározva egy, az alkalmazottnak járó járandóságból történő összeg levonása által. Az összeget a bruttó indexált fizetések 7,85 %-ában rögzítették.

| (18) | A France Télécom általi folyósítások összege 920 millió euróról 1 151 millió euróra nőtt 1991 és 1996 között, és a következőképpen alakult:

  1.   Táblázat


  Munkavállalói és munkáltatói nyugdíjjárulékok a France Télécomnál 1991 és 1996 között
   (8)












  (Millió EUR) |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 |
| A/Kifizetett nyugdíjjáradékok összesen | 939 | 983 | 1 070 | 1 079 | 1 173 | 1 214 |
| a 1/munkavállalói járulék | 195 | 201 | 217 | 213 | 229 | 238 |
| a 2/munkáltatói hozzájárulás | 743 | 782 | 853 | 866 | 944 | 976 |
| B/Kompenzáció-Túlkompenzáció | 176 | 188 | 277 | 136 | 201 | 175 |
| Teljes költség (A + B) | 1 115 | 1 171 | 1 348 | 1 215 | 1 375 | 1 389 |
| A France Télécom része összesen (a2 + B) | 920 | 970 | 1 131 | 1 002 | 1 146 | 1 151 |

(18)

A France Télécom általi folyósítások összege 920 millió euróról 1 151 millió euróra nőtt 1991 és 1996 között, és a következőképpen alakult:

1.   Táblázat

Munkavállalói és munkáltatói nyugdíjjárulékok a France Télécomnál 1991 és 1996 között
   (8)

(Millió EUR)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

A/Kifizetett nyugdíjjáradékok összesen

939

983

1 070

1 079

1 173

1 214

a 1/munkavállalói járulék

195

201

217

213

229

238

a 2/munkáltatói hozzájárulás

743

782

853

866

944

976

B/Kompenzáció-Túlkompenzáció

176

188

277

136

201

175

Teljes költség (A + B)

1 115

1 171

1 348

1 215

1 375

1 389

A France Télécom része összesen (a2 + B)

920

970

1 131

1 002

1 146

1 151

| (19) | A France Télécom a fizetett hozzájárulások alapján könyvelte el a nyugdíjak költségeit. E költségek biztos növekedésével és a volt állami alkalmazottak nyugellátása kifizetésének belátható alakulásával számolva a France Télécom az esetlegesen növekvő jövőbeni kifizetések biztosítékául 30 évre elkülönített egy éves szinten meghatározott céltartalékot. Az így létrehozott céltartalék teljes összege 1996-ig 23,4 milliárd FRF (3,6 milliárd EUR) volt. A francia hatóságoktól kapott információk alapján, tekintve, hogy a francia állam saját magának a biztosítója volt, nem gondoskodott a nyugdíjakkal kapcsolatos tartalékok létrehozásáról (9). |
| --- | --- |

(19)

A France Télécom a fizetett hozzájárulások alapján könyvelte el a nyugdíjak költségeit. E költségek biztos növekedésével és a volt állami alkalmazottak nyugellátása kifizetésének belátható alakulásával számolva a France Télécom az esetlegesen növekvő jövőbeni kifizetések biztosítékául 30 évre elkülönített egy éves szinten meghatározott céltartalékot. Az így létrehozott céltartalék teljes összege 1996-ig 23,4 milliárd FRF (3,6 milliárd EUR) volt. A francia hatóságoktól kapott információk alapján, tekintve, hogy a francia állam saját magának a biztosítója volt, nem gondoskodott a nyugdíjakkal kapcsolatos tartalékok létrehozásáról (9).

2.1.2.   A France Télécom jogállásában bekövetkezett változások, valamint állami alkalmazottainak helyzete 1996-tól

| (20) | Az 1996. július 26-i, 96-660. francia törvény (10) (a továbbiakban: az 1996-os törvény) az 1990-es törvény több rendelkezését is módosította. 1996. december 31-i hatálybalépésével a France Télécomot olyan állami vállalattá alakította, melyre a részvénytársaságokra vonatkozó jogszabályi rendelkezések alkalmazandók, amennyiben ez utóbbiak nem lennének ellentétesek az 1996-os törvény rendelkezéseivel. Másrészről pedig a törvény ingyenes jogcímen ruházta át a France Télécomot, mint közjogi személyt illető alapvető javakat, jogokat és kötelezettségeket az újonnan létrejövő France Télécom állami vállalatnak. |
| --- | --- |

(20)

Az 1996. július 26-i, 96-660. francia törvény (10) (a továbbiakban: az 1996-os törvény) az 1990-es törvény több rendelkezését is módosította. 1996. december 31-i hatálybalépésével a France Télécomot olyan állami vállalattá alakította, melyre a részvénytársaságokra vonatkozó jogszabályi rendelkezések alkalmazandók, amennyiben ez utóbbiak nem lennének ellentétesek az 1996-os törvény rendelkezéseivel. Másrészről pedig a törvény ingyenes jogcímen ruházta át a France Télécomot, mint közjogi személyt illető alapvető javakat, jogokat és kötelezettségeket az újonnan létrejövő France Télécom állami vállalatnak.

| (21) | Az 1995. december 31-i mérlegben szereplő saját tőke adatok alapján a France Télécom részvénytársaságot rendelettel, („France Télécom”) 25 milliárd FRF-os jegyzett tőkével (3,8 milliárd EUR) alapították. A France Télécom részvények első alkalommal 1997 októberében szerepeltek a Párizsi Értéktőzsdén, csakúgy, mint a New York-i Értéktőzsdén (NYSE). Az 1998-as Éves jelentés adatai szerint a France Télécom vállalatban 63,6 %-os részesedése volt az államnak, 31,2 % a magánbefektetőké, 3,2 % a France Télécom alkalmazottai tulajdonában volt, valamint a Deutsche Telekom rendelkezett a részvények maradék 2 %-ával. 2004. szeptember 7-ét követően, az alaptőke 10,85 %-ának eladása után a francia állam elvesztette a részvények többségi tulajdonát. A későbbiekben ez a részesedés tovább csökkent, majd 2008. december 31-én már csak a tőke 26,65 %-a fölött rendelkezett az állam. Ennek ellenére a szavazatok 26,65 %-ának és egyéb, jelentős részvénytulajdonos(ok) hiányának köszönhetően továbbra is a francia állam marad a France Télécom elsődleges részvényese. Ő nevezi ki a vállalat vezérigazgatóját, és a gyakorlatban ő határozza meg a szavazás kimenetelét az egyszerű többséget igénylő kérdések eldöntése során (11). |
| --- | --- |

(21)

Az 1995. december 31-i mérlegben szereplő saját tőke adatok alapján a France Télécom részvénytársaságot rendelettel, („France Télécom”) 25 milliárd FRF-os jegyzett tőkével (3,8 milliárd EUR) alapították. A France Télécom részvények első alkalommal 1997 októberében szerepeltek a Párizsi Értéktőzsdén, csakúgy, mint a New York-i Értéktőzsdén (NYSE). Az 1998-as Éves jelentés adatai szerint a France Télécom vállalatban 63,6 %-os részesedése volt az államnak, 31,2 % a magánbefektetőké, 3,2 % a France Télécom alkalmazottai tulajdonában volt, valamint a Deutsche Telekom rendelkezett a részvények maradék 2 %-ával. 2004. szeptember 7-ét követően, az alaptőke 10,85 %-ának eladása után a francia állam elvesztette a részvények többségi tulajdonát. A későbbiekben ez a részesedés tovább csökkent, majd 2008. december 31-én már csak a tőke 26,65 %-a fölött rendelkezett az állam. Ennek ellenére a szavazatok 26,65 %-ának és egyéb, jelentős részvénytulajdonos(ok) hiányának köszönhetően továbbra is a francia állam marad a France Télécom elsődleges részvényese. Ő nevezi ki a vállalat vezérigazgatóját, és a gyakorlatban ő határozza meg a szavazás kimenetelét az egyszerű többséget igénylő kérdések eldöntése során (11).

| (22) | A France Télécom jogállásában az 1996-os törvény értelmében bekövetkezett változás a vállalat személyi állományára vonatkozó különböző rendelkezéseket is tartalmazott. E jogszabály szerint a France Télécom valamennyi állami alkalmazottja a France Télécom állami vállalathoz tartozik, illetve annak alkalmazásában áll. Mindazon dolgozók, akik állami alkalmazotti jogviszonnyal rendelkeztek megőrizték e jogviszonyukat az ezzel járó garanciákkal együtt. A France Télécom állami alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek megegyeznek az állami köztisztviselőkre általában vonatkozó feltételekkel: munkahelyük biztosítva van; felmentésükre kizárólag törvényben meghatározott esetekben és csak alapos ok felmerülése esetén kerülhet sor. Az 1996-os törvény lehetővé tette a France Télécom számára, hogy 2002. január 1-ig új állami alkalmazottakat vegyen föl, valamint, hogy a kollektív szerződés hatálya alatt szerződéses munkavállalókat alkalmazzon. |
| --- | --- |

(22)

A France Télécom jogállásában az 1996-os törvény értelmében bekövetkezett változás a vállalat személyi állományára vonatkozó különböző rendelkezéseket is tartalmazott. E jogszabály szerint a France Télécom valamennyi állami alkalmazottja a France Télécom állami vállalathoz tartozik, illetve annak alkalmazásában áll. Mindazon dolgozók, akik állami alkalmazotti jogviszonnyal rendelkeztek megőrizték e jogviszonyukat az ezzel járó garanciákkal együtt. A France Télécom állami alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek megegyeznek az állami köztisztviselőkre általában vonatkozó feltételekkel: munkahelyük biztosítva van; felmentésükre kizárólag törvényben meghatározott esetekben és csak alapos ok felmerülése esetén kerülhet sor. Az 1996-os törvény lehetővé tette a France Télécom számára, hogy 2002. január 1-ig új állami alkalmazottakat vegyen föl, valamint, hogy a kollektív szerződés hatálya alatt szerződéses munkavállalókat alkalmazzon.

| (23) | 1996. december 31-én a France Télécomnál 165.200 személy állt alkalmazásban, akiknek 94,1 %-a volt állami alkalmazott. A gyakorlatban a France Télécom már 1997-től kezdve nem vett fel több állami alkalmazottat, jóllehet erre az 1996-os törvény szerint 2002. január 1-ig lehetősége lett volna. Következésképpen, az állami alkalmazottak száma tíz év alatt 47 %-kal csökkent; az 1997-es 133 434 főről 2007-re visszaesett 69 892 főre. Ez a csökkenés sokkal jelentősebb, mint a vállalati szinten mért 25 %-os szűkülés, melynek következtében 2007. december 31-ére a teljes állomány 124 166 főre csökkent. |
| --- | --- |

(23)

1996. december 31-én a France Télécomnál 165.200 személy állt alkalmazásban, akiknek 94,1 %-a volt állami alkalmazott. A gyakorlatban a France Télécom már 1997-től kezdve nem vett fel több állami alkalmazottat, jóllehet erre az 1996-os törvény szerint 2002. január 1-ig lehetősége lett volna. Következésképpen, az állami alkalmazottak száma tíz év alatt 47 %-kal csökkent; az 1997-es 133 434 főről 2007-re visszaesett 69 892 főre. Ez a csökkenés sokkal jelentősebb, mint a vállalati szinten mért 25 %-os szűkülés, melynek következtében 2007. december 31-ére a teljes állomány 124 166 főre csökkent.

| (24) | Az 1996-os törvény 6. cikke módosította az 1990-es törvény 30. cikkét is, hozzáadva két albekezdést – a c) és a d) pontokat – az eredeti szöveghez. A törvény kötelezi a France Télécomot, hogy az Államkincstár számára fizesse meg a vállalat állami alkalmazottai részére államilag megállapított és folyósított nyugdíjak ellentételezéseként:






  „c) | (...), egy kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulást, mely 1997. január 1-jétől fizetendő, a járandóság jogcímén kifizetett, nyugdíj miatt levonásra kerülő összeg arányában. A kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás mértéke oly módon számítandó, hogy kiegyenlítse a France Télécom és a távközlési ágazat más, az általános társadalombiztosítási szabályozás hatálya alá tartozó vállalatok által kötelezően fizetendő társadalombiztosítási és adóügyi járulékok közötti különbséget a munkavállalók és az állami alkalmazottak esetében egyaránt fennálló kockázatok tekintetében. Ez a mértéket a fent említett járulékok változása esetén felül kell vizsgálni. Az állam számára fizetendő munkáltatói hozzájárulás mértékét és fizetésének módját az Államtanács rendelete határozza meg; |
| --- | --- | --- |

(24)

Az 1996-os törvény 6. cikke módosította az 1990-es törvény 30. cikkét is, hozzáadva két albekezdést – a c) és a d) pontokat – az eredeti szöveghez. A törvény kötelezi a France Télécomot, hogy az Államkincstár számára fizesse meg a vállalat állami alkalmazottai részére államilag megállapított és folyósított nyugdíjak ellentételezéseként:

„c)

(...), egy kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulást, mely 1997. január 1-jétől fizetendő, a járandóság jogcímén kifizetett, nyugdíj miatt levonásra kerülő összeg arányában. A kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás mértéke oly módon számítandó, hogy kiegyenlítse a France Télécom és a távközlési ágazat más, az általános társadalombiztosítási szabályozás hatálya alá tartozó vállalatok által kötelezően fizetendő társadalombiztosítási és adóügyi járulékok közötti különbséget a munkavállalók és az állami alkalmazottak esetében egyaránt fennálló kockázatok tekintetében. Ez a mértéket a fent említett járulékok változása esetén felül kell vizsgálni. Az állam számára fizetendő munkáltatói hozzájárulás mértékét és fizetésének módját az Államtanács rendelete határozza meg;

| d) | (...), egy átalányként fizetendő rendkívüli hozzájárulást, melynek összegét és fizetésének módját a költségvetési törvény határozza meg 1996. december 31-e előtt”. |
| --- | --- |

d)

(...), egy átalányként fizetendő rendkívüli hozzájárulást, melynek összegét és fizetésének módját a költségvetési törvény határozza meg 1996. december 31-e előtt”.

| (25) | Az 1996-os törvény kizárta a France Télécomot az 1990-es törvény által szabályozott általános és különös öregségi kompenzációs rendszer alkalmazásának hatálya alól. Ez a kompenzáció, illetve túlkompenzáció fizetésének kötelezettségét eredményezte France Télécom számára a szintén általa fizetendő, 1. táblázatban jelölt munkáltatói hozzájáruláson felül. 1991 és 1996 között az e jogcímen kifizetett összeg 18 %-át tette ki az állami alkalmazottak számára fizetett teljes nyugellátásnak. |
| --- | --- |

(25)

Az 1996-os törvény kizárta a France Télécomot az 1990-es törvény által szabályozott általános és különös öregségi kompenzációs rendszer alkalmazásának hatálya alól. Ez a kompenzáció, illetve túlkompenzáció fizetésének kötelezettségét eredményezte France Télécom számára a szintén általa fizetendő, 1. táblázatban jelölt munkáltatói hozzájáruláson felül. 1991 és 1996 között az e jogcímen kifizetett összeg 18 %-át tette ki az állami alkalmazottak számára fizetett teljes nyugellátásnak.

| (26) | Az 1996-os törvény által bevezetett, kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulás az 1990-es törvény 30. cikke b) pontjában előirányzott kiegészítő hozzájárulást hivatott helyettesíteni. Ez a hozzájárulás egy azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték alapján számítandó, mely az egyenlő nettó béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek kiegyenlítésén alapszik. A kiegyenlítés módja a következőképp történik: kiszámítják egy versenytárs nyugdíjakat is figyelembe vevő, teljes társadalombiztosítási járulékfizetésből adódó azon költségét, amit azon, az általános jog alá tartozó munkavállalói után fizetne, akik hasonló struktúrában foglalkoztatva azonos nettó fizetésért dolgoznak. |
| --- | --- |

(26)

Az 1996-os törvény által bevezetett, kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulás az 1990-es törvény 30. cikke b) pontjában előirányzott kiegészítő hozzájárulást hivatott helyettesíteni. Ez a hozzájárulás egy azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték alapján számítandó, mely az egyenlő nettó béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek kiegyenlítésén alapszik. A kiegyenlítés módja a következőképp történik: kiszámítják egy versenytárs nyugdíjakat is figyelembe vevő, teljes társadalombiztosítási járulékfizetésből adódó azon költségét, amit azon, az általános jog alá tartozó munkavállalói után fizetne, akik hasonló struktúrában foglalkoztatva azonos nettó fizetésért dolgoznak.

| (27) | Ez a számítási módszer kizárja azon járulékokat, melyeket a versenytársak fizetnek az alkalmazottak és az állami alkalmazottak nem közös kockázatainak biztosítására, különös tekintettel a munkanélküli járulékra, és az alkalmazottak hiteleire szanálási és bírósági felszámolási eljárás esetén (a továbbiakban: A munkavállalói követelések garanciarendszerét kezelő társulás, AGS). Ez a France Télécom és versenytársai között fennálló különbség nem maradt észrevétlen a jogalkotó számára, aki az 1996-os törvény zárószavazása során megállapította, hogy: „a 6. cikk rendelkezései lehetővé teszik a France Télécom számára, hogy könnyített UNEDIC járulékfizetési kötelezettségben részesüljön, ellentétben a potenciális versenytársaival, akikre teljes járulékfizetési kötelezettség vonatkozik” (12). |
| --- | --- |

(27)

Ez a számítási módszer kizárja azon járulékokat, melyeket a versenytársak fizetnek az alkalmazottak és az állami alkalmazottak nem közös kockázatainak biztosítására, különös tekintettel a munkanélküli járulékra, és az alkalmazottak hiteleire szanálási és bírósági felszámolási eljárás esetén (a továbbiakban: A munkavállalói követelések garanciarendszerét kezelő társulás, AGS). Ez a France Télécom és versenytársai között fennálló különbség nem maradt észrevétlen a jogalkotó számára, aki az 1996-os törvény zárószavazása során megállapította, hogy: „a 6. cikk rendelkezései lehetővé teszik a France Télécom számára, hogy könnyített UNEDIC járulékfizetési kötelezettségben részesüljön, ellentétben a potenciális versenytársaival, akikre teljes járulékfizetési kötelezettség vonatkozik” (12).

| (28) | A France Télécom évente újraszámolt munkáltatói hozzájárulása az aktív állami alkalmazottak bruttó indexált fizetésének százalékában van meghatározva. Ennek a munkáltatói hozzájárulásnak a mértéke 1997 és 2010 között átlagosan \[...] (13) % volt, és a Francia Köztársaság észrevételei alapján az alábbi, 2. táblázatban foglaltak szerint alakult:

  2.   Táblázat


  A France Télécom által fizetett, kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulás 1997 és 2010 között








  Pénzügyi év | Hozzájárulási ráta | Millió EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 36,20 % | 1 088,9 |
| 1998 | 35,40 % | 1 069,6 |
| 1999 | 36,70 % | 1 108,5 |
| 2000 | 36,40 % | 1 085,0 |
| 2001 | 37,00 % | 1 088,6 |
| 2002 | 37,70 % | 1 100,1 |
| 2003 | 37,60 % | 1 085,0 |
| 2004 | [...] % | 1 048,6 |
| 2005 | [...] % | 984,6 |
| 2006 | [...] % | 957,6 |
| 2007 | [...] % | 917,6 |
| 2008 | [...] % | 859,2 |
| 2009 | [...] % | 805,4 |
| 2010 | [...] % | 744,5 |

(28)

A France Télécom évente újraszámolt munkáltatói hozzájárulása az aktív állami alkalmazottak bruttó indexált fizetésének százalékában van meghatározva. Ennek a munkáltatói hozzájárulásnak a mértéke 1997 és 2010 között átlagosan \[...] (13) % volt, és a Francia Köztársaság észrevételei alapján az alábbi, 2. táblázatban foglaltak szerint alakult:

2.   Táblázat

A France Télécom által fizetett, kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulás 1997 és 2010 között

Pénzügyi év

Hozzájárulási ráta

Millió EUR

1997

36,20 %

1 088,9

1998

35,40 %

1 069,6

1999

36,70 %

1 108,5

2000

36,40 %

1 085,0

2001

37,00 %

1 088,6

2002

37,70 %

1 100,1

2003

37,60 %

1 085,0

2004

[...] %

1 048,6

2005

[...] %

984,6

2006

[...] %

957,6

2007

[...] %

917,6

2008

[...] %

859,2

2009

[...] %

805,4

2010

[...] %

744,5

| (29) | Az állami alkalmazottak felvételének 1997-es leállításával a France Télécom állományában lévő aktív állami alkalmazottak száma elérte a maximumot. Habár 1991 és 2010 között az állami alkalmazottak jelentős része nyugdíjba vonult, a táblázat szerint a France Télécom által 2010-ben folyósított 744 millió EUR munkáltatói hozzájárulás 407 millió euróval volt kevesebb azoknál a nyugdíjköltségeknél, melyeket a vállalat az 1996-os reform hatálybalépése előtt fizetett a francia államnak, és a France Télécom által 20 évvel ezelőtti, vagyis 1991-ben fizetett munkáltatói hozzájárulással volt egyenértékű (1 151 millió EUR és 743 millió EUR, lásd az 1. táblázatot). |
| --- | --- |

(29)

Az állami alkalmazottak felvételének 1997-es leállításával a France Télécom állományában lévő aktív állami alkalmazottak száma elérte a maximumot. Habár 1991 és 2010 között az állami alkalmazottak jelentős része nyugdíjba vonult, a táblázat szerint a France Télécom által 2010-ben folyósított 744 millió EUR munkáltatói hozzájárulás 407 millió euróval volt kevesebb azoknál a nyugdíjköltségeknél, melyeket a vállalat az 1996-os reform hatálybalépése előtt fizetett a francia államnak, és a France Télécom által 20 évvel ezelőtti, vagyis 1991-ben fizetett munkáltatói hozzájárulással volt egyenértékű (1 151 millió EUR és 743 millió EUR, lásd az 1. táblázatot).

| (30) | Az 1996-os törvény által bevezetett reform eredményeként tehát csökken a France Télécom által fizetendő hozzájárulás abszolút értéke, és már nincs közvetlen összefüggésben a nyugdíjba vonult állami alkalmazottak számával. Az 1996-os törvény által bevezetett állami költségnövekedésre épp akkor került sor, amikor a Szenátus előrejelzései a nyugdíjköltségek nagy mértékű növekedését állapították meg 2005-től, és 2007-ben 13 milliárd FRF (1,98 milliárd EUR), 2017-ben 21,5 milliárd FRF (azaz 3,3 milliárd EUR), 2027-re pedig már 34 milliárd FRF, vagyis 6,1 milliárd EUR összegű nyugdíjterhet jósoltak (14). |
| --- | --- |

(30)

Az 1996-os törvény által bevezetett reform eredményeként tehát csökken a France Télécom által fizetendő hozzájárulás abszolút értéke, és már nincs közvetlen összefüggésben a nyugdíjba vonult állami alkalmazottak számával. Az 1996-os törvény által bevezetett állami költségnövekedésre épp akkor került sor, amikor a Szenátus előrejelzései a nyugdíjköltségek nagy mértékű növekedését állapították meg 2005-től, és 2007-ben 13 milliárd FRF (1,98 milliárd EUR), 2017-ben 21,5 milliárd FRF (azaz 3,3 milliárd EUR), 2027-re pedig már 34 milliárd FRF, vagyis 6,1 milliárd EUR összegű nyugdíjterhet jósoltak (14).

| (31) | Így tehát a Nemzetgyűlésben, illetve a Szenátusban a törvényjavaslat vitája során már egy 250 milliárd FRF összegű jóváírási tétel (költségátruházás) merült fel, mely nyugdíjköltségből következően az állami költségvetést terhelné. Ezt pedig a 100 milliárd FRF éves járulék és a 40 milliárd FRF rendkívüli hozzájárulás nem képes fedezni, még akkor sem, ha hozzáadjuk a vállalati részvények egy részének eladásából származó bevételt. Javaslatra került egy hozzávetőlegesen maximum 40 milliárd FRF összegű rendkívüli hozzájárulás is, amely csökkentené az államot terhelő az új és jelentős költségeket. Ezt az összeget végül a bankárok tanácsadó testületével együtt határozták meg, hogy összeegyeztethető legyen a saját tőkéhez viszonyított 150 %-os eladósodottsági aránnyal, és hogy megfeleljen az állami többletköltséget jelentő, nyugdíjakra képzett vállalati céltartalék összegének tíz, de csakis tíz éven keresztül a kifizetett nyugdíjak és az innentől kezdve behajtandó, kötelezettség alól mentesítő járulék közötti különbség eredményeként (15). |
| --- | --- |

(31)

Így tehát a Nemzetgyűlésben, illetve a Szenátusban a törvényjavaslat vitája során már egy 250 milliárd FRF összegű jóváírási tétel (költségátruházás) merült fel, mely nyugdíjköltségből következően az állami költségvetést terhelné. Ezt pedig a 100 milliárd FRF éves járulék és a 40 milliárd FRF rendkívüli hozzájárulás nem képes fedezni, még akkor sem, ha hozzáadjuk a vállalati részvények egy részének eladásából származó bevételt. Javaslatra került egy hozzávetőlegesen maximum 40 milliárd FRF összegű rendkívüli hozzájárulás is, amely csökkentené az államot terhelő az új és jelentős költségeket. Ezt az összeget végül a bankárok tanácsadó testületével együtt határozták meg, hogy összeegyeztethető legyen a saját tőkéhez viszonyított 150 %-os eladósodottsági aránnyal, és hogy megfeleljen az állami többletköltséget jelentő, nyugdíjakra képzett vállalati céltartalék összegének tíz, de csakis tíz éven keresztül a kifizetett nyugdíjak és az innentől kezdve behajtandó, kötelezettség alól mentesítő járulék közötti különbség eredményeként (15).

| (32) | Az állami kompenzáció céljára tehát nem csak a jogalkotó által megszavazott törvény 30. cikkének szövegében, illetve az 1996-os törvényjavaslat vitája során hívták fel a figyelmet, hanem a France Télécom 1997-es Éves jelentésében is, mely fontosnak tartja „a francia állam javára történő, 37, 5 milliárd FRF összegű rendkívüli hozzájárulás kifizetését a volt állami alkalmazottak jövőbeli nyugdíjának fedezésére” (16). A France Télécom által képzett céltartalék tehát lehetővé tette, hogy a vállalat csökkentse a pénzügyi teher mértékét, hiszen így egyetlen év alatt kifizette a reform államra rótt tíz éves többletköltségét. |
| --- | --- |

(32)

Az állami kompenzáció céljára tehát nem csak a jogalkotó által megszavazott törvény 30. cikkének szövegében, illetve az 1996-os törvényjavaslat vitája során hívták fel a figyelmet, hanem a France Télécom 1997-es Éves jelentésében is, mely fontosnak tartja „a francia állam javára történő, 37, 5 milliárd FRF összegű rendkívüli hozzájárulás kifizetését a volt állami alkalmazottak jövőbeli nyugdíjának fedezésére” (16). A France Télécom által képzett céltartalék tehát lehetővé tette, hogy a vállalat csökkentse a pénzügyi teher mértékét, hiszen így egyetlen év alatt kifizette a reform államra rótt tíz éves többletköltségét.

| (33) | Így, a France Télécom által, az 1990-es törvényből következő költségnövekedés kiegyenlítése érdekében képzett, 1996-ra összesen 23,4 milliárd FRF (3,6 milliárd EUR) összeget kitevő céltartalékot figyelembe vették a rendkívüli munkáltatói hozzájárulás (vagy „értékkülönbözet”) összegének rögzítésekor. E hozzájárulásnak a céltartalékon kívüli része tíz éven keresztül fedezte ezt a többletköltséget. Ez utóbbinak az összegét – ahogyan az a korabeli vitákból egyértelműen kitűnik – a vállalat által céltartalékként elkülönített összegnek a figyelembevételével rögzítették. |
| --- | --- |

(33)

Így, a France Télécom által, az 1990-es törvényből következő költségnövekedés kiegyenlítése érdekében képzett, 1996-ra összesen 23,4 milliárd FRF (3,6 milliárd EUR) összeget kitevő céltartalékot figyelembe vették a rendkívüli munkáltatói hozzájárulás (vagy „értékkülönbözet”) összegének rögzítésekor. E hozzájárulásnak a céltartalékon kívüli része tíz éven keresztül fedezte ezt a többletköltséget. Ez utóbbinak az összegét – ahogyan az a korabeli vitákból egyértelműen kitűnik – a vállalat által céltartalékként elkülönített összegnek a figyelembevételével rögzítették.

| (34) | Az 1996-os törvény értelmében létrehozott munkáltatói éves hozzájárulás kötelezettség alól mentesítő jellegéből adódik, hogy a France Télécom kötelezettsége kizárólag ennek a hozzájárulásnak a kifizetésére korlátozódik. Nincs további kötelezettsége sem az állami alkalmazottakra érvényes nyugdíjrendszer, sem egyéb, köztisztviselőkre érvényes járulékrendszer esetleges hiányainak fedezésére. A 1996-os törvény tehát tárgytalanná tette a könyvelési céltartalékot. A céltartalékot 1996. december 31-én a France Télécom eredménykimutatásában nyereségként írták vissza 17,5 milliárd FRF (2,7 milliárd EUR) nettó értéken (17). |
| --- | --- |

(34)

Az 1996-os törvény értelmében létrehozott munkáltatói éves hozzájárulás kötelezettség alól mentesítő jellegéből adódik, hogy a France Télécom kötelezettsége kizárólag ennek a hozzájárulásnak a kifizetésére korlátozódik. Nincs további kötelezettsége sem az állami alkalmazottakra érvényes nyugdíjrendszer, sem egyéb, köztisztviselőkre érvényes járulékrendszer esetleges hiányainak fedezésére. A 1996-os törvény tehát tárgytalanná tette a könyvelési céltartalékot. A céltartalékot 1996. december 31-én a France Télécom eredménykimutatásában nyereségként írták vissza 17,5 milliárd FRF (2,7 milliárd EUR) nettó értéken (17).

| (35) | Továbbá, az 1996-os törvény által a France Télécom állami alkalmazottai számára államilag megállapított és folyósított nyugdíjak ellentételezéseként kirótt, rendkívüli átalány-hozzájárulást 37,5 milliárd FRF, azaz 5,71 milliárd EUR összegben rögzítette az 1997-es költségvetési törvény. Ezt a vállalat rövid és hosszú lejáratú hitelállományának növelésével finanszírozták (18) és több részletben fizették ki 1997 januárja és októbere között. A rendkívüli hozzájárulásból származó bevétel tette lehetővé a francia államháztartási hiány csökkentését 41,8 milliárd EUR-ra 1997-ben. Enélkül a bevétel nélkül a hiány abban az évben a GDP 3,7 %-a lett volna. |
| --- | --- |

(35)

Továbbá, az 1996-os törvény által a France Télécom állami alkalmazottai számára államilag megállapított és folyósított nyugdíjak ellentételezéseként kirótt, rendkívüli átalány-hozzájárulást 37,5 milliárd FRF, azaz 5,71 milliárd EUR összegben rögzítette az 1997-es költségvetési törvény. Ezt a vállalat rövid és hosszú lejáratú hitelállományának növelésével finanszírozták (18) és több részletben fizették ki 1997 januárja és októbere között. A rendkívüli hozzájárulásból származó bevétel tette lehetővé a francia államháztartási hiány csökkentését 41,8 milliárd EUR-ra 1997-ben. Enélkül a bevétel nélkül a hiány abban az évben a GDP 3,7 %-a lett volna.

| (36) | A hozzájárulásból származó bevételt az 1997-es költségvetési törvény által bevezetett France Télécom Rendkívüli Hozzájárulási Gazdálkodási Közintézménynek juttatták. Ez a rendkívüli hozzájárulás – az általa termelt esetleges pénzügyi bevételek mellett – az intézmény egyetlen bevételi forrása. Kiadásai az állami költségvetés felé évente teljesített egyszeri befizetések, melyek 2006 óta így bevételt jelentenek a civil és katonai nyugdíjak speciális felhasználású állami számláján. Ez a befizetés az 1997-es évre 1 milliárd FRF-ban (152,4 millió EUR) lett meghatározva, melyet azután minden évben 10 %-kal növelnek, feltéve, hogy a költségvetési törvény nem tartalmaz ezzel ellentétes speciális rendelkezést. A közintézmény megszűnik, mihelyt bevételeit az állam javára teljes mértékben befizette (19). |
| --- | --- |

(36)

A hozzájárulásból származó bevételt az 1997-es költségvetési törvény által bevezetett France Télécom Rendkívüli Hozzájárulási Gazdálkodási Közintézménynek juttatták. Ez a rendkívüli hozzájárulás – az általa termelt esetleges pénzügyi bevételek mellett – az intézmény egyetlen bevételi forrása. Kiadásai az állami költségvetés felé évente teljesített egyszeri befizetések, melyek 2006 óta így bevételt jelentenek a civil és katonai nyugdíjak speciális felhasználású állami számláján. Ez a befizetés az 1997-es évre 1 milliárd FRF-ban (152,4 millió EUR) lett meghatározva, melyet azután minden évben 10 %-kal növelnek, feltéve, hogy a költségvetési törvény nem tartalmaz ezzel ellentétes speciális rendelkezést. A közintézmény megszűnik, mihelyt bevételeit az állam javára teljes mértékben befizette (19).

| (37) | Az éves befizetési kötelezettséget meghatározó, 1997-es évre szóló költségvetési törvény rendelkezései alapján, nem számolva az intézmény egyéb bevételeit, a közintézmény élettartamát 1999-ben 17 évre becsülték (20). Mindazonáltal, mivel az éves befizetések jelentősebb összegeket jelentettek, mint ahogyan arról az 1997-es költségvetési törvény rendelkezett, ez az időszak megrövidült. Ahogyan azt a 3. táblázat is mutatja, az intézmény éves befizetéseinek összege 2010-re már elérte az 5,47 milliárd eurót. Az intézménynek az elérhető erőforrások teljes befizetésével bekövetkező megszűnését 2011. december 31-re prognosztizálták (21). Következésképpen a 2011-es évre szóló költségvetési törvény ez év tekintetében 243 millió EUR összegű befizetést irányoz elő a speciális nyugdíj felhasználású számlára, aminek így rendeznie kellene az intézmény bevételeit (22). |
| --- | --- |

(37)

Az éves befizetési kötelezettséget meghatározó, 1997-es évre szóló költségvetési törvény rendelkezései alapján, nem számolva az intézmény egyéb bevételeit, a közintézmény élettartamát 1999-ben 17 évre becsülték (20). Mindazonáltal, mivel az éves befizetések jelentősebb összegeket jelentettek, mint ahogyan arról az 1997-es költségvetési törvény rendelkezett, ez az időszak megrövidült. Ahogyan azt a 3. táblázat is mutatja, az intézmény éves befizetéseinek összege 2010-re már elérte az 5,47 milliárd eurót. Az intézménynek az elérhető erőforrások teljes befizetésével bekövetkező megszűnését 2011. december 31-re prognosztizálták (21). Következésképpen a 2011-es évre szóló költségvetési törvény ez év tekintetében 243 millió EUR összegű befizetést irányoz elő a speciális nyugdíj felhasználású számlára, aminek így rendeznie kellene az intézmény bevételeit (22).

| (38) | Mindenesetre, az 1997-ben a France Télécom Rendkívüli Hozzájárulási Gazdálkodási Közintézmény számlájára juttatott rendkívüli hozzájárulás 37,5 milliárd FRF-os összege megfelel az 1996-os törvényjavaslat vitája során felmerült 40 milliárd FRF alatti hozzájárulási összegnek. Jóllehet az 1997-ben az állami költségvetés javára tejesített befizetés évente biztosította a polgári és katonai nyugellátások kifizetését, e hozzájárulás összegét azért határozták meg, hogy kompenzálja azt a többletköltséget, ami az államnál jelentkezett az 1996-os törvény alkalmazása nyomán. |
| --- | --- |

(38)

Mindenesetre, az 1997-ben a France Télécom Rendkívüli Hozzájárulási Gazdálkodási Közintézmény számlájára juttatott rendkívüli hozzájárulás 37,5 milliárd FRF-os összege megfelel az 1996-os törvényjavaslat vitája során felmerült 40 milliárd FRF alatti hozzájárulási összegnek. Jóllehet az 1997-ben az állami költségvetés javára tejesített befizetés évente biztosította a polgári és katonai nyugellátások kifizetését, e hozzájárulás összegét azért határozták meg, hogy kompenzálja azt a többletköltséget, ami az államnál jelentkezett az 1996-os törvény alkalmazása nyomán.

| (39) | A polgári és katonai nyugdíjakra vonatkozó nyugdíjtörvény L 61. cikke által a France Télécom közjogi társaság 1991-es megalakulásától kezdve meghatározott, az állami alkalmazottak nyugdíjával kapcsolatos kötelezettségek finanszírozásának bérezésre vonatkozó részét nem módosította az 1996-os törvény. Az 1990-es, és az 1996-os törvény nem módosította a France Télécom magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóinak nyugdíjrendszerét, amely társadalom- és nyugdíjbiztosítási szempontból általános jog alá tartozik, és amelyet az állományban lévő vezetők esetén az AGIRC rendszer, nem vezetőknél pedig az ARRCO rendszer egészít ki. E rendszer alapján a France Télécom-ot, illetve magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóit ugyanazok a kötelezettségek terhelik, mint a versenytárs vállalatoknál dolgozókat, különös tekintettel a munkáltató általi, kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás fizetésére. |
| --- | --- |

(39)

A polgári és katonai nyugdíjakra vonatkozó nyugdíjtörvény L 61. cikke által a France Télécom közjogi társaság 1991-es megalakulásától kezdve meghatározott, az állami alkalmazottak nyugdíjával kapcsolatos kötelezettségek finanszírozásának bérezésre vonatkozó részét nem módosította az 1996-os törvény. Az 1990-es, és az 1996-os törvény nem módosította a France Télécom magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóinak nyugdíjrendszerét, amely társadalom- és nyugdíjbiztosítási szempontból általános jog alá tartozik, és amelyet az állományban lévő vezetők esetén az AGIRC rendszer, nem vezetőknél pedig az ARRCO rendszer egészít ki. E rendszer alapján a France Télécom-ot, illetve magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóit ugyanazok a kötelezettségek terhelik, mint a versenytárs vállalatoknál dolgozókat, különös tekintettel a munkáltató általi, kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás fizetésére.

| (40) | Az 1996-os törvény által bevezetett reform alkalmával a francia állam tanácsadó szerveként működő aktuáriusi iroda úgy becsülte meg, hogy a France Télécom aktív korú, illetve nyugállományban lévő állami alkalmazottai után a nyugdíjak állam általi megállapításának és folyósításának költsége eléri a 242 milliárd FRF (36,9 milliárd EUR) összeget (23) az 1997. január 1-én aktualizált várható értéken (24). Ez a szám a 250 milliárd FRF-ra kerekített összeghez közelít, mely a Szenátusban is említésre került. A biztosítási statisztika ugyanezen feltételezésein alapuló becslés A France Télécom által ellentételezésként fizetett, kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulást – a biztosítási statisztika ugyanezen feltételezéseinek alapján – 15,2 milliárd euróra becsülték. Ehhez azonban hozzá kell adni az értékkülönbözetet vagy a rendkívüli hozzájárulás 5,7 milliárd eurós összegét, melyet egészében 1997 októberében fizettek ki. A reform hatálybalépése idején a francia hatóságok \[...] milliárd euróra becsülték a jövőbeni bérezéssel kapcsolatos hozzájárulások értékét. A France Télécom által a francia állam részére átutalt nettó költség értéke az 1996-ban becsült érték, tehát \[...] milliárd EUR volt. |
| --- | --- |

(40)

Az 1996-os törvény által bevezetett reform alkalmával a francia állam tanácsadó szerveként működő aktuáriusi iroda úgy becsülte meg, hogy a France Télécom aktív korú, illetve nyugállományban lévő állami alkalmazottai után a nyugdíjak állam általi megállapításának és folyósításának költsége eléri a 242 milliárd FRF (36,9 milliárd EUR) összeget (23) az 1997. január 1-én aktualizált várható értéken (24). Ez a szám a 250 milliárd FRF-ra kerekített összeghez közelít, mely a Szenátusban is említésre került. A biztosítási statisztika ugyanezen feltételezésein alapuló becslés A France Télécom által ellentételezésként fizetett, kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulást – a biztosítási statisztika ugyanezen feltételezéseinek alapján – 15,2 milliárd euróra becsülték. Ehhez azonban hozzá kell adni az értékkülönbözetet vagy a rendkívüli hozzájárulás 5,7 milliárd eurós összegét, melyet egészében 1997 októberében fizettek ki. A reform hatálybalépése idején a francia hatóságok \[...] milliárd euróra becsülték a jövőbeni bérezéssel kapcsolatos hozzájárulások értékét. A France Télécom által a francia állam részére átutalt nettó költség értéke az 1996-ban becsült érték, tehát \[...] milliárd EUR volt.

| (41) | Az 1997 és 2006 közötti tíz éves időszakban, – ahogyan az 1996-os törvényjavaslat vitája során említésre került – a teljesítendő szolgáltatások együttes összege [...] milliárd EUR volt. A becslést a francia állam tanácsadó testületeként működő aktuáriusi iroda készítette. Ebben az időszakban, a ténylegesen teljesített szolgáltatások összértéke majdnem megegyezett a becsült összeggel: \[...] milliárd EUR volt, amely kevesebb, mint 0,83 %-kal tért el az előirányzott értéktől (25). Ez utólagosan megerősíti a törvényről szóló vitához felhasznált előzetes számítások pontosságát. |
| --- | --- |

(41)

Az 1997 és 2006 közötti tíz éves időszakban, – ahogyan az 1996-os törvényjavaslat vitája során említésre került – a teljesítendő szolgáltatások együttes összege [...] milliárd EUR volt. A becslést a francia állam tanácsadó testületeként működő aktuáriusi iroda készítette. Ebben az időszakban, a ténylegesen teljesített szolgáltatások összértéke majdnem megegyezett a becsült összeggel: \[...] milliárd EUR volt, amely kevesebb, mint 0,83 %-kal tért el az előirányzott értéktől (25). Ez utólagosan megerősíti a törvényről szóló vitához felhasznált előzetes számítások pontosságát.

| (42) | E a számok figyelembevételével megállapítható, hogy a Nemzetgyűlés és a Szenátus előtt, az értékkülönbözet vagy a France Télécom által fizetendő rendkívüli hozzájárulás összegének meghatározása céljából megvitatott összegek, valamint indoklásai megfelelnek az utólagos, a törvényjavaslat vitája során említett tízéves időszak alatti ellenőrzések során megállapított összegeknek. A bejelentett rendkívüli hozzájárulás maximális, 6 milliárd EUR-s (40 milliárd FRF) összege megfelel a vállalat által 1996-ig képzett céltartalékoknak. Ez utóbbit azért hozták létre, hogy a vállalat teljesíteni tudja a várható, 3,6 milliárd EUR (23,4 milliárd FRF) értékű nyugdíjak, valamint egyrészt az 1997 és 2006 közötti időszak munkáltatói és munkavállalói járulék összege közötti, államot terhelő 2,4 milliárd EUR-s különbözetnek, másrészt pedig azoknak a teljesítendő szolgáltatásoknak a kifizetését, melyek – az 1996-os becslés szerint – ugyanarra a tíz éves időszakra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

E a számok figyelembevételével megállapítható, hogy a Nemzetgyűlés és a Szenátus előtt, az értékkülönbözet vagy a France Télécom által fizetendő rendkívüli hozzájárulás összegének meghatározása céljából megvitatott összegek, valamint indoklásai megfelelnek az utólagos, a törvényjavaslat vitája során említett tízéves időszak alatti ellenőrzések során megállapított összegeknek. A bejelentett rendkívüli hozzájárulás maximális, 6 milliárd EUR-s (40 milliárd FRF) összege megfelel a vállalat által 1996-ig képzett céltartalékoknak. Ez utóbbit azért hozták létre, hogy a vállalat teljesíteni tudja a várható, 3,6 milliárd EUR (23,4 milliárd FRF) értékű nyugdíjak, valamint egyrészt az 1997 és 2006 közötti időszak munkáltatói és munkavállalói járulék összege közötti, államot terhelő 2,4 milliárd EUR-s különbözetnek, másrészt pedig azoknak a teljesítendő szolgáltatásoknak a kifizetését, melyek – az 1996-os becslés szerint – ugyanarra a tíz éves időszakra vonatkoznak.

| (43) | Másrészről a Francia Köztársaság által rendelkezésre bocsátott információk, és a 3. táblázatban szereplő adatok azt mutatják, hogy az 1997 és 2010 közötti időszak alatt a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjának állam által fizetendő összesített költsége az 1996-os reform következtében, elérte a \[...] milliárd eurót. Az állam által fizetendő költség számítása: a France Télécomnak és aktív korú állami alkalmazottainak éves járulékai, valamint a France Télécom Rendkívüli Hozzájárulási Gazdálkodási Közintézmény éves utalásainak a nyugdíjas korú alkalmazottak számára évről évre teljesített szolgáltatások értékével csökkentett összege. 1997 és 2010 között a költség a következőképpen alakult:

  3.   Táblázat


  A francia államnak az 1996-os reform következtében fellépő költségei (1997–2010)










  Millió EUR |
| --- | --- |
| | Járulékok
  (munkáltatói, munkavállalói) | A France Télécom Rendkívüli Hozzájárulási Gazdálkodási Közintézmény éves befizetései | Kifizetett szolgáltatások | Költség az állam számára |
| 1997 | (...) | 152,4 | (...) | (...) |
| 1998 | (...) | 167,7 | (...) | (...) |
| 1999 | (...) | 184,5 | (...) | (...) |
| 2000 | (...) | 202,9 | (...) | (...) |
| 2001 | (...) | 223,2 | (...) | (...) |
| 2002 | (...) | 245,5 | (...) | (...) |
| 2003 | (...) | 270,0 | (...) | (...) |
| 2004 | (...) | 297,1 | (...) | (...) |
| 2005 | (...) | 326,9 | (...) | (...) |
| 2006 | (...) | 1 359,5 | (...) | (...) |
| 2007 | (...) | 395,4 | (...) | (...) |
| 2008 | (...) | 435,0 | (...) | (...) |
| 2009 | (...) | 578,0 | (...) | (...) |
| 2010 | (...) | 635,8 | (...) | (...) |
| Összesen | (...) | 5 473,9 | (...) | (...) |

(43)

Másrészről a Francia Köztársaság által rendelkezésre bocsátott információk, és a 3. táblázatban szereplő adatok azt mutatják, hogy az 1997 és 2010 közötti időszak alatt a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjának állam által fizetendő összesített költsége az 1996-os reform következtében, elérte a \[...] milliárd eurót. Az állam által fizetendő költség számítása: a France Télécomnak és aktív korú állami alkalmazottainak éves járulékai, valamint a France Télécom Rendkívüli Hozzájárulási Gazdálkodási Közintézmény éves utalásainak a nyugdíjas korú alkalmazottak számára évről évre teljesített szolgáltatások értékével csökkentett összege. 1997 és 2010 között a költség a következőképpen alakult:

3.   Táblázat

A francia államnak az 1996-os reform következtében fellépő költségei (1997–2010)

Millió EUR

Járulékok

(munkáltatói, munkavállalói)

A France Télécom Rendkívüli Hozzájárulási Gazdálkodási Közintézmény éves befizetései

Kifizetett szolgáltatások

Költség az állam számára

1997

(...)

152,4

(...)

(...)

1998

(...)

167,7

(...)

(...)

1999

(...)

184,5

(...)

(...)

2000

(...)

202,9

(...)

(...)

2001

(...)

223,2

(...)

(...)

2002

(...)

245,5

(...)

(...)

2003

(...)

270,0

(...)

(...)

2004

(...)

297,1

(...)

(...)

2005

(...)

326,9

(...)

(...)

2006

(...)

1 359,5

(...)

(...)

2007

(...)

395,4

(...)

(...)

2008

(...)

435,0

(...)

(...)

2009

(...)

578,0

(...)

(...)

2010

(...)

635,8

(...)

(...)

Összesen

(...)

5 473,9

(...)

(...)

| (44) | A France Télécom Rendkívüli Hozzájárulási Gazdálkodási Közintézmény által az 1997-es év során fizetendő éves kifizetések tételei – az ezeket meghatározó 1997-es költségvetési törvény rendelkezései értemében – nem feleltek meg sem a France Télécom nyugdíjas alkalmazottai számára becsült vagy ténylegesen teljesített szolgáltatások összegének, sem pedig az állam által fizetendő költségek összegének. Így, ezen kifizetések nem a fent említett összegek függvényében lettek meghatározva. A ténylegesen kifizetett összegek vizsgálata megerősíti ezt a különbséget. Amint az a 3. táblázatban is látható, a France Télécom nyugdíjas állami alkalmazottai számára teljesített szolgáltatások összege – az 1997-ben fizetett rendkívüli hozzájárulás ellenére – 2004-től kezdve (a 2006. év kivételével) túllépte az éves szinten rendelkezésre álló pénzforrásokat. |
| --- | --- |

(44)

A France Télécom Rendkívüli Hozzájárulási Gazdálkodási Közintézmény által az 1997-es év során fizetendő éves kifizetések tételei – az ezeket meghatározó 1997-es költségvetési törvény rendelkezései értemében – nem feleltek meg sem a France Télécom nyugdíjas alkalmazottai számára becsült vagy ténylegesen teljesített szolgáltatások összegének, sem pedig az állam által fizetendő költségek összegének. Így, ezen kifizetések nem a fent említett összegek függvényében lettek meghatározva. A ténylegesen kifizetett összegek vizsgálata megerősíti ezt a különbséget. Amint az a 3. táblázatban is látható, a France Télécom nyugdíjas állami alkalmazottai számára teljesített szolgáltatások összege – az 1997-ben fizetett rendkívüli hozzájárulás ellenére – 2004-től kezdve (a 2006. év kivételével) túllépte az éves szinten rendelkezésre álló pénzforrásokat.

| (45) | Így, a France Télécom éves járulékfizetése, valamint a rendkívüli hozzájárulásokat kezelő intézmény éves kifizetései nem lettek világosan és ex ante a kijelölt célokra fordítva. Azaz nem fordították őket a France Télécom nyugdíjas alkalmazottait illető, speciális felhasználású nyugdíjszámlák kiegészítésére. Amennyiben az 1997-es költségvetési törvény szerinti, éves szinten 10 %-kal növelt összegnek a visszafizetési rendszere helyett 1997 óta a rendkívüli hozzájárulásnak a szóban forgó szolgáltatások kifizetésére való kizárólagos felhasználását alkalmazták volna, akkor – számításba véve a 3. táblázatban szereplő, az éves járulékok által nem fedezett összeget – a közintézmény a tervezett 2011. év vége helyett, a 2008. év végén megszűnt volna. Mindenesetre a rendkívüli hozzájárulás összege mindkét esetben nagy valószínűséggel felhasználásra került volna 2011. december 31-ig. |
| --- | --- |

(45)

Így, a France Télécom éves járulékfizetése, valamint a rendkívüli hozzájárulásokat kezelő intézmény éves kifizetései nem lettek világosan és ex ante a kijelölt célokra fordítva. Azaz nem fordították őket a France Télécom nyugdíjas alkalmazottait illető, speciális felhasználású nyugdíjszámlák kiegészítésére. Amennyiben az 1997-es költségvetési törvény szerinti, éves szinten 10 %-kal növelt összegnek a visszafizetési rendszere helyett 1997 óta a rendkívüli hozzájárulásnak a szóban forgó szolgáltatások kifizetésére való kizárólagos felhasználását alkalmazták volna, akkor – számításba véve a 3. táblázatban szereplő, az éves járulékok által nem fedezett összeget – a közintézmény a tervezett 2011. év vége helyett, a 2008. év végén megszűnt volna. Mindenesetre a rendkívüli hozzájárulás összege mindkét esetben nagy valószínűséggel felhasználásra került volna 2011. december 31-ig.

2.2.   A távközlési piacok fokozatos, majd teljes megnyitása

| (46) | A France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjának finanszírozási reformjára azzal egyidejűleg került sor, hogy az általa működtetett szolgáltatások piacát teljesen megnyitották. 1988-tól kezdve a távközlési szektor fokozatos megnyitására került sor a távközlési végberendezések piacának versenyéről szóló 88/301/EGK bizottsági irányelv (1988. május 16.), (26) valamint a távközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló, 90/388/EGK bizottsági irányelv (1990. június 28.) által (27). A 90/388/EGK irányelv a liberalizációs intézkedések 1990. december 31-e előtti foganatosítását irányozta elő az adatközlés, valamint telefonos hang- és adatszolgáltatások területén a vállalati hálózatok és a felhasználók zárt csoportjai számára. A 96/19/EK bizottsági irányelv (1996. március 13.) a távközlési piac versenyének megteremtése érdekében módosította a 90/388/EGK irányelvet (28), célul kitűzve a távközlési ágazat 1998. január 1-jével megvalósuló teljes liberalizációját. |
| --- | --- |

(46)

A France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjának finanszírozási reformjára azzal egyidejűleg került sor, hogy az általa működtetett szolgáltatások piacát teljesen megnyitották. 1988-tól kezdve a távközlési szektor fokozatos megnyitására került sor a távközlési végberendezések piacának versenyéről szóló 88/301/EGK bizottsági irányelv (1988. május 16.), (26) valamint a távközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről szóló, 90/388/EGK bizottsági irányelv (1990. június 28.) által (27). A 90/388/EGK irányelv a liberalizációs intézkedések 1990. december 31-e előtti foganatosítását irányozta elő az adatközlés, valamint telefonos hang- és adatszolgáltatások területén a vállalati hálózatok és a felhasználók zárt csoportjai számára. A 96/19/EK bizottsági irányelv (1996. március 13.) a távközlési piac versenyének megteremtése érdekében módosította a 90/388/EGK irányelvet (28), célul kitűzve a távközlési ágazat 1998. január 1-jével megvalósuló teljes liberalizációját.

| (47) | A távközlés szabályozásáról szóló 1996. július 26-i 96-659.sz. törvény ugyanis meghatározta azokat a feltételeket, melyek lehetővé teszik a szektor teljes liberalizációjának a megvalósítását. Mindezt úgy, hogy véget vetett a France Télécom monopolhelyzetének a vezetékes telefon és az adatátvitel területén, valamint közbenjárt a versenytársak felé közvetített díjszabás és a hálózatba történő csatlakozás kialakításában. Még olyan piacokon is – mint például a mobilszolgáltatás –, melyekre nem vonatkozott a kizárólagosság, és amelyeken így 1987 óta szabad verseny működött, a France Télécom biztos vezető piaci pozícióval rendelkezett, mely 1997-ben 53,3 %-os, 2002-ben pedig 49,8 %-os részesedést jelentett (29). A 96-659. sz. törvény a France Télécom-ot általános gazdasági érdeket képező feladatokkal ruházta fel, és kilátásba helyezett számára egy, a kötelezettségek finanszírozását célzó, a versenytársak befizetései által fenntartott alap létrehozását. |
| --- | --- |

(47)

A távközlés szabályozásáról szóló 1996. július 26-i 96-659.sz. törvény ugyanis meghatározta azokat a feltételeket, melyek lehetővé teszik a szektor teljes liberalizációjának a megvalósítását. Mindezt úgy, hogy véget vetett a France Télécom monopolhelyzetének a vezetékes telefon és az adatátvitel területén, valamint közbenjárt a versenytársak felé közvetített díjszabás és a hálózatba történő csatlakozás kialakításában. Még olyan piacokon is – mint például a mobilszolgáltatás –, melyekre nem vonatkozott a kizárólagosság, és amelyeken így 1987 óta szabad verseny működött, a France Télécom biztos vezető piaci pozícióval rendelkezett, mely 1997-ben 53,3 %-os, 2002-ben pedig 49,8 %-os részesedést jelentett (29). A 96-659. sz. törvény a France Télécom-ot általános gazdasági érdeket képező feladatokkal ruházta fel, és kilátásba helyezett számára egy, a kötelezettségek finanszírozását célzó, a versenytársak befizetései által fenntartott alap létrehozását.

| (48) | A France Télécom a (46) és (47) preambulumbekezdésekben idézett rendelkezésekből adódóan – 1998 után – olyan versenytársakkal találta magát szembe a franciaországi piacain, amelyek részben nemzetközi csoportok tulajdonában voltak. E piacok közül néhánynak – mint a mobilszolgáltatás, vagy a nemzetközi kommunikáció – országhatárokon átnyúló vetülete is volt. A liberalizált piacokon ez a tendencia a 1998-tól kezdve felerősödött. A France Télécom több külföldi szolgáltatóval is szövetséget kötött. Így 1996-ban a Deutsche Telekommal és a Sprinttel (Global One) szerződött, 1997-től pedig további partneri kapcsolatokra és részesedésekre tett szert Olaszországban (Wind), Hollandiában (Casema), majd mobilszolgáltatási engedélyeket szerzett Dániában és Portugáliában (30). |
| --- | --- |

(48)

A France Télécom a (46) és (47) preambulumbekezdésekben idézett rendelkezésekből adódóan – 1998 után – olyan versenytársakkal találta magát szembe a franciaországi piacain, amelyek részben nemzetközi csoportok tulajdonában voltak. E piacok közül néhánynak – mint a mobilszolgáltatás, vagy a nemzetközi kommunikáció – országhatárokon átnyúló vetülete is volt. A liberalizált piacokon ez a tendencia a 1998-tól kezdve felerősödött. A France Télécom több külföldi szolgáltatóval is szövetséget kötött. Így 1996-ban a Deutsche Telekommal és a Sprinttel (Global One) szerződött, 1997-től pedig további partneri kapcsolatokra és részesedésekre tett szert Olaszországban (Wind), Hollandiában (Casema), majd mobilszolgáltatási engedélyeket szerzett Dániában és Portugáliában (30).

| (49) | A France Télécom nyugdíjfinanszírozási reformja tehát ugyanarra az időszakra esett, mint a piac Európai Unió szintjén megvalósuló liberalizációja. Vagyis a reform egy, a verseny számára teljesen nyitott piacon éreztette hatását, ahol egyébként a France Télécom szövetségeseket, és jelentős részesedéseket szerzett más EU-tagállamban. Úgy tűnik, az a kívánalom állt az 1996-os törvénynek, illetve a vállalat (részvényei) magántőke számára való megnyitásának hátterében, hogy a France Télécom a francián kívüli, európai piacokon is terjeszkedni tudjon. Mindez kitűnik a tervezés idején elhangzott kijelentésekből, miszerint „fontosnak tartják a francia kormány azon törekvését, hogy fenntartsa nemzeti bajnokát, a France Télécom-ot” (31). |
| --- | --- |

(49)

A France Télécom nyugdíjfinanszírozási reformja tehát ugyanarra az időszakra esett, mint a piac Európai Unió szintjén megvalósuló liberalizációja. Vagyis a reform egy, a verseny számára teljesen nyitott piacon éreztette hatását, ahol egyébként a France Télécom szövetségeseket, és jelentős részesedéseket szerzett más EU-tagállamban. Úgy tűnik, az a kívánalom állt az 1996-os törvénynek, illetve a vállalat (részvényei) magántőke számára való megnyitásának hátterében, hogy a France Télécom a francián kívüli, európai piacokon is terjeszkedni tudjon. Mindez kitűnik a tervezés idején elhangzott kijelentésekből, miszerint „fontosnak tartják a francia kormány azon törekvését, hogy fenntartsa nemzeti bajnokát, a France Télécom-ot” (31).

| (50) | Európában és a világ vezető multinacionális távközlési szolgáltatói között a France Télécom-ot jelenleg az első számú nagysebességű internetszolgáltatónak, és a harmadik számú mobilszolgáltatónak tartják. A France Télécom Franciaországon kívül is jelentős tevékenységet folytat leányvállalatain keresztül, melyek vezető pozícióban vannak Spanyolországban, az Egyesült Királyságban, Lengyelországban, Szlovákiában, Belgiumban és Ausztriában (32). |
| --- | --- |

(50)

Európában és a világ vezető multinacionális távközlési szolgáltatói között a France Télécom-ot jelenleg az első számú nagysebességű internetszolgáltatónak, és a harmadik számú mobilszolgáltatónak tartják. A France Télécom Franciaországon kívül is jelentős tevékenységet folytat leányvállalatain keresztül, melyek vezető pozícióban vannak Spanyolországban, az Egyesült Királyságban, Lengyelországban, Szlovákiában, Belgiumban és Ausztriában (32).

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (51) | A Bizottság az eljárást megindító határozatában kifejtette előzetes álláspontját az 1996-os törvény által bevezetett intézkedések kapcsán, összehasonlítva ezeket a France Télécom által fizetendő, 1990-es törvény által megállapított kötelező társadalombiztosítási és adóterheket tartalmazó referencia keretrendszerrel. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések – az állam pénzforrásai segítségével – a France Télécom számára olyan célzott előnyt biztosítottak, amely alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására, és amely így az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülhet. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság az eljárást megindító határozatában kifejtette előzetes álláspontját az 1996-os törvény által bevezetett intézkedések kapcsán, összehasonlítva ezeket a France Télécom által fizetendő, 1990-es törvény által megállapított kötelező társadalombiztosítási és adóterheket tartalmazó referencia keretrendszerrel. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések – az állam pénzforrásai segítségével – a France Télécom számára olyan célzott előnyt biztosítottak, amely alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására, és amely így az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülhet.

| (52) | A Bizottság ezenkívül megjegyezte, hogy bár ezek az intézkedések állami támogatásnak minősíthetők, végrehajtásukat megelőzően nem tettek eleget a Bizottság felé történő bejelentési kötelezettségnek, pedig a joggyakorlat szerint ezeknek új támogatásnak kellett volna minősülniük. A Francia Köztársaság tehát nem tett eleget a szerződés szerinti bejelentési kötelezettségének, ennélfogva ez az intézkedése jogellenesnek minősül. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság ezenkívül megjegyezte, hogy bár ezek az intézkedések állami támogatásnak minősíthetők, végrehajtásukat megelőzően nem tettek eleget a Bizottság felé történő bejelentési kötelezettségnek, pedig a joggyakorlat szerint ezeknek új támogatásnak kellett volna minősülniük. A Francia Köztársaság tehát nem tett eleget a szerződés szerinti bejelentési kötelezettségének, ennélfogva ez az intézkedése jogellenesnek minősül.

| (53) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján jogosult a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének kivizsgálására. A Bizottság ugyanezen rendelkezés alapján arra a következtetésre jutott, hogy a La Poste számára engedélyezett támogatás az általa foglalkoztatott alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó reform során összeegyeztethető volt a belső piaccal (33), valamint, hogy – tekintettel a két ügy közötti hasonlóságra – helyénvalónak tűnt, hogy jelen esetben is hasonló elemzés szülessen. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján jogosult a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének kivizsgálására. A Bizottság ugyanezen rendelkezés alapján arra a következtetésre jutott, hogy a La Poste számára engedélyezett támogatás az általa foglalkoztatott alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó reform során összeegyeztethető volt a belső piaccal (33), valamint, hogy – tekintettel a két ügy közötti hasonlóságra – helyénvalónak tűnt, hogy jelen esetben is hasonló elemzés szülessen.

| (54) | A Bizottság a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének előzetes vizsgálata során, a La Poste által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjfinanszírozási módjára vonatkozó reformmal való hasonlóság ellenére, a Francia Köztársaságot az alábbi kétségeiről tájékoztatta:






  a) | először, a Bizottság annak hangsúlyozása után, hogy nem áll rendelkezésére részletes információ arról, hogy a France Télécom által fizetett járulékok mértéke megegyezik-e a Franciaországban a távközlési szektorban általános jog alatt működő magánvállalatok által fizetett járulékokkal, megjegyezte, hogy a France Télécom által 1997 óta alkalmazott, a kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás mértéke nem teszi lehetővé a versenytársakkal való egyenlő versenyhelyzet („level playing field” – azaz kiegyenlítő hatású mechanizmus) kialakítását. Mindez abból adódik, hogy a France Télécom viszonylatában alkalmazott mérték csak azokat a járulékokat foglalja magában, melyek megfelelnek az általános jog alá tartozó munkavállalók és az állami alkalmazottak esetében egyaránt fennálló közös kockázatoknak, és ilyen jogcímen kizárja a nem közös kockázatok kapcsán fennálló járulékokat. Ilyennek tekinthető például a vállalat szanálási és felszámolási eljárása esetén a munkanélküliségnek vagy a bérek ki nem fizetésének a kockázata; |
| --- | --- | --- |

(54)

A Bizottság a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének előzetes vizsgálata során, a La Poste által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjfinanszírozási módjára vonatkozó reformmal való hasonlóság ellenére, a Francia Köztársaságot az alábbi kétségeiről tájékoztatta:

a)

először, a Bizottság annak hangsúlyozása után, hogy nem áll rendelkezésére részletes információ arról, hogy a France Télécom által fizetett járulékok mértéke megegyezik-e a Franciaországban a távközlési szektorban általános jog alatt működő magánvállalatok által fizetett járulékokkal, megjegyezte, hogy a France Télécom által 1997 óta alkalmazott, a kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás mértéke nem teszi lehetővé a versenytársakkal való egyenlő versenyhelyzet („level playing field” – azaz kiegyenlítő hatású mechanizmus) kialakítását. Mindez abból adódik, hogy a France Télécom viszonylatában alkalmazott mérték csak azokat a járulékokat foglalja magában, melyek megfelelnek az általános jog alá tartozó munkavállalók és az állami alkalmazottak esetében egyaránt fennálló közös kockázatoknak, és ilyen jogcímen kizárja a nem közös kockázatok kapcsán fennálló járulékokat. Ilyennek tekinthető például a vállalat szanálási és felszámolási eljárása esetén a munkanélküliségnek vagy a bérek ki nem fizetésének a kockázata;

| b) | másodszor, a Bizottságnak nem állt rendelkezésére elegendő információ arról, hogy milyen hatással volt a versenyre a nyugdíjköltségek mérséklése. Erre azért lett volna szükség, hogy meg lehessen állapítani, az esetleges pozitív hatások fölülmúlják-e a negatív hatásokat. Márpedig a Bizottságnak ehhez számításba kellett vennie azt a tényt, hogy a France Télécom még nem fizette vissza teljes mértékben a jogellenesen igénybe vett és a versennyel össze nem egyeztethető támogatásokat a Bizottság 2004. augusztus 2-i, a Franciaország részéről a France Télécom részére biztosított állami támogatásról szóló határozatának (a továbbiakban: a France Télécom iparűzési adójának alkalmazásáról szóló határozat) végrehajtásaként (34), amely határozatot Franciaország nem hajtott végre a megadott határidőn belül, ahogyan azt az Európai Bíróság is megállapította (35). |
| --- | --- |

b)

másodszor, a Bizottságnak nem állt rendelkezésére elegendő információ arról, hogy milyen hatással volt a versenyre a nyugdíjköltségek mérséklése. Erre azért lett volna szükség, hogy meg lehessen állapítani, az esetleges pozitív hatások fölülmúlják-e a negatív hatásokat. Márpedig a Bizottságnak ehhez számításba kellett vennie azt a tényt, hogy a France Télécom még nem fizette vissza teljes mértékben a jogellenesen igénybe vett és a versennyel össze nem egyeztethető támogatásokat a Bizottság 2004. augusztus 2-i, a Franciaország részéről a France Télécom részére biztosított állami támogatásról szóló határozatának (a továbbiakban: a France Télécom iparűzési adójának alkalmazásáról szóló határozat) végrehajtásaként (34), amely határozatot Franciaország nem hajtott végre a megadott határidőn belül, ahogyan azt az Európai Bíróság is megállapította (35).

4.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

| (55) | Az érdekeltek által tett észrevételeket a 4.1. és a 4.3. részek között foglaltuk össze. |
| --- | --- |

(55)

Az érdekeltek által tett észrevételeket a 4.1. és a 4.3. részek között foglaltuk össze.

4.1.   France Télécom

| (56) | A France Télécom, a Francia Köztársaság által korábban előterjesztettekhez képest kiegészítő észrevételeiben azon a véleményen volt, hogy tartós létszámfelesleg problémájával kell szembenéznie, mely a korábbi közjogi helyzetével hozható összefüggésbe, és hogy nem rendelkezik – az érintett lakosság körében – ugyanazokkal a folyamatos foglalkoztatásbeli lehetőségekkel, mint versenytársai. Így a France Télécomnak egy elég jelentős, 180 millió EUR összegű képzési programot kellett jóváhagynia, mely a bértömeg 4,5 %-ának felel meg, szemben a francia vállalatok 2,9 %-os átlagával. A France Télécom hivatkozott egy, infláció és visszatérítés nélkül hozzátevőlegesen több mint \[...] %-kal az átlag feletti bérteherre is. Ezen túl, mivel a France Télécom nem tudott munkanélküliséget csökkentő intézkedéseket foganatosítani, ezért 1996 és 2006 között több mint 8 milliárd EUR értékben finanszírozta az állami alkalmazottak távozáskor esedékes járulékos költségeit, így például a szakmai életpálya végén járó szabadságot. |
| --- | --- |

(56)

A France Télécom, a Francia Köztársaság által korábban előterjesztettekhez képest kiegészítő észrevételeiben azon a véleményen volt, hogy tartós létszámfelesleg problémájával kell szembenéznie, mely a korábbi közjogi helyzetével hozható összefüggésbe, és hogy nem rendelkezik – az érintett lakosság körében – ugyanazokkal a folyamatos foglalkoztatásbeli lehetőségekkel, mint versenytársai. Így a France Télécomnak egy elég jelentős, 180 millió EUR összegű képzési programot kellett jóváhagynia, mely a bértömeg 4,5 %-ának felel meg, szemben a francia vállalatok 2,9 %-os átlagával. A France Télécom hivatkozott egy, infláció és visszatérítés nélkül hozzátevőlegesen több mint \[...] %-kal az átlag feletti bérteherre is. Ezen túl, mivel a France Télécom nem tudott munkanélküliséget csökkentő intézkedéseket foganatosítani, ezért 1996 és 2006 között több mint 8 milliárd EUR értékben finanszírozta az állami alkalmazottak távozáskor esedékes járulékos költségeit, így például a szakmai életpálya végén járó szabadságot.

| (57) | Másodsorban, a France Télécom úgy vélte, hogy az 1990 és 1996 között fizetett nyugdíjköltségek nem szokásos mértéket öltöttek, így, a Combus ítélet értelmében strukturálisan hátrányos helyzetbe került a magánszektorbeli versenytársaihoz képest (36). A Combus ítélet egy versenytársakra is vonatkozó általános jogrendszer és referencia keretrendszer, mely alapján eldönthető, hogy a fent említett költségek szokásos terhet jelentenek-e vagy sem. A Combus ítéletben megfogalmazott alapelveket a Törvényszék azóta a Hotel Cipriani ítéletben is megerősítette (37). A France Télécom kétségbe vonta, hogy egyetlen szolgáltató – jelen esetben saját maga – helyzete az 1996-os törvény által bevezetett reform előtt és után megfelelő összehasonlítási alapot jelenthet a joggyakorlat értelmében vett gazdasági előny fennállásának megítéléséhez. Mindenesetre amennyiben a referencia keretrendszer a France Télécom 1996-os törvény előtti és utáni helyzetére egyaránt visszavezethető lenne, az intézkedés nem minősülne célzottnak, mivel azonos módon lett volna alkalmazandó a fent említett kereten belül. |
| --- | --- |

(57)

Másodsorban, a France Télécom úgy vélte, hogy az 1990 és 1996 között fizetett nyugdíjköltségek nem szokásos mértéket öltöttek, így, a Combus ítélet értelmében strukturálisan hátrányos helyzetbe került a magánszektorbeli versenytársaihoz képest (36). A Combus ítélet egy versenytársakra is vonatkozó általános jogrendszer és referencia keretrendszer, mely alapján eldönthető, hogy a fent említett költségek szokásos terhet jelentenek-e vagy sem. A Combus ítéletben megfogalmazott alapelveket a Törvényszék azóta a Hotel Cipriani ítéletben is megerősítette (37). A France Télécom kétségbe vonta, hogy egyetlen szolgáltató – jelen esetben saját maga – helyzete az 1996-os törvény által bevezetett reform előtt és után megfelelő összehasonlítási alapot jelenthet a joggyakorlat értelmében vett gazdasági előny fennállásának megítéléséhez. Mindenesetre amennyiben a referencia keretrendszer a France Télécom 1996-os törvény előtti és utáni helyzetére egyaránt visszavezethető lenne, az intézkedés nem minősülne célzottnak, mivel azonos módon lett volna alkalmazandó a fent említett kereten belül.

| (58) | Ez azt eredményezné, hogy a szóban forgó intézkedések, mivel nem mentesítik a France Télécomot a nem szokásos strukturális hátrány elszenvedése alól, nem minősülnének a szerződés értelmében vett állami támogatásnak, vagy nem minősülnének állami támogatásból eredő célzott előnynek. |
| --- | --- |

(58)

Ez azt eredményezné, hogy a szóban forgó intézkedések, mivel nem mentesítik a France Télécomot a nem szokásos strukturális hátrány elszenvedése alól, nem minősülnének a szerződés értelmében vett állami támogatásnak, vagy nem minősülnének állami támogatásból eredő célzott előnynek.

| (59) | Kiegészítő megjegyzést téve, a France Télécom úgy véli, hogy a számára megállapítottnak vélt állami támogatás összeegyeztethető lenne a belső piaccal a Bizottság által a La Poste nyugdíjrendszeréről szóló határozatában (a továbbiakban: La Poste határozat) megállapított kritériumok szerint (38). Az, hogy a France Télécom, jellegzetes struktúrája következtében csak közös kockázatok alapján kiszámított járulékot fizet, nem jelenti azt, hogy 1996 óta kedvezőbb helyzetbe hozták volna a versenytársaihoz képest. Azon a hátrányon kívül, amely az állami alkalmazottak alkalmazásához fűződik, a France Télécom jelentős összeget volt köteles fizetni az 1996-os reform következtében. Meg kell tehát vizsgálni ennek a reformnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét, tekintve, hogy a reformmal kapcsolatos, 5,7 milliárd EUR ellenszolgáltatás messze túllépi azt az összeget, amit a France Télécomnak fizetnie kellett volna, ha az általa fizetett hozzájárulás a nem közös kockázatokra is vonatkozott volna. |
| --- | --- |

(59)

Kiegészítő megjegyzést téve, a France Télécom úgy véli, hogy a számára megállapítottnak vélt állami támogatás összeegyeztethető lenne a belső piaccal a Bizottság által a La Poste nyugdíjrendszeréről szóló határozatában (a továbbiakban: La Poste határozat) megállapított kritériumok szerint (38). Az, hogy a France Télécom, jellegzetes struktúrája következtében csak közös kockázatok alapján kiszámított járulékot fizet, nem jelenti azt, hogy 1996 óta kedvezőbb helyzetbe hozták volna a versenytársaihoz képest. Azon a hátrányon kívül, amely az állami alkalmazottak alkalmazásához fűződik, a France Télécom jelentős összeget volt köteles fizetni az 1996-os reform következtében. Meg kell tehát vizsgálni ennek a reformnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét, tekintve, hogy a reformmal kapcsolatos, 5,7 milliárd EUR ellenszolgáltatás messze túllépi azt az összeget, amit a France Télécomnak fizetnie kellett volna, ha az általa fizetett hozzájárulás a nem közös kockázatokra is vonatkozott volna.

| (60) | A France Télécom úgy ítéli meg, hogy a La Poste határozatban (39) a Bizottság elismerte, hogy az értesítést követően, de a Bizottság határozatának megszületése előtt hatályba lépett reformmal bevezetetett 2 milliárd EUR értékű egyedi, rendkívüli hozzájárulás azt a célt szolgálja, hogy kompenzálja a nem közös kockázatokhoz kapcsolódó járulékokat, egészen az imént említett egyedi hozzájárulás kimerítéséig. A France Télécom szerint semmi sem indokolja, hogy a Bizottság ne álljon ki emellett az alapelv mellett, hiszen az 1996-os törvényjavaslat vitája idején tett politikai nyilatkozatok alapján nem gondolhatjuk azt, hogy a France Télécom által átalányként fizetendő hozzájárulás összegét úgy határozta volna meg a jogalkotó, hogy tíz éven keresztül fenntartsa a status quo állapotát. |
| --- | --- |

(60)

A France Télécom úgy ítéli meg, hogy a La Poste határozatban (39) a Bizottság elismerte, hogy az értesítést követően, de a Bizottság határozatának megszületése előtt hatályba lépett reformmal bevezetetett 2 milliárd EUR értékű egyedi, rendkívüli hozzájárulás azt a célt szolgálja, hogy kompenzálja a nem közös kockázatokhoz kapcsolódó járulékokat, egészen az imént említett egyedi hozzájárulás kimerítéséig. A France Télécom szerint semmi sem indokolja, hogy a Bizottság ne álljon ki emellett az alapelv mellett, hiszen az 1996-os törvényjavaslat vitája idején tett politikai nyilatkozatok alapján nem gondolhatjuk azt, hogy a France Télécom által átalányként fizetendő hozzájárulás összegét úgy határozta volna meg a jogalkotó, hogy tíz éven keresztül fenntartsa a status quo állapotát.

| (61) | Ezen kívül, az 1996-ból rendelkezésre álló számok ellentmondani látszanak annak a feltevésnek, miszerint az 5,7 milliárd EUR összeget úgy becsülték volna meg akkoriban – az 1996-os törvény értelmében tíz éven keresztül pontosan megfelelve az állami többletköltségeknek –, hogy évről évre kompenzálja a vállalat által fizetendő, legenyhébb éves költségeket, figyelembe véve a nyugdíjrendszerek közötti kompenzációs költségeket is, melynek fizetése alól a France Télécom 1996-ban mentesült (40). A rendkívüli hozzájárulás fizetése a francia állam – a reform bevezetése miatt szükségessé váló – teljes kártalanítását célozta. E hozzájárulást tehát feltétlenül szem előtt kell tartani a versenyegyenlőség 1997-től, azaz a reform hatálybalépésétől kezdődő vizsgálata során. |
| --- | --- |

(61)

Ezen kívül, az 1996-ból rendelkezésre álló számok ellentmondani látszanak annak a feltevésnek, miszerint az 5,7 milliárd EUR összeget úgy becsülték volna meg akkoriban – az 1996-os törvény értelmében tíz éven keresztül pontosan megfelelve az állami többletköltségeknek –, hogy évről évre kompenzálja a vállalat által fizetendő, legenyhébb éves költségeket, figyelembe véve a nyugdíjrendszerek közötti kompenzációs költségeket is, melynek fizetése alól a France Télécom 1996-ban mentesült (40). A rendkívüli hozzájárulás fizetése a francia állam – a reform bevezetése miatt szükségessé váló – teljes kártalanítását célozta. E hozzájárulást tehát feltétlenül szem előtt kell tartani a versenyegyenlőség 1997-től, azaz a reform hatálybalépésétől kezdődő vizsgálata során.

| (62) | Végül, a France Télécom úgy véli, hogy – mivel az 1996-os reform nélkül jelentős versenyhátrányba került volna azokon a piacokon, ahol az Unió célja a liberalizáció volt, és amit a francia hatóságok azóta teljesen a France Télécom iparűzési adójának felhasználásáról szóló határozatnak megfelelően szabályoztak (41) – az intézkedés nincs negatív hatással a versenyre. |
| --- | --- |

(62)

Végül, a France Télécom úgy véli, hogy – mivel az 1996-os reform nélkül jelentős versenyhátrányba került volna azokon a piacokon, ahol az Unió célja a liberalizáció volt, és amit a francia hatóságok azóta teljesen a France Télécom iparűzési adójának felhasználásáról szóló határozatnak megfelelően szabályoztak (41) – az intézkedés nincs negatív hatással a versenyre.

4.2.   A panaszosok

| (63) | A panaszosok osztják a Bizottságnak, az állami támogatás vizsgálatát az egyezmény szerint megnyitó határozatában kifejtett megítélését az 1996-os törvénnyel bevezetett, a France Télécom által fizetendő nyugdíjköltségek könnyítésével kapcsolatban. A panaszosok sajnálatukat fejezték ki, hogy az imént említett határozat indoklásában nem szerepelnek mennyiségi mutatók; a támogatás összege 12,3 milliárd EUR lenne, de semmi esetre sem lenne 9,9 milliárd eurónál kevesebb (42). A panaszosok szerint az intézkedés hatásai – normál esetben a vállalat költségvetését terhelő társadalombiztosítási költségcsökkentés –, és nem az intézkedés tárgya – vagyis egy állítólagos hátrány kompenzációja – határozzák meg, hogy mi minősül állami támogatásnak. A France Télécomnak valószínűsíthetően nincsenek nehézségei az állami alkalmazottak foglalkoztatását illetően, mivel a vállalat a versenytársaiénál 13 %-kal kevesebb munkanélküli és társadalombiztosítási járulékot fizet, továbbá stabil személyi állománnyal rendelkezik, melynek bértömege előnyugdíjazással vagy az állami alkalmazotti szférába történő átirányítással rugalmasan csökkenthető. |
| --- | --- |

(63)

A panaszosok osztják a Bizottságnak, az állami támogatás vizsgálatát az egyezmény szerint megnyitó határozatában kifejtett megítélését az 1996-os törvénnyel bevezetett, a France Télécom által fizetendő nyugdíjköltségek könnyítésével kapcsolatban. A panaszosok sajnálatukat fejezték ki, hogy az imént említett határozat indoklásában nem szerepelnek mennyiségi mutatók; a támogatás összege 12,3 milliárd EUR lenne, de semmi esetre sem lenne 9,9 milliárd eurónál kevesebb (42). A panaszosok szerint az intézkedés hatásai – normál esetben a vállalat költségvetését terhelő társadalombiztosítási költségcsökkentés –, és nem az intézkedés tárgya – vagyis egy állítólagos hátrány kompenzációja – határozzák meg, hogy mi minősül állami támogatásnak. A France Télécomnak valószínűsíthetően nincsenek nehézségei az állami alkalmazottak foglalkoztatását illetően, mivel a vállalat a versenytársaiénál 13 %-kal kevesebb munkanélküli és társadalombiztosítási járulékot fizet, továbbá stabil személyi állománnyal rendelkezik, melynek bértömege előnyugdíjazással vagy az állami alkalmazotti szférába történő átirányítással rugalmasan csökkenthető.

| (64) | A panaszosok szerint az ily módon leírható állami támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal. A France Télécomnak juttatott jelentős versenyelőny annál is inkább sérelmes, minthogy a költségek csökkentése nem volt szükséges a pénzügyi stabilitás fenntartásához. 1996-ban egy legalább nettó 9,9 milliárd EUR aktualizált értékű nyugdíjhátralék-csökkentésben részesült és mivel a vállalatnak nem kellett többé ezt az összeget mérlegében (vagy annak mellékletében) feltüntetnie, a France Télécom később ennél jóval nagyobb mértékben adósodott el: 1997 és 2007 között átlag nettó 44 milliárd EUR pénzügyi adóssággal rendelkezett. Később a támogatás – amely felmentette a France Télécomot a monopolhelyzetéből örökölt nyugdíjköltségek fizetésének kötelezettsége alól – lehetővé tette a vállalat nemzetközi terjeszkedésének finanszírozását, ugyanakkor megerősítette franciaországi pozícióját, ahol monopolhelyzetéből adódóan – melynek költsége csupán az ellentételezés volt – jelentős előnyöket élvezett. |
| --- | --- |

(64)

A panaszosok szerint az ily módon leírható állami támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal. A France Télécomnak juttatott jelentős versenyelőny annál is inkább sérelmes, minthogy a költségek csökkentése nem volt szükséges a pénzügyi stabilitás fenntartásához. 1996-ban egy legalább nettó 9,9 milliárd EUR aktualizált értékű nyugdíjhátralék-csökkentésben részesült és mivel a vállalatnak nem kellett többé ezt az összeget mérlegében (vagy annak mellékletében) feltüntetnie, a France Télécom később ennél jóval nagyobb mértékben adósodott el: 1997 és 2007 között átlag nettó 44 milliárd EUR pénzügyi adóssággal rendelkezett. Később a támogatás – amely felmentette a France Télécomot a monopolhelyzetéből örökölt nyugdíjköltségek fizetésének kötelezettsége alól – lehetővé tette a vállalat nemzetközi terjeszkedésének finanszírozását, ugyanakkor megerősítette franciaországi pozícióját, ahol monopolhelyzetéből adódóan – melynek költsége csupán az ellentételezés volt – jelentős előnyöket élvezett.

| (65) | Ezenkívül, a jogellenes, nem összeegyeztethető és vissza nem térített korábbi támogatások miatt – tekintettel összesített hatásukra – képtelenség lenne a most szóban forgó működési támogatást összeegyeztethetőnek minősíteni. Végül, az 1996-os reform nem biztosít egyenlő versenyhelyzetet, mivel a vállalat mentesült a felszámolási eljárás esetén fedezendő munkanélküliségnek, és a bérek ki nem fizetésének kockázatához kötődő járulékok fedezete alól; mindez pedig kizárja a reformnak a szerződés rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét. Márpedig helyénvaló lenne, hogy a France Télécom nyugdíjhátralékát egy független szakértő számítsa ki, és hogy Franciaország kötelezettséget vállaljon a rendszer pénzügyi semlegességének biztosítására, különösen a munkáltatói hozzájárulásra és – a költségek változása esetén – az 5,7 milliárd EUR értékkülönbözetre vonatkozó kiegyenlítő mechanizmusok biztosítása által. |
| --- | --- |

(65)

Ezenkívül, a jogellenes, nem összeegyeztethető és vissza nem térített korábbi támogatások miatt – tekintettel összesített hatásukra – képtelenség lenne a most szóban forgó működési támogatást összeegyeztethetőnek minősíteni. Végül, az 1996-os reform nem biztosít egyenlő versenyhelyzetet, mivel a vállalat mentesült a felszámolási eljárás esetén fedezendő munkanélküliségnek, és a bérek ki nem fizetésének kockázatához kötődő járulékok fedezete alól; mindez pedig kizárja a reformnak a szerződés rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségét. Márpedig helyénvaló lenne, hogy a France Télécom nyugdíjhátralékát egy független szakértő számítsa ki, és hogy Franciaország kötelezettséget vállaljon a rendszer pénzügyi semlegességének biztosítására, különösen a munkáltatói hozzájárulásra és – a költségek változása esetén – az 5,7 milliárd EUR értékkülönbözetre vonatkozó kiegyenlítő mechanizmusok biztosítása által.

4.3.   A távközlési szolgáltató

| (66) | A távközlési szolgáltató egyetért a Bizottság eljárást megindító határozatában ismertetett előzetes vizsgálat során leírtakkal, miszerint az 1996-os törvény által bevezetett módosítások új és jogellenes állami támogatásnak minősülnek, mivel szerintük azzal a céllal hozták a fenti rendelkezéseket, hogy a France Télécom általi, kötelezettség alól mentesítő éves hozzájárulás fizetését helyettesíthessék az állam által ténylegesen teljesített nyugdíjkifizetésekkel, leszámítva ebből az állami alkalmazotti jogviszonnyal rendelkező aktív munkavállalók által fizetett járulékokat. Az említett szolgáltató szerint ugyanez a minősítés alkalmazandó azokra a társadalombiztosítási járulékokra is, melyeket a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalók nem közös kockázataira vonatkozóan a France Télécom versenytársai fizetnek, de ő maga legalább 1996 óta nem fizet az állami alkalmazotti, az általános jog alá tartozó állománya tagjai után. Másrészről, ellentétben a La Poste határozatban szereplő esettel (43), a France Télécom munkáltatói hozzájárulásának kiszámítása során nem vették – és még azóta sem veszik – számításba a fent említett járulékokat, pedig az megakadályozhatná, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön. |
| --- | --- |

(66)

A távközlési szolgáltató egyetért a Bizottság eljárást megindító határozatában ismertetett előzetes vizsgálat során leírtakkal, miszerint az 1996-os törvény által bevezetett módosítások új és jogellenes állami támogatásnak minősülnek, mivel szerintük azzal a céllal hozták a fenti rendelkezéseket, hogy a France Télécom általi, kötelezettség alól mentesítő éves hozzájárulás fizetését helyettesíthessék az állam által ténylegesen teljesített nyugdíjkifizetésekkel, leszámítva ebből az állami alkalmazotti jogviszonnyal rendelkező aktív munkavállalók által fizetett járulékokat. Az említett szolgáltató szerint ugyanez a minősítés alkalmazandó azokra a társadalombiztosítási járulékokra is, melyeket a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalók nem közös kockázataira vonatkozóan a France Télécom versenytársai fizetnek, de ő maga legalább 1996 óta nem fizet az állami alkalmazotti, az általános jog alá tartozó állománya tagjai után. Másrészről, ellentétben a La Poste határozatban szereplő esettel (43), a France Télécom munkáltatói hozzájárulásának kiszámítása során nem vették – és még azóta sem veszik – számításba a fent említett járulékokat, pedig az megakadályozhatná, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön.

| (67) | Az államnak járó, a már kifizetett nyugdíjak visszafizetésének megszűnéséből származó támogatás tekintetében a szolgáltató úgy véli, hogy a Bizottság La Poste határozatában szereplő versenyjogi mérleg vizsgálata a contrario az összeegyeztethetetlenség minősítéséhez kellene, hogy vezessen. Ezt a vizsgálatot az 1996 óta történt tényekre kellene alapozni, nem pedig – ahogyan a La Poste határozatban – a jövőre vonatkozó feltételezésekre. |
| --- | --- |

(67)

Az államnak járó, a már kifizetett nyugdíjak visszafizetésének megszűnéséből származó támogatás tekintetében a szolgáltató úgy véli, hogy a Bizottság La Poste határozatában szereplő versenyjogi mérleg vizsgálata a contrario az összeegyeztethetetlenség minősítéséhez kellene, hogy vezessen. Ezt a vizsgálatot az 1996 óta történt tényekre kellene alapozni, nem pedig – ahogyan a La Poste határozatban – a jövőre vonatkozó feltételezésekre.

| (68) | Márpedig – a szolgáltató szerint – a France Télécom, a saját piacain a domináns fogalmát kimerítő pozícióval rendelkezik. Ebből adódóan a France Télécom ex ante alá van rendelve a nagy és a nagyon nagy sebességű nagykereskedelmi internetpiac, valamint a vezetékes telefonra vonatkozó híváskapcsolódási, illetve zárási szabályozási kötelezettségeinek. A Bizottság, az EK-Szerződés 82. cikkében foglalt eljárásnak a COMP-38.233 sz. ügy kapcsán való alkalmazásáról szóló, 2003. július 16-án hozott határozatában megállapított, és szankcionált egy, az EUMSZ 102. cikke szerinti jogsértést, melyet a France Télécom vezetője követett el a Wanadoo nevű leányvállalatán keresztül (44). Ahogy a vállalat pénzügyi stabilitása helyreállt, a juttatott támogatások lehetővé tették számára, hogy azokból nemzetközi terjeszkedését, különösen az Orange, a Retevisión és az AMENA megvásárlását finanszírozza. |
| --- | --- |

(68)

Márpedig – a szolgáltató szerint – a France Télécom, a saját piacain a domináns fogalmát kimerítő pozícióval rendelkezik. Ebből adódóan a France Télécom ex ante alá van rendelve a nagy és a nagyon nagy sebességű nagykereskedelmi internetpiac, valamint a vezetékes telefonra vonatkozó híváskapcsolódási, illetve zárási szabályozási kötelezettségeinek. A Bizottság, az EK-Szerződés 82. cikkében foglalt eljárásnak a COMP-38.233 sz. ügy kapcsán való alkalmazásáról szóló, 2003. július 16-án hozott határozatában megállapított, és szankcionált egy, az EUMSZ 102. cikke szerinti jogsértést, melyet a France Télécom vezetője követett el a Wanadoo nevű leányvállalatán keresztül (44). Ahogy a vállalat pénzügyi stabilitása helyreállt, a juttatott támogatások lehetővé tették számára, hogy azokból nemzetközi terjeszkedését, különösen az Orange, a Retevisión és az AMENA megvásárlását finanszírozza.

| (69) | Végül, a szolgáltató azt kéri a Bizottságtól, hogy pontosan határozza meg a szóban forgó támogatás összegének nagyságát, valamint – a Deggendorf jogeset alkalmazásával (45) – mindaddig utasítsa el az intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének elismerését, amíg a múltbeli jogellenes támogatások nem kerülnek visszafizetésre. |
| --- | --- |

(69)

Végül, a szolgáltató azt kéri a Bizottságtól, hogy pontosan határozza meg a szóban forgó támogatás összegének nagyságát, valamint – a Deggendorf jogeset alkalmazásával (45) – mindaddig utasítsa el az intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének elismerését, amíg a múltbeli jogellenes támogatások nem kerülnek visszafizetésre.

5.   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG MEGJEGYZÉSEI

| (70) | A Francia Köztársaság úgy véli, hogy a France Télécom állományában lévő, francia állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó, 1996-os reform kapcsán bevezetett változások nem tartalmaznak állami támogatásnak minősülő elemeket. Az 1996-os reform mindenképpen összeegyeztethetőnek minősíthető a belső piaccal, különösen a Bizottság La Poste ügyben hozott határozata indokolásának jelen esetre való értelmezése által. (46). |
| --- | --- |

(70)

A Francia Köztársaság úgy véli, hogy a France Télécom állományában lévő, francia állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó, 1996-os reform kapcsán bevezetett változások nem tartalmaznak állami támogatásnak minősülő elemeket. Az 1996-os reform mindenképpen összeegyeztethetőnek minősíthető a belső piaccal, különösen a Bizottság La Poste ügyben hozott határozata indokolásának jelen esetre való értelmezése által. (46).

5.1.   Az állami támogatás fennállásáról

| (71) | A Francia Köztársaság úgy véli, hogy az 1990-es törvény a France Télécomot nem szokásos helyzetbe hozta és az általános jog hatályán kívül helyezte azzal a rendelkezéssel, hogy a vállalatok egy kötelezettség alól mentesítő, a bértömeggel arányos, és a fizetett nyugdíjakhoz nem kapcsolódó munkáltatói hozzájárulást kötelesek fizetni. Így a France Télécom által fizetendő összeg rendkívüli nagyságú lett volna, hiszen az érintett lakosságra nézve az alrendszernek biztos pénzügyi hiánnyal kellett szembenéznie, és – tekintettel az állományában lévő aktív korú állami alkalmazottak számának elkerülhetetlen csökkentésére, valamint a nyugdíjasok számának ezzel együtt járó növekedésére – ez a vállalatra elviselhetetlen terhet rótt volna. |
| --- | --- |

(71)

A Francia Köztársaság úgy véli, hogy az 1990-es törvény a France Télécomot nem szokásos helyzetbe hozta és az általános jog hatályán kívül helyezte azzal a rendelkezéssel, hogy a vállalatok egy kötelezettség alól mentesítő, a bértömeggel arányos, és a fizetett nyugdíjakhoz nem kapcsolódó munkáltatói hozzájárulást kötelesek fizetni. Így a France Télécom által fizetendő összeg rendkívüli nagyságú lett volna, hiszen az érintett lakosságra nézve az alrendszernek biztos pénzügyi hiánnyal kellett szembenéznie, és – tekintettel az állományában lévő aktív korú állami alkalmazottak számának elkerülhetetlen csökkentésére, valamint a nyugdíjasok számának ezzel együtt járó növekedésére – ez a vállalatra elviselhetetlen terhet rótt volna.

| (72) | Az 1996-os reform a nyugdíjak finanszírozását az általános joghoz igazította volna, anélkül, hogy a vállalatot versenyjogi szempontból előnyösebb helyzetbe hozta volna, mivel a France Télécom hozzájárulását éves szinten úgy számítják, hogy az összhangba kerüljön a távközlési szektorban működő versenytársai által fizetendő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjével. Azonban – mivel a járulék kiszámításakor nem vették figyelembe a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalók és az állami alkalmazottak közötti, nem közös kockázatokhoz tartozó járulékokat – az „azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték” alkalmazása igazolható lett volna az állami alkalmazottak jogállása miatt. Ez utóbbi kizárja ugyanis – többek közt – a munkanélküliség, valamint a felmondás és elbocsátás rendkívüli eseteivel járó kockázatot. |
| --- | --- |

(72)

Az 1996-os reform a nyugdíjak finanszírozását az általános joghoz igazította volna, anélkül, hogy a vállalatot versenyjogi szempontból előnyösebb helyzetbe hozta volna, mivel a France Télécom hozzájárulását éves szinten úgy számítják, hogy az összhangba kerüljön a távközlési szektorban működő versenytársai által fizetendő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjével. Azonban – mivel a járulék kiszámításakor nem vették figyelembe a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalók és az állami alkalmazottak közötti, nem közös kockázatokhoz tartozó járulékokat – az „azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték” alkalmazása igazolható lett volna az állami alkalmazottak jogállása miatt. Ez utóbbi kizárja ugyanis – többek közt – a munkanélküliség, valamint a felmondás és elbocsátás rendkívüli eseteivel járó kockázatot.

| (73) | A Francia Köztársaság szerint a vállalat versenytársainak helyzete alapján kellene kialakítani a franciaországi referencia keretrendszert, hogy segítségével meg tudják határozni, hogy az egyes, France Télécomot terhelő költségek szokásos vagy nem szokásos mértékűek-e. Márpedig jelen esetben – számításba véve a France Télécom számára az 1990-es törvény által meghatározott, járulékot érintő feltételeket, vagyis az általános jog hatályán kívüli, túlzott mértéket, az egyenlőtlenséget és azt, hogy nem tartható a járulék fizetésének határideje sem – a járulék eltörlése, illetve annak az 1996-os reform által előírt, versenytársak helyzetéhez való igazítása egyszerűen helyreállította a szokásos versenyjogi feltételeket. A France Télécomot tehát nem kompenzálták a rendszer alatt elszenvedett hátrány miatt, pedig – mint ahogyan az észrevételekben is aláhúzták – a vállalat még mindig viseli a strukturális hátrányok hatását, terhelik a többletköltségek, és az állományához tartozó állami alkalmazottak jogállásából adódó megkötések, mint például a távozáskor vagy a közigazgatásba való belépéskor esedékes járulékos költségek finanszírozása, valamint a szakmai továbbképzés vagy a felső munkabérköltségek területén tett erőfeszítések. Következésképpen, a reform eredményeként létrejött jelenlegi rendszer nem juttatja semmilyen előnyhöz a France Télécom-ot, így nem foglal magában egyetlen olyan elemet sem, ami a szerződés értelmében állami támogatásnak minősülne. |
| --- | --- |

(73)

A Francia Köztársaság szerint a vállalat versenytársainak helyzete alapján kellene kialakítani a franciaországi referencia keretrendszert, hogy segítségével meg tudják határozni, hogy az egyes, France Télécomot terhelő költségek szokásos vagy nem szokásos mértékűek-e. Márpedig jelen esetben – számításba véve a France Télécom számára az 1990-es törvény által meghatározott, járulékot érintő feltételeket, vagyis az általános jog hatályán kívüli, túlzott mértéket, az egyenlőtlenséget és azt, hogy nem tartható a járulék fizetésének határideje sem – a járulék eltörlése, illetve annak az 1996-os reform által előírt, versenytársak helyzetéhez való igazítása egyszerűen helyreállította a szokásos versenyjogi feltételeket. A France Télécomot tehát nem kompenzálták a rendszer alatt elszenvedett hátrány miatt, pedig – mint ahogyan az észrevételekben is aláhúzták – a vállalat még mindig viseli a strukturális hátrányok hatását, terhelik a többletköltségek, és az állományához tartozó állami alkalmazottak jogállásából adódó megkötések, mint például a távozáskor vagy a közigazgatásba való belépéskor esedékes járulékos költségek finanszírozása, valamint a szakmai továbbképzés vagy a felső munkabérköltségek területén tett erőfeszítések. Következésképpen, a reform eredményeként létrejött jelenlegi rendszer nem juttatja semmilyen előnyhöz a France Télécom-ot, így nem foglal magában egyetlen olyan elemet sem, ami a szerződés értelmében állami támogatásnak minősülne.

| (74) | Ez a fajta értelmezés levezethető az Európai Unió joggyakorlata által kialakított jogelvekből, melyek szerint csak azon intézkedések minősülnek állami támogatásnak, melyek a vállalat költségvetését normál esetben terhelő költségeket csökkentik. Tekintve, hogy a kérdéses törvény azt teszi elkerülhetővé, hogy a vállalat költségvetését egy normál esetben nem létező költség terhelje, nem minősül állami támogatásnak (47). Ugyanez vonatkozna arra az esetre is, amikor az intézkedéssel egy közjogi versenytársat – a magánjogi versenytársaihoz képest – mentesítenének egy strukturális hátrány alól (48). Ez az értelmezés megfelelne a Bizottság gyakorlatának (49). |
| --- | --- |

(74)

Ez a fajta értelmezés levezethető az Európai Unió joggyakorlata által kialakított jogelvekből, melyek szerint csak azon intézkedések minősülnek állami támogatásnak, melyek a vállalat költségvetését normál esetben terhelő költségeket csökkentik. Tekintve, hogy a kérdéses törvény azt teszi elkerülhetővé, hogy a vállalat költségvetését egy normál esetben nem létező költség terhelje, nem minősül állami támogatásnak (47). Ugyanez vonatkozna arra az esetre is, amikor az intézkedéssel egy közjogi versenytársat – a magánjogi versenytársaihoz képest – mentesítenének egy strukturális hátrány alól (48). Ez az értelmezés megfelelne a Bizottság gyakorlatának (49).

| (75) | Végül, a Francia Köztársaság általában véve nem tekinti helyénvalónak, hogy a támogatás fennállásának megállapításához és a 1996-os törvénnyel bevezetett reformnak köszönhető előny realizálása időpontjának meghatározásához bevonják a jelen eljárásba azokat a kompenzációs és túlkompenzációs mechanizmusokat, amelyek alapján a France Télécom eleget tett az 1991 és 1996 közötti fizetési kötelezettségének (lásd az 1. táblázatot). Ezen költségeknek a fizetése az általános jogtól eltérő rendszer 1997-ig történő alkalmazásának is a következménye, miszerint a France Télécom által alkalmazott nyugdíjrendszert független rendszernek tekintették. |
| --- | --- |

(75)

Végül, a Francia Köztársaság általában véve nem tekinti helyénvalónak, hogy a támogatás fennállásának megállapításához és a 1996-os törvénnyel bevezetett reformnak köszönhető előny realizálása időpontjának meghatározásához bevonják a jelen eljárásba azokat a kompenzációs és túlkompenzációs mechanizmusokat, amelyek alapján a France Télécom eleget tett az 1991 és 1996 közötti fizetési kötelezettségének (lásd az 1. táblázatot). Ezen költségeknek a fizetése az általános jogtól eltérő rendszer 1997-ig történő alkalmazásának is a következménye, miszerint a France Télécom által alkalmazott nyugdíjrendszert független rendszernek tekintették.

| (76) | Ezzel a kikötéssel a Francia Köztársaság pontosította a France Télécom – a (61) preambulumbekezdésben említett – azon költségeinek becslését, melyeket a vállalat 1997-től kezdve már nem teljesített. A 2008 és 2010 közötti visszaszámolt időszak valós visszaállítására alapozva egy különbözeti faktor alkalmazásával a Francia Köztársaság úgy véli, hogy azon költségeknek az összege, amiket a France Télécom ilyen címen kifizetett volna, a vállalat számításai által kimutatott összeghez képest 165 millió euróval lenne kevesebb. |
| --- | --- |

(76)

Ezzel a kikötéssel a Francia Köztársaság pontosította a France Télécom – a (61) preambulumbekezdésben említett – azon költségeinek becslését, melyeket a vállalat 1997-től kezdve már nem teljesített. A 2008 és 2010 közötti visszaszámolt időszak valós visszaállítására alapozva egy különbözeti faktor alkalmazásával a Francia Köztársaság úgy véli, hogy azon költségeknek az összege, amiket a France Télécom ilyen címen kifizetett volna, a vállalat számításai által kimutatott összeghez képest 165 millió euróval lenne kevesebb.

5.2.   Egy esetleges állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségéről

| (77) | Mindenesetre a Francia Köztársaság úgy véli, hogy ha a France Télécomot érintő, 1996-os reform állami támogatást valósítana meg, ez a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülne a Bizottság La Poste ügyben alkalmazott döntési metódusának megfelelően (50). Az 1996-os reform mentesítette a France Télécomot a versenyképességét befolyásoló strukturális költség fizetése alól, egy olyan piacon, amely épp a liberalizálás fázisában volt. Azóta a vállalat által fizetendő járulékok olyan versenyegyenlőségi küszöbértéken alapulnak, mely figyelembe veszi a közös kockázatokat is. |
| --- | --- |

(77)

Mindenesetre a Francia Köztársaság úgy véli, hogy ha a France Télécomot érintő, 1996-os reform állami támogatást valósítana meg, ez a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülne a Bizottság La Poste ügyben alkalmazott döntési metódusának megfelelően (50). Az 1996-os reform mentesítette a France Télécomot a versenyképességét befolyásoló strukturális költség fizetése alól, egy olyan piacon, amely épp a liberalizálás fázisában volt. Azóta a vállalat által fizetendő járulékok olyan versenyegyenlőségi küszöbértéken alapulnak, mely figyelembe veszi a közös kockázatokat is.

| (78) | Az, hogy a France Télécom által 1997 óta fizetett hozzájárulásba nem számították be a magánjogi alkalmazottak nem közös kockázatait, nem képezheti akadályát a belső piaccal való összeegyeztethetőségnek. Ebben a tekintetben a 4. táblázat – mely a Francia Köztársaság által közölt információk kivonatát tartalmazza – jól mutatja a különbséget a France Télécom által ténylegesen fizetett hozzájárulás összege, illetve a között az összeg között, amelyet a vállalat fizetett volna, ha a nem közös kockázatok beszámítottak volna a hozzájárulás összegébe. Ebből a különbségből le kell vonni a France Télécom saját biztosításának szolgáltatását, és más tételeket, amelyek fizetésére – a többi versenytársával szemben – kötelezve van.

  4.   Táblázat


  A France Télécom 1997 és 2010 közötti munkáltatói hozzájárulása, melyet az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték (AVMM) és egy, a nem közös kockázatok beszámítására szolgáló, módosított, azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték (AVMM*) alapján számítottak











  Pénzügyi év | AVMM | Millió EUR | AVMM* | Millió EUR | AVMM-AVMM* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 36,2 % | 1 088,9 | 48,1 % | 1 446,9 | – 358,0 |
| 1998 | 35,4 % | 1 069,6 | 47,1 % | 1 423,1 | – 353,5 |
| 1999 | 36,7 % | 1 108,5 | 48,4 % | 1 460,3 | – 351,8 |
| 2000 | 36,4 % | 1 085,0 | 48,0 % | 1 429,3 | – 344,3 |
| 2001 | 37,0 % | 1 088,6 | 47,9 % | 1 407,9 | – 319,3 |
| 2002 | 37,7 % | 1 100,1 | 43,5 % | 1 267,9 | – 167,8 |
| 2003 | 37,6 % | 1 085,0 | 45,0 % | 1 298,5 | – 213,5 |
| 2004 | [...] % | 1 048,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2005 | [...] % | 984,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2006 | [...] % | 957,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2007 | [...] % | 917,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2008 | [...] % | 859,2 | [...] % | (...) | (...) |
| 2009 | [...] % | 805,4 | [...] % | (...) | (...) |
| 2010 | [...] % | 744,5 | [...] % | (...) | (...) |

(78)

Az, hogy a France Télécom által 1997 óta fizetett hozzájárulásba nem számították be a magánjogi alkalmazottak nem közös kockázatait, nem képezheti akadályát a belső piaccal való összeegyeztethetőségnek. Ebben a tekintetben a 4. táblázat – mely a Francia Köztársaság által közölt információk kivonatát tartalmazza – jól mutatja a különbséget a France Télécom által ténylegesen fizetett hozzájárulás összege, illetve a között az összeg között, amelyet a vállalat fizetett volna, ha a nem közös kockázatok beszámítottak volna a hozzájárulás összegébe. Ebből a különbségből le kell vonni a France Télécom saját biztosításának szolgáltatását, és más tételeket, amelyek fizetésére – a többi versenytársával szemben – kötelezve van.

4.   Táblázat

A France Télécom 1997 és 2010 közötti munkáltatói hozzájárulása, melyet az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték (AVMM) és egy, a nem közös kockázatok beszámítására szolgáló, módosított, azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték (AVMM*) alapján számítottak

Pénzügyi év

AVMM

Millió EUR

AVMM*

Millió EUR

AVMM-AVMM*

1997

36,2 %

1 088,9

48,1 %

1 446,9

– 358,0

1998

35,4 %

1 069,6

47,1 %

1 423,1

– 353,5

1999

36,7 %

1 108,5

48,4 %

1 460,3

– 351,8

2000

36,4 %

1 085,0

48,0 %

1 429,3

– 344,3

2001

37,0 %

1 088,6

47,9 %

1 407,9

– 319,3

2002

37,7 %

1 100,1

43,5 %

1 267,9

– 167,8

2003

37,6 %

1 085,0

45,0 %

1 298,5

– 213,5

2004

[...] %

1 048,6

[...] %

(...)

(...)

2005

[...] %

984,6

[...] %

(...)

(...)

2006

[...] %

957,6

[...] %

(...)

(...)

2007

[...] %

917,6

[...] %

(...)

(...)

2008

[...] %

859,2

[...] %

(...)

(...)

2009

[...] %

805,4

[...] %

(...)

(...)

2010

[...] %

744,5

[...] %

(...)

(...)

| (79) | A Francia Köztársaság becslése szerint, a France Télécom által 1997-től ténylegesen kifizetett és a még 2043-ig kifizetendő járulékok összegének aktualizált értéke 13,5 milliárd EUR lenne. A nem közös kockázatokat számításba vevő, azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték alkalmazása, amelyből levonjuk azon járulékokat, amelyek a France Télécomot terhelik, a versenytársakat viszont nem, éves szinten ugyanerre az időszakra vonatkozóan még nagyobb összegű – 16,7 milliárd EUR – hozzájárulás fizetéséhez vezetne. Figyelembe véve, hogy az említett kockázatok nem voltak helytállóak, a francia hatóságok úgy számították, hogy a különbözetet (3,2 milliárd EUR) bőven kompenzálná az az 5,7 milliárd EUR összegű rendkívüli átalány-hozzájárulás, amit a France Télécom 1997-ben fizetett. |
| --- | --- |

(79)

A Francia Köztársaság becslése szerint, a France Télécom által 1997-től ténylegesen kifizetett és a még 2043-ig kifizetendő járulékok összegének aktualizált értéke 13,5 milliárd EUR lenne. A nem közös kockázatokat számításba vevő, azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték alkalmazása, amelyből levonjuk azon járulékokat, amelyek a France Télécomot terhelik, a versenytársakat viszont nem, éves szinten ugyanerre az időszakra vonatkozóan még nagyobb összegű – 16,7 milliárd EUR – hozzájárulás fizetéséhez vezetne. Figyelembe véve, hogy az említett kockázatok nem voltak helytállóak, a francia hatóságok úgy számították, hogy a különbözetet (3,2 milliárd EUR) bőven kompenzálná az az 5,7 milliárd EUR összegű rendkívüli átalány-hozzájárulás, amit a France Télécom 1997-ben fizetett.

| (80) | A Francia Köztársaság szerint a La Poste határozatban foglaltakhoz hasonlóan itt is megállapítható (51), hogy ez az átalány-hozzájárulás azonosítható az értékkülönbözettel, így alkalmas lehet a módosított mértékhez kapcsolódó – a nem közös kockázatokat is magába foglaló – hozzájárulás kifizetésének kompenzálására. Ebben az esetben úgy tűnik, hogy ennek az értékkülönbözetnek az összege jelenleg meghaladja az 1996-os törvény által rögzített mértéknek és a 4. táblázatban jelölt, módosított mértéknek a különbözetét. Ez az értékkülönbözet soha nem fogja teljesen fedezni a két mérték közötti különbözetet. Ilyen körülmények mellett eloszlathatóak lennének azok az aggályok, melyeket a Bizottság az eljárást megindító határozatában juttatott kifejezésre, miszerint nincs a France Télécom és versenytársai közötti igazi versenyegyenlőség. |
| --- | --- |

(80)

A Francia Köztársaság szerint a La Poste határozatban foglaltakhoz hasonlóan itt is megállapítható (51), hogy ez az átalány-hozzájárulás azonosítható az értékkülönbözettel, így alkalmas lehet a módosított mértékhez kapcsolódó – a nem közös kockázatokat is magába foglaló – hozzájárulás kifizetésének kompenzálására. Ebben az esetben úgy tűnik, hogy ennek az értékkülönbözetnek az összege jelenleg meghaladja az 1996-os törvény által rögzített mértéknek és a 4. táblázatban jelölt, módosított mértéknek a különbözetét. Ez az értékkülönbözet soha nem fogja teljesen fedezni a két mérték közötti különbözetet. Ilyen körülmények mellett eloszlathatóak lennének azok az aggályok, melyeket a Bizottság az eljárást megindító határozatában juttatott kifejezésre, miszerint nincs a France Télécom és versenytársai közötti igazi versenyegyenlőség.

| (81) | A Francia Köztársaság számára a La Poste által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó 2006-os reform a lényegi kérdéseket illetően tökéletesen összehasonlítható a France Télécom 1996-ban bevezetett reformjával, amely előbbinek mintájául is szolgált. Számításba véve a két ügy közötti párhuzamot, semmi sem indokolja, hogy a Bizottság eltérjen a La Poste ügyében kialakított precedenstől. A Bizottságnak különösen annak kellene helyt adnia, hogy a France Télécom számára előírt rendkívüli átalány-hozzájárulás számításba vehető a reform versenyegyenlőségének vizsgálata során, oly módon, hogy azt de facto előlegként kezelik a nem közös kockázatokhoz kapcsolódó járulék-fizetési kötelezettség teljesítése során. |
| --- | --- |

(81)

A Francia Köztársaság számára a La Poste által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó 2006-os reform a lényegi kérdéseket illetően tökéletesen összehasonlítható a France Télécom 1996-ban bevezetett reformjával, amely előbbinek mintájául is szolgált. Számításba véve a két ügy közötti párhuzamot, semmi sem indokolja, hogy a Bizottság eltérjen a La Poste ügyében kialakított precedenstől. A Bizottságnak különösen annak kellene helyt adnia, hogy a France Télécom számára előírt rendkívüli átalány-hozzájárulás számításba vehető a reform versenyegyenlőségének vizsgálata során, oly módon, hogy azt de facto előlegként kezelik a nem közös kockázatokhoz kapcsolódó járulék-fizetési kötelezettség teljesítése során.

| (82) | A Nemzetgyűlésben illetve a Szenátusban akkoriban folytatott viták során hivatkozott, a reform által meghatározott tízéves időszakra szóló pénzügyi biztosíték ezzel ellentétben pontos nyilatkozatokból ered. Ilyen érvelést azonban nem találunk sem a törvényjavaslatok (általános) indokolási részében, sem a szóban forgó törvényekben, vagy azok végrehajtási rendelkezéseiben. A Bizottság részéről kizárólag a kontextuson kívül elfogadható nyilatkozatok szerint a jogalkotó szándéka 1996-ban az lehetett, hogy ugyanazon a szinten határozza meg a France Télécom által fizetendő nyugdíjköltségeket, mint ahogyan azok a versenytársai számára is elő vannak írva, nem pedig az, hogy tíz évre megfossza őt a reform hatásától. |
| --- | --- |

(82)

A Nemzetgyűlésben illetve a Szenátusban akkoriban folytatott viták során hivatkozott, a reform által meghatározott tízéves időszakra szóló pénzügyi biztosíték ezzel ellentétben pontos nyilatkozatokból ered. Ilyen érvelést azonban nem találunk sem a törvényjavaslatok (általános) indokolási részében, sem a szóban forgó törvényekben, vagy azok végrehajtási rendelkezéseiben. A Bizottság részéről kizárólag a kontextuson kívül elfogadható nyilatkozatok szerint a jogalkotó szándéka 1996-ban az lehetett, hogy ugyanazon a szinten határozza meg a France Télécom által fizetendő nyugdíjköltségeket, mint ahogyan azok a versenytársai számára is elő vannak írva, nem pedig az, hogy tíz évre megfossza őt a reform hatásától.

| (83) | A parlamenti munka egyértelműen azt mutatta, hogy a hozzájárulás összegét átalányként határozták meg, anélkül, hogy bármi köze is lett volna ahhoz az összeghez, amit az államnak valóban magára kellene vállalnia. Ugyanígy, a 96-385. sz. határozatában (1996. december 30.) az Alkotmányügyi Tanács megjegyzi, hogy a 37,5 milliárd FRF összegű átalány-hozzájárulás fizetési kötelezettségének magyarázata abban van, hogy az állam magára vállalta az állami alkalmazottak nyugdíjának fizetését, anélkül, hogy ellentételezést kért volna. Másrészről pedig az állami költségvetésbe történő befizetéseket nem egy különleges kiadásra szánták, és nem járulnak hozzá – az 1959. január 2-i, a költségvetési törvényekről szóló alaprendelet 18. cikkében foglaltaknak megfelelően – a költségvetési egyensúly általános feltételeinek biztosításához. |
| --- | --- |

(83)

A parlamenti munka egyértelműen azt mutatta, hogy a hozzájárulás összegét átalányként határozták meg, anélkül, hogy bármi köze is lett volna ahhoz az összeghez, amit az államnak valóban magára kellene vállalnia. Ugyanígy, a 96-385. sz. határozatában (1996. december 30.) az Alkotmányügyi Tanács megjegyzi, hogy a 37,5 milliárd FRF összegű átalány-hozzájárulás fizetési kötelezettségének magyarázata abban van, hogy az állam magára vállalta az állami alkalmazottak nyugdíjának fizetését, anélkül, hogy ellentételezést kért volna. Másrészről pedig az állami költségvetésbe történő befizetéseket nem egy különleges kiadásra szánták, és nem járulnak hozzá – az 1959. január 2-i, a költségvetési törvényekről szóló alaprendelet 18. cikkében foglaltaknak megfelelően – a költségvetési egyensúly általános feltételeinek biztosításához.

| (84) | A Francia Köztársaság számára a rendkívüli hozzájárulás pontos összege az 1997-es költségvetési törvényben került meghatározásra, mégpedig nem egy, az állam kompenzálását lehetővé tevő tízéves időszakot számításba véve, hanem épp ellenkezőleg, a France Télécom mérlegének szerkezetére gyakorolt hatás függvényében, hogy a hozzájárulás továbbra is a vállalat számára elviselhető teher maradjon. Az összeget nem olyan logika szerint rögzítették, hogy az állam számára kompenzációt jelentsen, hanem éppen a vállalat hozzájárulási képességét számba véve határozták meg. |
| --- | --- |

(84)

A Francia Köztársaság számára a rendkívüli hozzájárulás pontos összege az 1997-es költségvetési törvényben került meghatározásra, mégpedig nem egy, az állam kompenzálását lehetővé tevő tízéves időszakot számításba véve, hanem épp ellenkezőleg, a France Télécom mérlegének szerkezetére gyakorolt hatás függvényében, hogy a hozzájárulás továbbra is a vállalat számára elviselhető teher maradjon. Az összeget nem olyan logika szerint rögzítették, hogy az állam számára kompenzációt jelentsen, hanem éppen a vállalat hozzájárulási képességét számba véve határozták meg.

| (85) | A módszer, amely szerint az 1997 óta ténylegesen fizetett nyugdíjszolgáltatásokkal való mindenféle kapcsolat nélkül kezelték a hozzájárulást, igazolja annak átalányjellegét. Így, amint az a Francia Köztársaság által rendelkezésre bocsátott adatokból is látszik, a France Télécom állami alkalmazottai számára, a speciális nyugdíj-felhasználású számlán keresztül 1997 és 2006 között kifizetett nyugdíjak összege elérte a \[...] milliárd eurót. Ezalatt a Közintézmény, melynek az volt a feladta, hogy kezelje a France Télécom rendkívüli hozzájárulását, egy 3,4 milliárd eurós összeget utalt ugyanerre a számlára. Ugyanezen időszak alatt a kifizetett hozzájárulások által nem fedezett összeg elérte az 1,2 milliárd eurót. Másfelől, 1997-ben ennek az alapnak 17-től 25 évig terjedő élettartamot becsültek, anélkül, hogy ez bármilyen kapcsolatban lenne azzal a tíz éves időszakkal, amire a Bizottság alapozza – a számára elfogadhatónak tűnő – érvelését. |
| --- | --- |

(85)

A módszer, amely szerint az 1997 óta ténylegesen fizetett nyugdíjszolgáltatásokkal való mindenféle kapcsolat nélkül kezelték a hozzájárulást, igazolja annak átalányjellegét. Így, amint az a Francia Köztársaság által rendelkezésre bocsátott adatokból is látszik, a France Télécom állami alkalmazottai számára, a speciális nyugdíj-felhasználású számlán keresztül 1997 és 2006 között kifizetett nyugdíjak összege elérte a \[...] milliárd eurót. Ezalatt a Közintézmény, melynek az volt a feladta, hogy kezelje a France Télécom rendkívüli hozzájárulását, egy 3,4 milliárd eurós összeget utalt ugyanerre a számlára. Ugyanezen időszak alatt a kifizetett hozzájárulások által nem fedezett összeg elérte az 1,2 milliárd eurót. Másfelől, 1997-ben ennek az alapnak 17-től 25 évig terjedő élettartamot becsültek, anélkül, hogy ez bármilyen kapcsolatban lenne azzal a tíz éves időszakkal, amire a Bizottság alapozza – a számára elfogadhatónak tűnő – érvelését.

| (86) | A Francia Köztársaság úgy ítéli meg, hogy a France Télécom a reform nélkül kiszorult volna a piacról, mivel hozzájárulásának mértéke 2010-ben elérte a bruttó indexált fizetés 77 %-át, és számláin egy olyan fedezet volt, ami az alkalmazásában álló állami alkalmazottak nyugdíjának kifizetésére volt tartalékolva. A reform tehát meghatározó lépés volt a piac liberalizációjához való alkalmazkodás idején. A liberalizáció az Unió céljával összhangban van, ahhoz alkalmazkodik, és a szükséges minimumra korlátozódik. A reform nélkül a France Télécom kiszorult volna a piacról, és nem tudott volna bekapcsolódni a szükséges beruházásokba, különös tekintettel a helyi szolgáltatók területének felosztásába, anélkül, hogy a csőd lehetősége és a reform versenyre gyakorolt negatív hatása kizárható lett volna. |
| --- | --- |

(86)

A Francia Köztársaság úgy ítéli meg, hogy a France Télécom a reform nélkül kiszorult volna a piacról, mivel hozzájárulásának mértéke 2010-ben elérte a bruttó indexált fizetés 77 %-át, és számláin egy olyan fedezet volt, ami az alkalmazásában álló állami alkalmazottak nyugdíjának kifizetésére volt tartalékolva. A reform tehát meghatározó lépés volt a piac liberalizációjához való alkalmazkodás idején. A liberalizáció az Unió céljával összhangban van, ahhoz alkalmazkodik, és a szükséges minimumra korlátozódik. A reform nélkül a France Télécom kiszorult volna a piacról, és nem tudott volna bekapcsolódni a szükséges beruházásokba, különös tekintettel a helyi szolgáltatók területének felosztásába, anélkül, hogy a csőd lehetősége és a reform versenyre gyakorolt negatív hatása kizárható lett volna.

| (87) | Emellett a Francia Köztársaság szerint a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó reform, illetve különösen egy rendkívüli hozzájárulás-fizetésre való kötelezés nem járt volna költséggel az állam számára 1997 és 2006 között, viszont a francia hatóságok becslései alapján nettó bevételként több, mint 9,1 milliárd eurót jelentett volna a francia állam javára (52). Ha a rendkívüli hozzájárulással teljesítményértékelés is együtt járna, a Francia Köztársaság szerint egy 7 %-os leszámítolási kamatláb előírható lenne. 1996-tól kezdve a rendkívüli hozzájárulás-fizetési kötelezettséget alapelvként kezelték. A befektetésben hosszú távú lehetőség lenne, mivel a fizetendő szolgáltatások és a várt járulékok összege közötti különbség 2005-ben – azaz 9 évvel a reform után – nem lépte túl az 500 millió eurót, illetve 12 évvel a reform után az 1 milliárd eurót. 1996-ban a 15 éves államkölcsönre vonatkozó kamatláb mértéke átlagban elérte a 6,9 %-ot. A France Télécom 1991 és 1997 novembere között a maga részéről kötvénykibocsátásba kezdett, átlagosan 7 %-os összehasonlítható kamatlábbal. |
| --- | --- |

(87)

Emellett a Francia Köztársaság szerint a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó reform, illetve különösen egy rendkívüli hozzájárulás-fizetésre való kötelezés nem járt volna költséggel az állam számára 1997 és 2006 között, viszont a francia hatóságok becslései alapján nettó bevételként több, mint 9,1 milliárd eurót jelentett volna a francia állam javára (52). Ha a rendkívüli hozzájárulással teljesítményértékelés is együtt járna, a Francia Köztársaság szerint egy 7 %-os leszámítolási kamatláb előírható lenne. 1996-tól kezdve a rendkívüli hozzájárulás-fizetési kötelezettséget alapelvként kezelték. A befektetésben hosszú távú lehetőség lenne, mivel a fizetendő szolgáltatások és a várt járulékok összege közötti különbség 2005-ben – azaz 9 évvel a reform után – nem lépte túl az 500 millió eurót, illetve 12 évvel a reform után az 1 milliárd eurót. 1996-ban a 15 éves államkölcsönre vonatkozó kamatláb mértéke átlagban elérte a 6,9 %-ot. A France Télécom 1991 és 1997 novembere között a maga részéről kötvénykibocsátásba kezdett, átlagosan 7 %-os összehasonlítható kamatlábbal.

| (88) | Végül, a Bizottság által követelt összegeknek a France Télécom iparűzési adójának felhasználásáról szóló határozat végrehajtása során történő zár alá vételét, (53) majd ezeknek az összegeknek a kifizetését a Bizottságnak úgy kellene értékelnie, hogy a határozatát végrehajtották – ahogyan az az általa 2007-ben kiadott közleményben szerepel (54). Következésképpen a támogatások halmozott hatását nem kellene megvizsgálni. |
| --- | --- |

(88)

Végül, a Bizottság által követelt összegeknek a France Télécom iparűzési adójának felhasználásáról szóló határozat végrehajtása során történő zár alá vételét, (53) majd ezeknek az összegeknek a kifizetését a Bizottságnak úgy kellene értékelnie, hogy a határozatát végrehajtották – ahogyan az az általa 2007-ben kiadott közleményben szerepel (54). Következésképpen a támogatások halmozott hatását nem kellene megvizsgálni.

6.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

6.1.   A támogatás megléte az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (89) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése kimondja: „Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(89)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése kimondja: „Ha e szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (90) | Ezen bekezdés halmozott feltételeinek alkalmazását és jelen esetre való értelmezését a 6.1.1 és a 6.1.5. szakaszok között vizsgáljuk. |
| --- | --- |

(90)

Ezen bekezdés halmozott feltételeinek alkalmazását és jelen esetre való értelmezését a 6.1.1 és a 6.1.5. szakaszok között vizsgáljuk.

6.1.1.   Az állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatás

| (91) | Az 1990-es törvény és az 1996-os törvény is a francia államtól ered. Ezek a törvények határozzák meg azt az intézkedést, melynek értelmében a France Télécom köteles az Államkincstárnak ellentételezést fizetni az állományába tartozó állami alkalmazottak nyugdíjának – az állam általi – megállapításának és folyósításának ellenszolgáltatásaként. Az 1996-os törvény alkalmazása alapján, amint a France Télécom által az Államkincstárnak fizetett ellentételezés kevesebb, mint amit az 1990-es törvény eredeti változata határoz meg, a francia állam jóváhagy a France Télécom számára egy állami forrásaiból származó támogatást. |
| --- | --- |

(91)

Az 1990-es törvény és az 1996-os törvény is a francia államtól ered. Ezek a törvények határozzák meg azt az intézkedést, melynek értelmében a France Télécom köteles az Államkincstárnak ellentételezést fizetni az állományába tartozó állami alkalmazottak nyugdíjának – az állam általi – megállapításának és folyósításának ellenszolgáltatásaként. Az 1996-os törvény alkalmazása alapján, amint a France Télécom által az Államkincstárnak fizetett ellentételezés kevesebb, mint amit az 1990-es törvény eredeti változata határoz meg, a francia állam jóváhagy a France Télécom számára egy állami forrásaiból származó támogatást.

6.1.2.   Egyes vállalatok előnyben részesítése

| (92) | Az 1990-es törvény rendelkezései meghatározzák a jogi személyként működő France Télécom közjogi társaságra alkalmazandó szabályrendszert. Az 1996-os, a France Télécom állami vállalatról szóló törvény a fent említett rendszert olyan rendelkezésekkel módosítja, melyek egyetlen vállalatra meghatározott módszerek szerint, kizárólag a France Télécom vonatkozásában alkalmazandók. |
| --- | --- |

(92)

Az 1990-es törvény rendelkezései meghatározzák a jogi személyként működő France Télécom közjogi társaságra alkalmazandó szabályrendszert. Az 1996-os, a France Télécom állami vállalatról szóló törvény a fent említett rendszert olyan rendelkezésekkel módosítja, melyek egyetlen vállalatra meghatározott módszerek szerint, kizárólag a France Télécom vonatkozásában alkalmazandók.

| (93) | Az 1990-es törvény által bevezetett rendszer célja egy olyan, a munkáltatói hozzájárulás elveihez és összegeihez képest speciális ellentételezésnek a meghatározása, melyet a France Télécom köteles fizetni a francia államnak az utóbbi által kifizetett nyugdíjakért. Mind az 1991 és 1996 között alkalmazott 1990-es törvény eredeti változata, mind pedig az 1997 óta hatályos 1996-os törvény által bevezetett másik ellentételezés speciális intézkedéseken alapul, és kizárólag a France Télécomra vonatkozik, így – ellentétben a France Télécom által állítottakkal – megfelel a kiválasztás megállapítása feltételének. |
| --- | --- |

(93)

Az 1990-es törvény által bevezetett rendszer célja egy olyan, a munkáltatói hozzájárulás elveihez és összegeihez képest speciális ellentételezésnek a meghatározása, melyet a France Télécom köteles fizetni a francia államnak az utóbbi által kifizetett nyugdíjakért. Mind az 1991 és 1996 között alkalmazott 1990-es törvény eredeti változata, mind pedig az 1997 óta hatályos 1996-os törvény által bevezetett másik ellentételezés speciális intézkedéseken alapul, és kizárólag a France Télécomra vonatkozik, így – ellentétben a France Télécom által állítottakkal – megfelel a kiválasztás megállapítása feltételének.

6.1.3.   Gazdasági előny, mely torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget

| (94) | Meg kell állapítani, hogy azok az intézkedések, melyek meghatározták a szóban forgó kompenzáció összegét, előnyben részesítették-e a France Télécomot. A kérdés az, hogy az 1996-os törvény által az 1990-es törvény 30. cikkében bevezetett módosítások támogatásnak minősülnek-e annyiban, amennyiben a France Télécom számára gazdasági előnyt jelentenek. Ez a szóban forgó nyugdíjrendszer jellege és szerkezete alapján ítélhető meg, valamint azon hatások nyomán, melyek a France Télécomot ebből kifolyólag érintették, nem pedig a módosítások indoka és célkitűzése szerint. A Francia Köztársaság által állítottakkal ellentétben, az 1990-es törvény módosításával elérni kívánt cél – főszabály szerint – nem adhat alapot a módosítás hatásainak értékelésére. |
| --- | --- |

(94)

Meg kell állapítani, hogy azok az intézkedések, melyek meghatározták a szóban forgó kompenzáció összegét, előnyben részesítették-e a France Télécomot. A kérdés az, hogy az 1996-os törvény által az 1990-es törvény 30. cikkében bevezetett módosítások támogatásnak minősülnek-e annyiban, amennyiben a France Télécom számára gazdasági előnyt jelentenek. Ez a szóban forgó nyugdíjrendszer jellege és szerkezete alapján ítélhető meg, valamint azon hatások nyomán, melyek a France Télécomot ebből kifolyólag érintették, nem pedig a módosítások indoka és célkitűzése szerint. A Francia Köztársaság által állítottakkal ellentétben, az 1990-es törvény módosításával elérni kívánt cél – főszabály szerint – nem adhat alapot a módosítás hatásainak értékelésére.

| (95) | A France Télécom állományába tartozó állami alkalmazottakra vonatkozó egyedüli törvénykönyv, a polgári és katonai nyugdíjakról szóló nyugdíjtörvény alkalmazásából következően az állam fedezi a France Télécom állományába tartozó állami alkalmazottak nyugdíjainak megállapítását és folyósítását. Sem az 1990-es, sem az 1996-os törvény nem módosította ezeknek az állami alkalmazottaknak a jogállását, sem pedig azt az alapelvet, hogy nyugdíjukat az állam fizeti. Ez a tétel látszólag abból az alapelvből ered, mely szerint az állami alkalmazottak – jogállásuknál fogva – a közjót szolgálják és teljes függetlenség mellett, az általános érdeknek megfelelően járnak el. Nem áll meg az említett tétel abban az esetben, ha ezen állami alkalmazottak egy visszterhes szolgáltatásokat nyújtó vállalat alkalmazásában állnak e vállalat érdekét és nyereségét szolgálva, a többi, ugyanolyan szolgáltatást nyújtó vállalattal versenyben. |
| --- | --- |

(95)

A France Télécom állományába tartozó állami alkalmazottakra vonatkozó egyedüli törvénykönyv, a polgári és katonai nyugdíjakról szóló nyugdíjtörvény alkalmazásából következően az állam fedezi a France Télécom állományába tartozó állami alkalmazottak nyugdíjainak megállapítását és folyósítását. Sem az 1990-es, sem az 1996-os törvény nem módosította ezeknek az állami alkalmazottaknak a jogállását, sem pedig azt az alapelvet, hogy nyugdíjukat az állam fizeti. Ez a tétel látszólag abból az alapelvből ered, mely szerint az állami alkalmazottak – jogállásuknál fogva – a közjót szolgálják és teljes függetlenség mellett, az általános érdeknek megfelelően járnak el. Nem áll meg az említett tétel abban az esetben, ha ezen állami alkalmazottak egy visszterhes szolgáltatásokat nyújtó vállalat alkalmazásában állnak e vállalat érdekét és nyereségét szolgálva, a többi, ugyanolyan szolgáltatást nyújtó vállalattal versenyben.

| (96) | Ebből a szemszögből nézve, az 1990-es törvény eredeti szövege és az 1996-ban végrehajtott módosítása által meghatározott ellentételezés államnak való fizetése kivételt jelent az alól az elv alól, mely szerint a francia állam vállalja magára a költségek fizetését. Ezt a kivételezést a France Télécom által foglalkoztatott állami alkalmazottak esetében alkalmazandó nyugdíjrendszer jellege és szerkezete indokolja. Így, a polgári és katonai nyugdíjakra vonatkozó nyugdíjtörvény rendelkezései értelmében a francia állam felelős a France Télécom állami alkalmazotti nyugdíjainak megállapításáért és folyósításáért. Ezek az állami alkalmazottak francia állami közalkalmazotti jogállással rendelkeznek, és nem a társadalombiztosítási szolgáltatásokra vonatkozó az általános jog alá tartoznak. |
| --- | --- |

(96)

Ebből a szemszögből nézve, az 1990-es törvény eredeti szövege és az 1996-ban végrehajtott módosítása által meghatározott ellentételezés államnak való fizetése kivételt jelent az alól az elv alól, mely szerint a francia állam vállalja magára a költségek fizetését. Ezt a kivételezést a France Télécom által foglalkoztatott állami alkalmazottak esetében alkalmazandó nyugdíjrendszer jellege és szerkezete indokolja. Így, a polgári és katonai nyugdíjakra vonatkozó nyugdíjtörvény rendelkezései értelmében a francia állam felelős a France Télécom állami alkalmazotti nyugdíjainak megállapításáért és folyósításáért. Ezek az állami alkalmazottak francia állami közalkalmazotti jogállással rendelkeznek, és nem a társadalombiztosítási szolgáltatásokra vonatkozó az általános jog alá tartoznak.

| (97) | A France Télécom által fizetett ellentételezés hiányában sem terhelné a francia államot kisebb felelősség az állami alkalmazottak fent említett jogállásának biztosítása érdekében fennálló kötelezettségei teljesítésére, kivéve, ha ezeket a kötelezettségeket az állam utólag egyoldalúan módosítaná. Ezzel ellentétben, az állam által kinevelt állami alkalmazottak ellentételezés nélkül történő átengedése a France Télécomnak, tiszta előnyt jelentene ez utóbbi számára a fizetett vagy a fizetendő nyugdíjak tekintetében. |
| --- | --- |

(97)

A France Télécom által fizetett ellentételezés hiányában sem terhelné a francia államot kisebb felelősség az állami alkalmazottak fent említett jogállásának biztosítása érdekében fennálló kötelezettségei teljesítésére, kivéve, ha ezeket a kötelezettségeket az állam utólag egyoldalúan módosítaná. Ezzel ellentétben, az állam által kinevelt állami alkalmazottak ellentételezés nélkül történő átengedése a France Télécomnak, tiszta előnyt jelentene ez utóbbi számára a fizetett vagy a fizetendő nyugdíjak tekintetében.

| (98) | Mivel a France Télécom versenytársai nem alkalmaznak olyan állami alkalmazott munkavállalókat, akiknek a jogállása folytán a francia államnak hasonló pénzügyi kötelezettségei lennének, mint a France Télécom dolgozói esetében, a nyugdíjfinanszírozási rendszer logikája, valamint a törvény által bevezetett ellentételezések fizetése nem alkalmazható velük szemben. Erről tanúskodik az a tény is, hogy mivel a versenytársak által alkalmazott munkavállalók jogállása a társadalombiztosítási szolgáltatások általános jog által szabályozott, a bérek ki nem fizetésének kockázata tekintetében különböző volt, a francia hatóságok úgy ítélték meg, hogy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének kötelezettsége indokolttá teszi ennek a kockázatnak a fedezetét. Márpedig éppen e jogállás miatt véli úgy a Francia Köztársaság, hogy az 1996-os törvénnyel bevezetett, a France Télécom által az államnak fizetendő ellentételezés összegének kiszámítása során az állami alkalmazottak és a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalók nem közös kockázatainak számításba vétele nem indokolt. |
| --- | --- |

(98)

Mivel a France Télécom versenytársai nem alkalmaznak olyan állami alkalmazott munkavállalókat, akiknek a jogállása folytán a francia államnak hasonló pénzügyi kötelezettségei lennének, mint a France Télécom dolgozói esetében, a nyugdíjfinanszírozási rendszer logikája, valamint a törvény által bevezetett ellentételezések fizetése nem alkalmazható velük szemben. Erről tanúskodik az a tény is, hogy mivel a versenytársak által alkalmazott munkavállalók jogállása a társadalombiztosítási szolgáltatások általános jog által szabályozott, a bérek ki nem fizetésének kockázata tekintetében különböző volt, a francia hatóságok úgy ítélték meg, hogy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének kötelezettsége indokolttá teszi ennek a kockázatnak a fedezetét. Márpedig éppen e jogállás miatt véli úgy a Francia Köztársaság, hogy az 1996-os törvénnyel bevezetett, a France Télécom által az államnak fizetendő ellentételezés összegének kiszámítása során az állami alkalmazottak és a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalók nem közös kockázatainak számításba vétele nem indokolt.

| (99) | Ebből tehát az következik, hogy – a magánjogi szerződés alapján alkalmazott munkavállalók foglalkoztatásának tényéből adódó fizetési kötelezettséget illetően – ezek a vállalatok sem jogi szempontból, sem ténylegesen nincsenek az állami alkalmazottakat foglalkoztató France Télécommal összehasonlítható helyzetben. Mindez ellentétben áll azzal, amit a Francia Köztársaság és a France Télécom észrevételeiben állít. |
| --- | --- |

(99)

Ebből tehát az következik, hogy – a magánjogi szerződés alapján alkalmazott munkavállalók foglalkoztatásának tényéből adódó fizetési kötelezettséget illetően – ezek a vállalatok sem jogi szempontból, sem ténylegesen nincsenek az állami alkalmazottakat foglalkoztató France Télécommal összehasonlítható helyzetben. Mindez ellentétben áll azzal, amit a Francia Köztársaság és a France Télécom észrevételeiben állít.

| (100) | Ugyanígy nincs helye az összehasonlításnak a France Télécom által alkalmazott ellentételezési rendszer és a más közjogi alanyok – amelyek állami alkalmazotti jogállással foglalkoztatnak – számára meghatározott rendszer között sem. Ilyenek például a Párizsi Pénzverde vagy a Nemzeti Erdőhivatal, vagy más, ipari és kereskedelmi közintézmények, mint a korábbi EDF vagy GDF, amelyek bizonyos, általuk végzett tevékenységek alapján az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti vállalkozásnak minősülhetnek. Az EDF vagy a GDF specifikus nyugdíjrendszerrel működött, mely nem volt a közszolgáltatók által alkalmazott rendszerekhez igazítva. Az EDF és a GDF által alkalmazott rendszert egyébként az általános rendszerhez igazították azóta; még ha alá is kell húzni, hogy a Bizottság ebben az esetben támogatás hiányát állapította meg, pusztán azért, mert ez a hozzáigazítás pénzügyi szempontból semleges volt az állam számára (55), amiről nincs szó az 1996-os reform ügyében a jelen esetben. |
| --- | --- |

(100)

Ugyanígy nincs helye az összehasonlításnak a France Télécom által alkalmazott ellentételezési rendszer és a más közjogi alanyok – amelyek állami alkalmazotti jogállással foglalkoztatnak – számára meghatározott rendszer között sem. Ilyenek például a Párizsi Pénzverde vagy a Nemzeti Erdőhivatal, vagy más, ipari és kereskedelmi közintézmények, mint a korábbi EDF vagy GDF, amelyek bizonyos, általuk végzett tevékenységek alapján az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti vállalkozásnak minősülhetnek. Az EDF vagy a GDF specifikus nyugdíjrendszerrel működött, mely nem volt a közszolgáltatók által alkalmazott rendszerekhez igazítva. Az EDF és a GDF által alkalmazott rendszert egyébként az általános rendszerhez igazították azóta; még ha alá is kell húzni, hogy a Bizottság ebben az esetben támogatás hiányát állapította meg, pusztán azért, mert ez a hozzáigazítás pénzügyi szempontból semleges volt az állam számára (55), amiről nincs szó az 1996-os reform ügyében a jelen esetben.

| (101) | Az ellentételezés rendszere azonban – amely a La Poste által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozásáért cserébe az államnak kedvez – a Bizottság La Poste határozatában leírt és feltételekkel jóváhagyott módosítások előtt egy olyan állami vállalaté volt, mely egy ipari és kereskedelmi közintézményhez hasonlítható, és az 1990-es törvény eredeti szövege értelmében a France Télécomhoz hasonló maradt, amennyiben meghatározta az állam számára történő, az állami alkalmazottak számára teljesített nyugdíjak éves törlesztését, valamint a költségek kiegyenlítését, a társadalombiztosítási törvénykönyv L-134. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(101)

Az ellentételezés rendszere azonban – amely a La Poste által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozásáért cserébe az államnak kedvez – a Bizottság La Poste határozatában leírt és feltételekkel jóváhagyott módosítások előtt egy olyan állami vállalaté volt, mely egy ipari és kereskedelmi közintézményhez hasonlítható, és az 1990-es törvény eredeti szövege értelmében a France Télécomhoz hasonló maradt, amennyiben meghatározta az állam számára történő, az állami alkalmazottak számára teljesített nyugdíjak éves törlesztését, valamint a költségek kiegyenlítését, a társadalombiztosítási törvénykönyv L-134. cikkének megfelelően.

| (102) | Még ha úgy tűnik is, hogy a La Poste nincs versenyhelyzetben (versenyhelyzetnek tekinthetjük azt, amikor az egyik fél számára engedélyezett előnyök torzíthatják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek) a France Télécommal, megállapítható, hogy az 1996-os reform előtt a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjrendszerének rendelkezései és azok logikája ugyanaz volt, mint a La Poste esetében alkalmazott nyugdíjrendszeré az adott időszakban. Egyébként pedig, a Bizottság a La Poste határozatában úgy ítélte meg, hogy a La Poste nyugdíjrendszerének reformja állami támogatásnak minősül, ellentétben azzal amit a Francia Köztársaság állít a France Télécomot érintő hasonló helyzetben. Általánosságban elmondható, hogy a France Télécom helyzetének megítéléséhez egy olyan, közjogi vagy magánjogi vállalatot tekinthetünk referenciának, amely jogállásukat megőrzött állami alkalmazotti személyi állományt foglalkoztat. Az ilyen vállalatok ugyanabba a helyzetbe kerültek, mint a France Télécom. Tehát e referencia függvényében ítélhető csak meg, hogy a France Télécom állami támogatásban részesült-e. |
| --- | --- |

(102)

Még ha úgy tűnik is, hogy a La Poste nincs versenyhelyzetben (versenyhelyzetnek tekinthetjük azt, amikor az egyik fél számára engedélyezett előnyök torzíthatják a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyegetnek) a France Télécommal, megállapítható, hogy az 1996-os reform előtt a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjrendszerének rendelkezései és azok logikája ugyanaz volt, mint a La Poste esetében alkalmazott nyugdíjrendszeré az adott időszakban. Egyébként pedig, a Bizottság a La Poste határozatában úgy ítélte meg, hogy a La Poste nyugdíjrendszerének reformja állami támogatásnak minősül, ellentétben azzal amit a Francia Köztársaság állít a France Télécomot érintő hasonló helyzetben. Általánosságban elmondható, hogy a France Télécom helyzetének megítéléséhez egy olyan, közjogi vagy magánjogi vállalatot tekinthetünk referenciának, amely jogállásukat megőrzött állami alkalmazotti személyi állományt foglalkoztat. Az ilyen vállalatok ugyanabba a helyzetbe kerültek, mint a France Télécom. Tehát e referencia függvényében ítélhető csak meg, hogy a France Télécom állami támogatásban részesült-e.

| (103) | Ellentétben azzal, amire a Francia Köztársaság illetve a France Télécom hivatkozik, nem támogatható az sem, amikor egy intézkedés pusztán azért nem nyújt előnyt egy vállalatnak – jelen esetben a France Télécomnak – mert ez a vállalat épp most kompenzált egy múltbeli hátrányt. A Bizottság ugyanakkor nemrégiben visszautasított egy, a France Télécommal egykor versenyhelyzetben lévő távközlési szolgáltató általi érvelést, mely szerint a múltból örökölt közszolgáltatási jogokhoz hasonló, valamint az állomány egy része esetében az általános jog alá tartozó jogoktól eltérő nyugdíjakra vonatkozó speciális társadalombiztosítási jogok társadalombiztosítási költségcsökkentő intézkedéseket tesznek indokolttá a szolgáltató által ebbe a kategóriába sorolt nyugdíjasok esetén (56). Ebben a tekintetben – ahogyan az egyeztetések során a francia hatóságok is hangsúlyozták – az 1996-os törvény írta elő a francia állam számára új és jelentős költségként a France Télécom állományába tartozó állami alkalmazottaknak járó nyugdíjak megállapításának és folyósításának kötelezettségét. Az 1996-os törvénynek tehát egy olyan következménye is lett, hogy csökkentette a France Télécom által fizetett ellentételezés összegét. |
| --- | --- |

(103)

Ellentétben azzal, amire a Francia Köztársaság illetve a France Télécom hivatkozik, nem támogatható az sem, amikor egy intézkedés pusztán azért nem nyújt előnyt egy vállalatnak – jelen esetben a France Télécomnak – mert ez a vállalat épp most kompenzált egy múltbeli hátrányt. A Bizottság ugyanakkor nemrégiben visszautasított egy, a France Télécommal egykor versenyhelyzetben lévő távközlési szolgáltató általi érvelést, mely szerint a múltból örökölt közszolgáltatási jogokhoz hasonló, valamint az állomány egy része esetében az általános jog alá tartozó jogoktól eltérő nyugdíjakra vonatkozó speciális társadalombiztosítási jogok társadalombiztosítási költségcsökkentő intézkedéseket tesznek indokolttá a szolgáltató által ebbe a kategóriába sorolt nyugdíjasok esetén (56). Ebben a tekintetben – ahogyan az egyeztetések során a francia hatóságok is hangsúlyozták – az 1996-os törvény írta elő a francia állam számára új és jelentős költségként a France Télécom állományába tartozó állami alkalmazottaknak járó nyugdíjak megállapításának és folyósításának kötelezettségét. Az 1996-os törvénynek tehát egy olyan következménye is lett, hogy csökkentette a France Télécom által fizetett ellentételezés összegét.

| (104) | A törvény által meghatározott munkáltatói hozzájárulás mértékének számítási módja szerint a France Télécom 1996. december 31-e óta az állam számára kisebb összegű ellentételezést fizet, mint amelyet e törvény hiányában fizetett volna. Ráadásul a törvény által bevezetett munkáltatói hozzájárulás kötelezettség alól mentesítő jellegéből adódóan a France Télécom 1996. december 31-én azonnali hatállyal visszaírta a jövőbeni kötelezettségei kifizetéséhez elkülönített céltartalékot a könyveibe. Az a költség, melynek fizetése alól a France Télécom mentesült, így nem volt új, hiszen az 1990-es törvény a korábbi költségvetési gyakorlatot vezette be újra. Előre tervezhető volt, hiszen a vállalat céltartalékot képzett erre a célra, továbbá nem tért el az általános jogi társadalombiztosítási rendelkezésektől, mivel ez nem volt alkalmazandó a France Télécom által fizetendő ellentételezésre. |
| --- | --- |

(104)

A törvény által meghatározott munkáltatói hozzájárulás mértékének számítási módja szerint a France Télécom 1996. december 31-e óta az állam számára kisebb összegű ellentételezést fizet, mint amelyet e törvény hiányában fizetett volna. Ráadásul a törvény által bevezetett munkáltatói hozzájárulás kötelezettség alól mentesítő jellegéből adódóan a France Télécom 1996. december 31-én azonnali hatállyal visszaírta a jövőbeni kötelezettségei kifizetéséhez elkülönített céltartalékot a könyveibe. Az a költség, melynek fizetése alól a France Télécom mentesült, így nem volt új, hiszen az 1990-es törvény a korábbi költségvetési gyakorlatot vezette be újra. Előre tervezhető volt, hiszen a vállalat céltartalékot képzett erre a célra, továbbá nem tért el az általános jogi társadalombiztosítási rendelkezésektől, mivel ez nem volt alkalmazandó a France Télécom által fizetendő ellentételezésre.

| (105) | Az 1996-os törvény, hatálybalépését követően a francia államra ruházta annak az éves szintű járulék fizetésének a kötelezettségét, amely teljesen fedezte az érintett alkalmazottak nyugdíjfinanszírozási költségét. A támogatás – 1996-os törvény által is jóváhagyott – összege a törvény hatálybalépése óta az ellentételezés, azaz a France Télécom által a francia államnak fizetendő, kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulás és azoknak a költségeknek az éves szintű különbségeként is kiszámítható, amelyeket az 1990-es törvény értelmében a vállalatnak fizetnie kellett volna (lásd az 1. táblázatot), amennyiben a törvényt nem módosítják. Ebből a különbségből kell levonni az 1997-ben fizetett átalány-hozzájárulás összegét. |
| --- | --- |

(105)

Az 1996-os törvény, hatálybalépését követően a francia államra ruházta annak az éves szintű járulék fizetésének a kötelezettségét, amely teljesen fedezte az érintett alkalmazottak nyugdíjfinanszírozási költségét. A támogatás – 1996-os törvény által is jóváhagyott – összege a törvény hatálybalépése óta az ellentételezés, azaz a France Télécom által a francia államnak fizetendő, kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulás és azoknak a költségeknek az éves szintű különbségeként is kiszámítható, amelyeket az 1990-es törvény értelmében a vállalatnak fizetnie kellett volna (lásd az 1. táblázatot), amennyiben a törvényt nem módosítják. Ebből a különbségből kell levonni az 1997-ben fizetett átalány-hozzájárulás összegét.

| (106) | A Francia Köztársaság által rendelkezésre bocsátott, illetve a (40) preambulumbekezdésben szereplő becslésekből látszik, hogy az 1996-os reform idejétől egészen a francia állam számára költséget eredményező pénzügyi kötelezettségek várható elévüléséig, azaz 2043-ig, a francia hatóságok ennek a teljes összegnek az új nettó értékét \[...] milliárd euróra becsülték. 2043-ban szűnnének meg ugyanis a nyugdíjas állami alkalmazottakkal, vagy azok jogutódaival szemben az állam pénzügyi kötelezettségei. A költség nettó aktuális értéke 1996-ban elérte a \[...] milliárd eurót, miután levonásra került a France Télécom összes éves járuléka (15,2 milliárd EUR), tehát az alkalmazottak után fizetendő (\[...] milliárd EUR) értékű összeg, illetve a rendkívüli átalány-hozzájárulás 5,7 milliárd eurós összege. |
| --- | --- |

(106)

A Francia Köztársaság által rendelkezésre bocsátott, illetve a (40) preambulumbekezdésben szereplő becslésekből látszik, hogy az 1996-os reform idejétől egészen a francia állam számára költséget eredményező pénzügyi kötelezettségek várható elévüléséig, azaz 2043-ig, a francia hatóságok ennek a teljes összegnek az új nettó értékét \[...] milliárd euróra becsülték. 2043-ban szűnnének meg ugyanis a nyugdíjas állami alkalmazottakkal, vagy azok jogutódaival szemben az állam pénzügyi kötelezettségei. A költség nettó aktuális értéke 1996-ban elérte a \[...] milliárd eurót, miután levonásra került a France Télécom összes éves járuléka (15,2 milliárd EUR), tehát az alkalmazottak után fizetendő (\[...] milliárd EUR) értékű összeg, illetve a rendkívüli átalány-hozzájárulás 5,7 milliárd eurós összege.

| (107) | Szükséges egyébként annak megállapítása, hogy az 1996-os reform idején (meg)becsült összegek megközelítő becslést jelentenek a valós összegekhez képest (57). A France Télécom terhére – éves szintű hozzájárulás formájában – meghatározott, az 1997-ben fizetett 5,7 milliárd eurós értékkülönbözetnél nem nagyobb ellentételezés összege egyáltalán nem gyakorolt hatást a francia állam költségvetési semlegességére. Ha ez lett volna a cél – a biztosítási statisztikai számításokban foglalt feltételezések megfelelő jellemzőinek kikötésével –, a költségeknek és a bevételeknek azonos értékűnek kellett volna lenniük az egész időszakra vonatkozóan, következésképpen a France Télécom számára ez nem jelentett volna gazdasági előnyt. |
| --- | --- |

(107)

Szükséges egyébként annak megállapítása, hogy az 1996-os reform idején (meg)becsült összegek megközelítő becslést jelentenek a valós összegekhez képest (57). A France Télécom terhére – éves szintű hozzájárulás formájában – meghatározott, az 1997-ben fizetett 5,7 milliárd eurós értékkülönbözetnél nem nagyobb ellentételezés összege egyáltalán nem gyakorolt hatást a francia állam költségvetési semlegességére. Ha ez lett volna a cél – a biztosítási statisztikai számításokban foglalt feltételezések megfelelő jellemzőinek kikötésével –, a költségeknek és a bevételeknek azonos értékűnek kellett volna lenniük az egész időszakra vonatkozóan, következésképpen a France Télécom számára ez nem jelentett volna gazdasági előnyt.

| (108) | A francia hatóságok tudatában voltak annak, hogy „a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjköltségeinek az állam általános költségvetésére való átruházása”„az állam számára egy új és jelentős mértékű terhet jelentett” és amit a rendkívüli átalány-hozzájárulás, vagy az állam tulajdonában lévő vállalati részvények egy részének eladása csak részben fedeznének. A (31) preambulumbekezdésben említett viták is azt mutatják, hogy a francia állam 1996-ban nem akarta teljesen kompenzálni az új költséget, amit a jövőre nézve vállalt; ezzel ellentétben szándékában állt vállalni egy új költséget, és egyúttal azt akarta, hogy „a vállalat érdekeit vegyék elsődlegesen figyelembe ebben az ügyben”. |
| --- | --- |

(108)

A francia hatóságok tudatában voltak annak, hogy „a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjköltségeinek az állam általános költségvetésére való átruházása”„az állam számára egy új és jelentős mértékű terhet jelentett” és amit a rendkívüli átalány-hozzájárulás, vagy az állam tulajdonában lévő vállalati részvények egy részének eladása csak részben fedeznének. A (31) preambulumbekezdésben említett viták is azt mutatják, hogy a francia állam 1996-ban nem akarta teljesen kompenzálni az új költséget, amit a jövőre nézve vállalt; ezzel ellentétben szándékában állt vállalni egy új költséget, és egyúttal azt akarta, hogy „a vállalat érdekeit vegyék elsődlegesen figyelembe ebben az ügyben”.

| (109) | Az állam által vállalt új költség becslésére vonatkozó, a francia állam által fenntartottaktól különböző aktuáriusi feltételezések szerint is nyilvánvaló, hogy az 1997-ben fizetett rendkívüli átalány-hozzájárulás ellenére, a reform – csökkentett munkáltatói nyugdíjjárulék formájában – jóváhagyta egy jelentős gazdasági előny nyújtását. Márpedig az átalány-hozzájárulás vagy értékkülönbözet nem tette lehetővé a francia állam számára átengedett költségek teljes fedezését, csak – legfeljebb – a számításba vett nagyságrend csökkentését. Ennél fogva nem lehet megerősíteni az akkori aktuáriusi számítások helyességét, illetve a számításokból következő, 2043-ig tartó időszakra vonatkozó becslések pontosságát. |
| --- | --- |

(109)

Az állam által vállalt új költség becslésére vonatkozó, a francia állam által fenntartottaktól különböző aktuáriusi feltételezések szerint is nyilvánvaló, hogy az 1997-ben fizetett rendkívüli átalány-hozzájárulás ellenére, a reform – csökkentett munkáltatói nyugdíjjárulék formájában – jóváhagyta egy jelentős gazdasági előny nyújtását. Márpedig az átalány-hozzájárulás vagy értékkülönbözet nem tette lehetővé a francia állam számára átengedett költségek teljes fedezését, csak – legfeljebb – a számításba vett nagyságrend csökkentését. Ennél fogva nem lehet megerősíteni az akkori aktuáriusi számítások helyességét, illetve a számításokból következő, 2043-ig tartó időszakra vonatkozó becslések pontosságát.

| (110) | Másfelől, nincs helye a France Télécom és a Francia Köztársaság által javasolt összehasonlításnak a France Télécom kisebb összegű járulékából eredő pénzügyi előnyök és az állami alkalmazottak foglalkoztatásából származó állítólagos hátrányok vonatkozásában. Így tehát az 1996-os törvény semmi esetben sem növelte ezeket az állítólagos hátrányokat, mivel nem vonta maga után további állami alkalmazottak foglalkoztatását. Végeredményben, az 1996-os törvény – amellett, hogy mentesítette a France Télécomot a pénzügyi kötelezettségeinek egy része alól – célkitűzése nem az volt, hogy kompenzáljon egy, a bérekkel kapcsolatos állítólagos hátrányt, sem az, hogy – a France Télécom szóhasználatával élve – biztosítsa az állami alkalmazotti állomány foglalkoztatásának folyamatosságát. |
| --- | --- |

(110)

Másfelől, nincs helye a France Télécom és a Francia Köztársaság által javasolt összehasonlításnak a France Télécom kisebb összegű járulékából eredő pénzügyi előnyök és az állami alkalmazottak foglalkoztatásából származó állítólagos hátrányok vonatkozásában. Így tehát az 1996-os törvény semmi esetben sem növelte ezeket az állítólagos hátrányokat, mivel nem vonta maga után további állami alkalmazottak foglalkoztatását. Végeredményben, az 1996-os törvény – amellett, hogy mentesítette a France Télécomot a pénzügyi kötelezettségeinek egy része alól – célkitűzése nem az volt, hogy kompenzáljon egy, a bérekkel kapcsolatos állítólagos hátrányt, sem az, hogy – a France Télécom szóhasználatával élve – biztosítsa az állami alkalmazotti állomány foglalkoztatásának folyamatosságát.

| (111) | Felesleges tehát válaszolni a Francia Köztársaság és a France Télécom által felhozott, az állami alkalmazottak foglalkoztatásának állítólagos hátrányával kapcsolatos érvekre.






  — | Először is, a France Télécom a francia piac versenyszempontból történő teljes megnyitása előtt egy képzett és hozzáértő személyi állománnyal rendelkezett. Amennyiben teljesen helyettesíteni kellett volna ezt az állományt, a vállalat nem tudta volna megtartani pozícióját a piacon. Ezt a France Télécom elmulasztotta jelezni a dokumentumokban. |
| --- | --- | --- |

(111)

Felesleges tehát válaszolni a Francia Köztársaság és a France Télécom által felhozott, az állami alkalmazottak foglalkoztatásának állítólagos hátrányával kapcsolatos érvekre.

—

Először is, a France Télécom a francia piac versenyszempontból történő teljes megnyitása előtt egy képzett és hozzáértő személyi állománnyal rendelkezett. Amennyiben teljesen helyettesíteni kellett volna ezt az állományt, a vállalat nem tudta volna megtartani pozícióját a piacon. Ezt a France Télécom elmulasztotta jelezni a dokumentumokban.

| — | Továbbá, a bérek összege és az állomány továbbképzésére fordított beruházás, amit a France Télécom hátrányként könyvel el, szokásos költségként jelennek meg egy vállalat költségvetésében, és nem lehet kijelenteni, hogy ne fokoznák az állomány termelékenységét és elkötelezettségét a versenytársakhoz képest. |
| --- | --- |

—

Továbbá, a bérek összege és az állomány továbbképzésére fordított beruházás, amit a France Télécom hátrányként könyvel el, szokásos költségként jelennek meg egy vállalat költségvetésében, és nem lehet kijelenteni, hogy ne fokoznák az állomány termelékenységét és elkötelezettségét a versenytársakhoz képest.

| — | Másfelől, amennyiben igaznak bizonyul, hogy a France Télécomnak nincs lehetősége bértömegének az állományát csökkentő intézkedések általi rendezésére, kétséges, hogy az ilyen, kizárólag állami alkalmazottakat – jogállásuknál fogva – érintő intézkedések ténylegesen végrehajthatók lennének, tekintve, hogy az állami alkalmazottak felvételének 1997-es befagyasztása, valamint a magánjogi szerződés alapján történő foglalkoztatáshoz való visszatérés már eleve kellően rugalmas lehetőségeket biztosítottak a bértömegek rendezéséhez. |
| --- | --- |

—

Másfelől, amennyiben igaznak bizonyul, hogy a France Télécomnak nincs lehetősége bértömegének az állományát csökkentő intézkedések általi rendezésére, kétséges, hogy az ilyen, kizárólag állami alkalmazottakat – jogállásuknál fogva – érintő intézkedések ténylegesen végrehajthatók lennének, tekintve, hogy az állami alkalmazottak felvételének 1997-es befagyasztása, valamint a magánjogi szerződés alapján történő foglalkoztatáshoz való visszatérés már eleve kellően rugalmas lehetőségeket biztosítottak a bértömegek rendezéséhez.

| — | Végül, amennyiben igaz, hogy a vállalat jelentős összeget szánt a korengedményes nyugdíjba vonulás ösztönzésére, a France Télécom pénzügyi kötelezettségeinek, az 1996-os törvény általi, francia államra való áthárítása nélkül még nagyobb költség terhelte volna a vállalatot. A rendelkezés tehát lehetővé teszi a korengedményes nyugdíjba vonulás ösztönzését és az érintett alkalmazottaknak a korábbi, állam általi kifizetését. Az 1996-os törvény nélkül a France Télécom folytatta volna ezeket a kifizetéseket. |
| --- | --- |

—

Végül, amennyiben igaz, hogy a vállalat jelentős összeget szánt a korengedményes nyugdíjba vonulás ösztönzésére, a France Télécom pénzügyi kötelezettségeinek, az 1996-os törvény általi, francia államra való áthárítása nélkül még nagyobb költség terhelte volna a vállalatot. A rendelkezés tehát lehetővé teszi a korengedményes nyugdíjba vonulás ösztönzését és az érintett alkalmazottaknak a korábbi, állam általi kifizetését. Az 1996-os törvény nélkül a France Télécom folytatta volna ezeket a kifizetéseket.

| (112) | A panaszosok szerint a France Télécom által, a korábbi monopolhelyzetéből adódó versenyelőny figyelembevétele szintén nélkülözi a megalapozottságot, tekintve, hogy nem áll kapcsolatban a szóban forgó intézkedésből származó gazdasági előny fennállásának kérdésével. Az állítólagos előnyök és hátrányok – a társadalombiztosítási költségeket illetően – nincsenek tényleges kapcsolatban a versenyfeltételek távközlési piacokon való kiegyenlítésének kérdésével. |
| --- | --- |

(112)

A panaszosok szerint a France Télécom által, a korábbi monopolhelyzetéből adódó versenyelőny figyelembevétele szintén nélkülözi a megalapozottságot, tekintve, hogy nem áll kapcsolatban a szóban forgó intézkedésből származó gazdasági előny fennállásának kérdésével. Az állítólagos előnyök és hátrányok – a társadalombiztosítási költségeket illetően – nincsenek tényleges kapcsolatban a versenyfeltételek távközlési piacokon való kiegyenlítésének kérdésével.

| (113) | A France Télécom költségeit kizárólag az 1996-os törvény által bevezetett rendkívüli átalány-hozzájárulás növelte meg – azonnali hatállyal – a már korábban azonosított referenciahelyzethez képest. Az átalány-hozzájárulás fizetése csökkentette annak a támogatásnak az összegét, melyben a France Télécom részesült és még részesülni fog – az 1996-os törvény alkalmazása körében – addig, amíg megszűnnek a France Télécom helyett a francia állam által fizetett pénzügyi költségek. A francia állam által az adott időszakban használt aktuáriusi módszerek helyességének kétségbe vonása nélkül megállapítható, hogy e nélkül az átalány-hozzájárulás nélkül a France Télécom költségeinek összege – 1996-os nettó értéken – 18,9 milliárd, nem pedig \[...] milliárd euróval lett volna kevesebb. |
| --- | --- |

(113)

A France Télécom költségeit kizárólag az 1996-os törvény által bevezetett rendkívüli átalány-hozzájárulás növelte meg – azonnali hatállyal – a már korábban azonosított referenciahelyzethez képest. Az átalány-hozzájárulás fizetése csökkentette annak a támogatásnak az összegét, melyben a France Télécom részesült és még részesülni fog – az 1996-os törvény alkalmazása körében – addig, amíg megszűnnek a France Télécom helyett a francia állam által fizetett pénzügyi költségek. A francia állam által az adott időszakban használt aktuáriusi módszerek helyességének kétségbe vonása nélkül megállapítható, hogy e nélkül az átalány-hozzájárulás nélkül a France Télécom költségeinek összege – 1996-os nettó értéken – 18,9 milliárd, nem pedig \[...] milliárd euróval lett volna kevesebb.

| (114) | Az 1996-os törvény tehát lehetővé tette és teszi továbbra is a France Télécom számára, hogy rendelkezni tudjon megnövekedett pénzügyi forrásaival a részvételével működő piacokon. Az 1996-os törvényből kifolyólag ezek a pénzügyi források jelentősebbek voltak, mint azok, amelyekkel a France Télécom az 1990-es törvény eredeti szövegének hatálya idején rendelkezett. Márpedig – a France Télécom részvételével működő – távközlési szolgáltatások piacát, mind Franciaországban, mind a többi tagállam területén, a kizárólagos vagy speciális jogok 1988-től kezdődő, lépcsőzetes megszüntetésével fokozatosan nyitották meg a verseny előtt, majd – speciális kikötés hiányában – 1998-tól kezdődően teljesen szabaddá tették. A francia piac verseny előtt történő teljes megnyitására 2002-ben került sor. A jelen határozat tárgyát képező 1990-es és 1996-os törvények rendelkezéseinek bevezetése előtt, a jogi akadályok megszüntetésével más szolgáltatók is piacra léptek, amelyekkel a France Télécom versenyhelyzetbe került. |
| --- | --- |

(114)

Az 1996-os törvény tehát lehetővé tette és teszi továbbra is a France Télécom számára, hogy rendelkezni tudjon megnövekedett pénzügyi forrásaival a részvételével működő piacokon. Az 1996-os törvényből kifolyólag ezek a pénzügyi források jelentősebbek voltak, mint azok, amelyekkel a France Télécom az 1990-es törvény eredeti szövegének hatálya idején rendelkezett. Márpedig – a France Télécom részvételével működő – távközlési szolgáltatások piacát, mind Franciaországban, mind a többi tagállam területén, a kizárólagos vagy speciális jogok 1988-től kezdődő, lépcsőzetes megszüntetésével fokozatosan nyitották meg a verseny előtt, majd – speciális kikötés hiányában – 1998-tól kezdődően teljesen szabaddá tették. A francia piac verseny előtt történő teljes megnyitására 2002-ben került sor. A jelen határozat tárgyát képező 1990-es és 1996-os törvények rendelkezéseinek bevezetése előtt, a jogi akadályok megszüntetésével más szolgáltatók is piacra léptek, amelyekkel a France Télécom versenyhelyzetbe került.

| (115) | A France Télécom az 1996-os reformhoz képest kedvezőbb helyzetbe került, mivel mentesült az általa foglalkoztatott állami alkalmazottak jövőbeni nyugdíjának fedezetére szolgáló céltartalék-képzési kötelezettsége alól, és egy alacsonyabb szintű éves járulékszintnek lett alárendelve. Így, egy kötelezettségektől és költségektől könnyített mérleggel rendelkezett, melynek köszönhetően – az alaptőkéjét megemelve – növelni tudta piaci vonzerejét. Amint az a jelen határozat (48)–(50) közötti preambulumbekezdéseiben is kifejtésre került, a France Télécom mentesült a korábbi francia piacán meglévő költsége alól, így a vállalat könnyebben tudott más tagállamoknak a verseny előtt újonnan megnyitott piacán fejlődni. |
| --- | --- |

(115)

A France Télécom az 1996-os reformhoz képest kedvezőbb helyzetbe került, mivel mentesült az általa foglalkoztatott állami alkalmazottak jövőbeni nyugdíjának fedezetére szolgáló céltartalék-képzési kötelezettsége alól, és egy alacsonyabb szintű éves járulékszintnek lett alárendelve. Így, egy kötelezettségektől és költségektől könnyített mérleggel rendelkezett, melynek köszönhetően – az alaptőkéjét megemelve – növelni tudta piaci vonzerejét. Amint az a jelen határozat (48)–(50) közötti preambulumbekezdéseiben is kifejtésre került, a France Télécom mentesült a korábbi francia piacán meglévő költsége alól, így a vállalat könnyebben tudott más tagállamoknak a verseny előtt újonnan megnyitott piacán fejlődni.

| (116) | Ebből következik, hogy a francia állam számára, az állami alkalmazottak nyugdíja finanszírozásának ellenében fizetendő kompenzáció számítási módszeréből kifolyólag csökkent a France Télécom költsége. Ez torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget a France Télécom és az új szolgáltatók között a franciaországi és minden olyan piacon, ahol a France Télécom jelen van. |
| --- | --- |

(116)

Ebből következik, hogy a francia állam számára, az állami alkalmazottak nyugdíja finanszírozásának ellenében fizetendő kompenzáció számítási módszeréből kifolyólag csökkent a France Télécom költsége. Ez torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget a France Télécom és az új szolgáltatók között a franciaországi és minden olyan piacon, ahol a France Télécom jelen van.

6.1.4.   A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (117) | Azon franciaországi piacokat, amelyeken a France Télécom tevékenységét kifejti, 1988 óta fokozatosan nyitották meg a verseny előtt, így jelenleg nagymértékben nyitottak a tagállamok közötti kereskedelem előtt. A 96/19/EK irányelv a távközlési ágazat 1998. január 1-jével történő teljes liberalizációjára vonatkozott. Így Franciaországba települtek azok a szolgáltatók, melyek tőkéje részben Franciaországon kívüli, más tagállamban működő vállalat tulajdonában volt. Ezen piacok közül néhány érinti a tagállamok közötti nemzetközi kommunikációt. Hasonlóképpen, a France Télécom – leányvállalatain keresztül – más tagállamokban (nevezetesen Spanyolországban, Belgiumban, illetve az Egyesült Királyságban) elektronikus kommunikációs szolgáltatást nyújt. |
| --- | --- |

(117)

Azon franciaországi piacokat, amelyeken a France Télécom tevékenységét kifejti, 1988 óta fokozatosan nyitották meg a verseny előtt, így jelenleg nagymértékben nyitottak a tagállamok közötti kereskedelem előtt. A 96/19/EK irányelv a távközlési ágazat 1998. január 1-jével történő teljes liberalizációjára vonatkozott. Így Franciaországba települtek azok a szolgáltatók, melyek tőkéje részben Franciaországon kívüli, más tagállamban működő vállalat tulajdonában volt. Ezen piacok közül néhány érinti a tagállamok közötti nemzetközi kommunikációt. Hasonlóképpen, a France Télécom – leányvállalatain keresztül – más tagállamokban (nevezetesen Spanyolországban, Belgiumban, illetve az Egyesült Királyságban) elektronikus kommunikációs szolgáltatást nyújt.

| (118) | Ilyen feltételek mellett, az általános társasági költségeket, valamint a France Télécom működési költségeit csökkentő, így a vállalat erőforrásait mentesítő, további befektetéseket, jobb kereskedelmi ajánlatokat és más tagállamban letelepedést lehetővé tevő intézkedésről feltételezhető, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(118)

Ilyen feltételek mellett, az általános társasági költségeket, valamint a France Télécom működési költségeit csökkentő, így a vállalat erőforrásait mentesítő, további befektetéseket, jobb kereskedelmi ajánlatokat és más tagállamban letelepedést lehetővé tevő intézkedésről feltételezhető, hogy befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet.

6.1.5.   Következtetés a támogatás fennállásáról az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (119) | A fent leírtakból következik, hogy ha levonjuk az 1990-es törvény eredeti szövege értelmében a nyugdíjköltségekért az állam számára fizetendő munkáltatói hozzájárulás formájában megjelenő ellentételezés összegét, és helyettesítjük azt az 1996-os törvény által bevezetett, alacsonyabb összegű ellentételezéssel, megállapíthatjuk, hogy a Francia Köztársaság jóváhagyott egy saját erőforrásaiból történő támogatást a France Télécom számára. Az 1996-os törvény által meghatározott költségátruházás által nyújtott támogatás tehát torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget, és hatással van a tagállamok közötti versenyre az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(119)

A fent leírtakból következik, hogy ha levonjuk az 1990-es törvény eredeti szövege értelmében a nyugdíjköltségekért az állam számára fizetendő munkáltatói hozzájárulás formájában megjelenő ellentételezés összegét, és helyettesítjük azt az 1996-os törvény által bevezetett, alacsonyabb összegű ellentételezéssel, megállapíthatjuk, hogy a Francia Köztársaság jóváhagyott egy saját erőforrásaiból történő támogatást a France Télécom számára. Az 1996-os törvény által meghatározott költségátruházás által nyújtott támogatás tehát torzítja a versenyt, vagy annak torzításával fenyeget, és hatással van a tagállamok közötti versenyre az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint.

| (120) | Következésképpen, szükségszerű megvizsgálni, hogy ez a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető-e. |
| --- | --- |

(120)

Következésképpen, szükségszerű megvizsgálni, hogy ez a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető-e.

6.2.   A támogatás összeegyeztethetőségének alternatív jogi alapjai

| (121) | A Bizottság megjegyzi, hogy Franciaország nem hivatkozott az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésére, mint a kérdéses intézkedés összeegyeztethetőségének alapjára. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság megjegyzi, hogy Franciaország nem hivatkozott az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésére, mint a kérdéses intézkedés összeegyeztethetőségének alapjára.

| (122) | Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásokra, a természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatásokra, valamint a Német Szövetségi Köztársaság egyes területeinek nyújtott támogatásokra vonatkozó mentességek a szóban forgó esetben nem rendelkeznek relevanciával. |
| --- | --- |

(122)

Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatásokra, a természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatásokra, valamint a Német Szövetségi Köztársaság egyes területeinek nyújtott támogatásokra vonatkozó mentességek a szóban forgó esetben nem rendelkeznek relevanciával.

| (123) | Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében meghatározott mentességek tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatások nem olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatások, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, nem közös európai érdeket szolgáló projekt előmozdítására szolgálnak és nem a francia gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtották őket. Nem tekinthetők a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásnak sem. |
| --- | --- |

(123)

Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében meghatározott mentességek tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatások nem olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatások, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság, nem közös európai érdeket szolgáló projekt előmozdítására szolgálnak és nem a francia gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtották őket. Nem tekinthetők a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásnak sem.

| (124) | Úgy tűnik tehát, hogy kizárólag az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazható ennek az intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésére. |
| --- | --- |

(124)

Úgy tűnik tehát, hogy kizárólag az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazható ennek az intézkedésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésére.

6.3.   A támogatás összeegyeztethetősége az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával

| (125) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján: „A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető: (...) az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben (...)”. |
| --- | --- |

(125)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján: „A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető: (...) az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben (...)”.

| (126) | Ahhoz, hogy a támogatást arra hivatkozva tekintsük a belső piaccal összeegyeztethetőnek, hogy egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését mozdítja elő, a támogatásnak a gazdasági tevékenység végzésének módját kell fejlesztenie. A 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében valamely támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, amennyiben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Értékelésében a Bizottság különös jelentőséget tulajdonít a szükségesség és az arányosság elvei figyelembevételének (58). |
| --- | --- |

(126)

Ahhoz, hogy a támogatást arra hivatkozva tekintsük a belső piaccal összeegyeztethetőnek, hogy egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését mozdítja elő, a támogatásnak a gazdasági tevékenység végzésének módját kell fejlesztenie. A 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében valamely támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek, amennyiben nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Értékelésében a Bizottság különös jelentőséget tulajdonít a szükségesség és az arányosság elvei figyelembevételének (58).

| (127) | Előzetesen – és tekintettel a Bizottság által az eljárás megindításakor megfogalmazott kétségekre – megállapítható, hogy a Francia Köztársaság kielégítő mértékben, a Bizottság által az iparűzési adó alkalmazásáról szóló döntésben meghatározott támogatás-visszaigénylésnek megfelelően rótt fizetési terhet a France Télécomra (59). A törvényszéki ítélet megsemmisítésére irányuló kereset elutasításáról szóló bírósági határozat megismerése után a Bizottság úgy véli (60), hogy a Francia Köztársaság megtette a határozat végrehajtásához szükséges lépéseket. Amint a kirótt iparűzési adó által megszűnik a France Télécom által élvezett gazdasági előny, értelmét veszti a jelen eljárás tárgyát képező támogatás kumulált hatásának vizsgálata. |
| --- | --- |

(127)

Előzetesen – és tekintettel a Bizottság által az eljárás megindításakor megfogalmazott kétségekre – megállapítható, hogy a Francia Köztársaság kielégítő mértékben, a Bizottság által az iparűzési adó alkalmazásáról szóló döntésben meghatározott támogatás-visszaigénylésnek megfelelően rótt fizetési terhet a France Télécomra (59). A törvényszéki ítélet megsemmisítésére irányuló kereset elutasításáról szóló bírósági határozat megismerése után a Bizottság úgy véli (60), hogy a Francia Köztársaság megtette a határozat végrehajtásához szükséges lépéseket. Amint a kirótt iparűzési adó által megszűnik a France Télécom által élvezett gazdasági előny, értelmét veszti a jelen eljárás tárgyát képező támogatás kumulált hatásának vizsgálata.

| (128) | Egyebekben megállapítható, hogy a járulékok fizetése – a beruházási költségekkel ellentétben – a vállalat szokásos működési költségeihez tartozik, így az ennek terhét csökkentő támogatás a vállalat működését segíti. E gyakorlat belső piaccal való összeegyeztethetőségét tehát – a bírósági joggyakorlat értelmében – a Bizottság csak szűk körben fogadhatja el. |
| --- | --- |

(128)

Egyebekben megállapítható, hogy a járulékok fizetése – a beruházási költségekkel ellentétben – a vállalat szokásos működési költségeihez tartozik, így az ennek terhét csökkentő támogatás a vállalat működését segíti. E gyakorlat belső piaccal való összeegyeztethetőségét tehát – a bírósági joggyakorlat értelmében – a Bizottság csak szűk körben fogadhatja el.

6.3.1.   A támogatási intézkedés céljának összeegyeztethetősége a közös érdekű célkitűzésekkel

| (129) | Jelen esetben, az 1997 óta folyósított támogatást olyannak lehet tekinteni, melynek az a célja, hogy segítse az elektronikus kommunikációs szolgáltatások fejlesztését egy teljesen liberalizált piaci környezetben. Az 1996-os törvény együtt került átvételre a távközlési szolgáltatások szabályozásáról szóló 96-659. számú törvénnyel (1996. július 26.), amely Franciaországnak az uniós jogból és a 96/19/EK rendeletből fakadó kötelezettségeit ültette át. |
| --- | --- |

(129)

Jelen esetben, az 1997 óta folyósított támogatást olyannak lehet tekinteni, melynek az a célja, hogy segítse az elektronikus kommunikációs szolgáltatások fejlesztését egy teljesen liberalizált piaci környezetben. Az 1996-os törvény együtt került átvételre a távközlési szolgáltatások szabályozásáról szóló 96-659. számú törvénnyel (1996. július 26.), amely Franciaországnak az uniós jogból és a 96/19/EK rendeletből fakadó kötelezettségeit ültette át.

| (130) | Ebben a tekintetben az 1996-os törvény általános célkitűzése a francia államnak fizetendő ellentételezéssel az, hogy a béreket terhelő kötelező járulékok mértékét kiegyenlítse a France Télécom és a távközlési szektor többi, az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás alá tartozó szereplője között. A felhasznált eszköz – azaz a kizárólag a France Télécom munkáltatói járulékterheire ható közvetlen támogatás – alkalmasnak látszik a kitűzött cél elérésére. |
| --- | --- |

(130)

Ebben a tekintetben az 1996-os törvény általános célkitűzése a francia államnak fizetendő ellentételezéssel az, hogy a béreket terhelő kötelező járulékok mértékét kiegyenlítse a France Télécom és a távközlési szektor többi, az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás alá tartozó szereplője között. A felhasznált eszköz – azaz a kizárólag a France Télécom munkáltatói járulékterheire ható közvetlen támogatás – alkalmasnak látszik a kitűzött cél elérésére.

| (131) | Az a támogatás, melynek célja a legfontosabb piacán monopolhelyzetben lévő, hatékony gazdálkodásra nem kényszerített France Télécom szokásos közterheinek csökkentése, versenyhelyzetben a – korábban monopolpiacon végzett – szolgáltatások színvonalának javításához vezethet, amennyiben a versenytársak közterheket fedező pénzügyi erőforrásai nem sértik az érdemeken alapuló verseny, vagyis az esélyegyenlőség fogalmát. Persze a későbbiekben érezhetőek a fenntartások azzal kapcsolatban, mennyire alkalmasak a törvény bizonyos rendelkezései a kitűzött cél elérésére. Ennek ellenére sem a szabályozás legitimitása, sem a kompetitív piaci környezetben működő, az elektronikus kommunikációs szolgáltatások fejlesztését, így a technológiai fejlődést és a szektor gazdasági fellendülését célzó közös érdekkel való összeegyeztethetősége nem lehet kétséges. |
| --- | --- |

(131)

Az a támogatás, melynek célja a legfontosabb piacán monopolhelyzetben lévő, hatékony gazdálkodásra nem kényszerített France Télécom szokásos közterheinek csökkentése, versenyhelyzetben a – korábban monopolpiacon végzett – szolgáltatások színvonalának javításához vezethet, amennyiben a versenytársak közterheket fedező pénzügyi erőforrásai nem sértik az érdemeken alapuló verseny, vagyis az esélyegyenlőség fogalmát. Persze a későbbiekben érezhetőek a fenntartások azzal kapcsolatban, mennyire alkalmasak a törvény bizonyos rendelkezései a kitűzött cél elérésére. Ennek ellenére sem a szabályozás legitimitása, sem a kompetitív piaci környezetben működő, az elektronikus kommunikációs szolgáltatások fejlesztését, így a technológiai fejlődést és a szektor gazdasági fellendülését célzó közös érdekkel való összeegyeztethetősége nem lehet kétséges.

6.3.2.   A támogatási intézkedés szükségessége

| (132) | A France Télécom állományába tartozó állami alkalmazottak létszámstopjának, majd az 1996-os törvényben előírt, 2002. január 1. utáni felvételi tilalomnak természetes következménye lett a vállalat nyugdíjterheinek – az aktív állami alkalmazottak számához viszonyított – jelentős növekedése. A France Télécomot – a megváltozott szolgáltatás versenyjellege által igazolható módon – megfosztották attól a lehetőségtől, hogy más állami szervek állami alkalmazottait felvegye, ezáltal a versenytársaihoz képest túlzott nyugdíjfizetési terhekkel kellett szembenéznie. Azt is meg kell jegyezni, hogy az 1990-es törvényben kezdetben meghatározott, francia államnak fizetendő ellentételezési kötelezettség nem kizárólag az aktív, 1990-ben és azt követően szabad piaci feltételek között működő iparágban foglalkoztatott állami alkalmazotti állományra vonatkozott, hanem a Postáért és Távközlésért felelős minisztérium főigazgatóságának 1990-ben nyugdíjban lévő állományára is. |
| --- | --- |

(132)

A France Télécom állományába tartozó állami alkalmazottak létszámstopjának, majd az 1996-os törvényben előírt, 2002. január 1. utáni felvételi tilalomnak természetes következménye lett a vállalat nyugdíjterheinek – az aktív állami alkalmazottak számához viszonyított – jelentős növekedése. A France Télécomot – a megváltozott szolgáltatás versenyjellege által igazolható módon – megfosztották attól a lehetőségtől, hogy más állami szervek állami alkalmazottait felvegye, ezáltal a versenytársaihoz képest túlzott nyugdíjfizetési terhekkel kellett szembenéznie. Azt is meg kell jegyezni, hogy az 1990-es törvényben kezdetben meghatározott, francia államnak fizetendő ellentételezési kötelezettség nem kizárólag az aktív, 1990-ben és azt követően szabad piaci feltételek között működő iparágban foglalkoztatott állami alkalmazotti állományra vonatkozott, hanem a Postáért és Távközlésért felelős minisztérium főigazgatóságának 1990-ben nyugdíjban lévő állományára is.

| (133) | A problémát jól illusztrálják a Francia Köztársaság által közölt információk, melyek szerint a France Télécomnak, az 1990-es törvény előírásai alapján, az aktív állami alkalmazotti létszám bértábla szerinti bruttó bére 77 %-ának megfelelő összeget kellett volna befizetnie 2010-ben. Ahhoz, hogy a France Télécom és versenytársai közötti esélyegyenlőségről beszélhessünk, ezt az arányt [...] % körülire kellene csökkenteni. A különbség – abszolút értékben – az egyenlő versenyfeltételeket biztosító hozzájárulási összeghez viszonyítva egy \[...] millió EUR nagyságrendű éves tételt tenne ki. A törvénybe nem foglalták bele a munkáltatói járulékok kötelezettség alóli mentességének jellegét. Az emiatt keletkező többlet következtében a France Télécomnak – az 1996-ban létrehozott 3,6 milliárd EUR összegű tartalékon felül – jelentősen növelnie kellett volna a nyugdíjalap céltartalékait is. |
| --- | --- |

(133)

A problémát jól illusztrálják a Francia Köztársaság által közölt információk, melyek szerint a France Télécomnak, az 1990-es törvény előírásai alapján, az aktív állami alkalmazotti létszám bértábla szerinti bruttó bére 77 %-ának megfelelő összeget kellett volna befizetnie 2010-ben. Ahhoz, hogy a France Télécom és versenytársai közötti esélyegyenlőségről beszélhessünk, ezt az arányt [...] % körülire kellene csökkenteni. A különbség – abszolút értékben – az egyenlő versenyfeltételeket biztosító hozzájárulási összeghez viszonyítva egy \[...] millió EUR nagyságrendű éves tételt tenne ki. A törvénybe nem foglalták bele a munkáltatói járulékok kötelezettség alóli mentességének jellegét. Az emiatt keletkező többlet következtében a France Télécomnak – az 1996-ban létrehozott 3,6 milliárd EUR összegű tartalékon felül – jelentősen növelnie kellett volna a nyugdíjalap céltartalékait is.

| (134) | A panaszosok azon érve, miszerint a France Télécom 1996 óta felhalmozott vesztesége jóval nagyobb lett, mint amit az állami szabályozás önmagában okozott volna, a vizsgált kérdés tekintetében nem releváns. Bár a Francia Köztársaság felvetette a vállalati csőd kockázatát, amennyiben az 1990-es törvényben előírt rendszer folytatódna, a France Télécom által 1996-tól eddig felhalmozott adósság és a jelenleg szóban forgó tételek ezt nem indokolják. Ennek ellenére a támogatás szükségesnek tűnik a jövőben ahhoz, hogy a France Télécom piaci érdemeken alapuló versenyhelyzetet tudjon teremteni az érintett piacokon, és ne kelljen olyan lebéklyózó, örökölt társadalombiztosítási költségeket fizetnie, melyek a versenytársait nem érintik. |
| --- | --- |

(134)

A panaszosok azon érve, miszerint a France Télécom 1996 óta felhalmozott vesztesége jóval nagyobb lett, mint amit az állami szabályozás önmagában okozott volna, a vizsgált kérdés tekintetében nem releváns. Bár a Francia Köztársaság felvetette a vállalati csőd kockázatát, amennyiben az 1990-es törvényben előírt rendszer folytatódna, a France Télécom által 1996-tól eddig felhalmozott adósság és a jelenleg szóban forgó tételek ezt nem indokolják. Ennek ellenére a támogatás szükségesnek tűnik a jövőben ahhoz, hogy a France Télécom piaci érdemeken alapuló versenyhelyzetet tudjon teremteni az érintett piacokon, és ne kelljen olyan lebéklyózó, örökölt társadalombiztosítási költségeket fizetnie, melyek a versenytársait nem érintik.

| (135) | A kapott támogatás szükségességével kapcsolatos, a France Télécom korábbi monopolhelyzetéből eredő előnyökből eredő viták a panaszosok és a távközlési szolgáltató részéről nem tűnnek megalapozottnak. Igaz ugyanakkor, hogy 1996 óta a France Télécom számos franciaországi piacán meghatározó pozícióba került, különösen a kommunikációs piacra jellemző hálózatos jelleg végett. Ugyanerre támaszkodva szerzett a France Télécom más tagországok – nevezetesen Lengyelország és Spanyolország – piacain is jelentős pozíciókat. Ugyanakkor a France Télécom – ahogy azt az észrevételeiben a távközlési szolgáltató is közvetetten megjegyzi – EUMSZ 102. cikke szerinti erőfölénye, vagy az Unió területén alkalmazandó, elektronikus kommunikációra vonatkozó szabályok értelmében vett jelentős piaci ereje (61) olyan súlyos kötelezettségekkel jár együtt, amelyeknek a kevésbé jelentős piaci erővel bíró versenytársai nincsenek kitéve. |
| --- | --- |

(135)

A kapott támogatás szükségességével kapcsolatos, a France Télécom korábbi monopolhelyzetéből eredő előnyökből eredő viták a panaszosok és a távközlési szolgáltató részéről nem tűnnek megalapozottnak. Igaz ugyanakkor, hogy 1996 óta a France Télécom számos franciaországi piacán meghatározó pozícióba került, különösen a kommunikációs piacra jellemző hálózatos jelleg végett. Ugyanerre támaszkodva szerzett a France Télécom más tagországok – nevezetesen Lengyelország és Spanyolország – piacain is jelentős pozíciókat. Ugyanakkor a France Télécom – ahogy azt az észrevételeiben a távközlési szolgáltató is közvetetten megjegyzi – EUMSZ 102. cikke szerinti erőfölénye, vagy az Unió területén alkalmazandó, elektronikus kommunikációra vonatkozó szabályok értelmében vett jelentős piaci ereje (61) olyan súlyos kötelezettségekkel jár együtt, amelyeknek a kevésbé jelentős piaci erővel bíró versenytársai nincsenek kitéve.

| (136) | Márpedig ezek a kötelezettségek – például a hálózatához való hozzáférés biztosítása, a költségalapú díjszabás, vagy az erőfölénnyel nem rendelkező vállalkozások számára egyébként engedélyezett üzleti magatartás korlátozása – célja pontosan a France Télécom korábbi monopolhelyzetéből adódó pozíció versenyromboló hatásának csökkentése. Ezek az ad hoc szabályozó eszközök, melyeket az egyes nemzeti szabályozó hatóságok és versenyhivatalok, valamint a Bizottság rendszeresen használnak (62), jobban célzottak és hatékonyabban ellensúlyozzák a France Télécom korábbi monopolhelyzetéből eredő, panaszosok által említett, versenyre káros állandó hatásokat. |
| --- | --- |

(136)

Márpedig ezek a kötelezettségek – például a hálózatához való hozzáférés biztosítása, a költségalapú díjszabás, vagy az erőfölénnyel nem rendelkező vállalkozások számára egyébként engedélyezett üzleti magatartás korlátozása – célja pontosan a France Télécom korábbi monopolhelyzetéből adódó pozíció versenyromboló hatásának csökkentése. Ezek az ad hoc szabályozó eszközök, melyeket az egyes nemzeti szabályozó hatóságok és versenyhivatalok, valamint a Bizottság rendszeresen használnak (62), jobban célzottak és hatékonyabban ellensúlyozzák a France Télécom korábbi monopolhelyzetéből eredő, panaszosok által említett, versenyre káros állandó hatásokat.

| (137) | A jelen eljárás tárgyát képező állami támogatás így szükségesnek tűnik ahhoz, hogy a közös érdek megvalósulhasson, hiszen javítja a nyugdíjterhekkel kapcsolatos versenyfeltételeket, és ezáltal az elektronikus hírközlési szolgáltatások minőségét. |
| --- | --- |

(137)

A jelen eljárás tárgyát képező állami támogatás így szükségesnek tűnik ahhoz, hogy a közös érdek megvalósulhasson, hiszen javítja a nyugdíjterhekkel kapcsolatos versenyfeltételeket, és ezáltal az elektronikus hírközlési szolgáltatások minőségét.

6.3.3.   A támogatási intézkedés arányossága

| (138) | Megállapítható, hogy az 1990-es törvény által a nyugdíjak megállapításának és folyósításának kikényszerített, államnak fizetett ellentételezése sui generis jogintézmény, mely kizárólag a France Télécomra vonatkozik. A támogatás visszatérítésének eredeti, az 1990-es törvény által meghatározott módját 1996-tól felváltotta egy új, az ellentételezés összegének számítási módja szempontjából eltérő rendszer. Ekkor még több elméleti megoldás is fennállt a France Télécom által munkáltatói hozzájárulásként fizetendő összeg meghatározására, így az ellentételezés nélküli, teljes állami szerepvállalás is. 1997 óta az ellentételezés összegét az ugyanabban a szektorban tevékenykedő versenytársak által fizetett egyes terhek figyelembevételével számolják ki. Annak eldöntése érdekében, hogy a támogatás a kitűzött cél elérése szempontjából arányos-e, elég megvizsgálni, hogy az ellentételezés mértéke – az 1996-os törvényben meghatározottak alapján – mennyire tekinthető objektívnek és indokoltnak. |
| --- | --- |

(138)

Megállapítható, hogy az 1990-es törvény által a nyugdíjak megállapításának és folyósításának kikényszerített, államnak fizetett ellentételezése sui generis jogintézmény, mely kizárólag a France Télécomra vonatkozik. A támogatás visszatérítésének eredeti, az 1990-es törvény által meghatározott módját 1996-tól felváltotta egy új, az ellentételezés összegének számítási módja szempontjából eltérő rendszer. Ekkor még több elméleti megoldás is fennállt a France Télécom által munkáltatói hozzájárulásként fizetendő összeg meghatározására, így az ellentételezés nélküli, teljes állami szerepvállalás is. 1997 óta az ellentételezés összegét az ugyanabban a szektorban tevékenykedő versenytársak által fizetett egyes terhek figyelembevételével számolják ki. Annak eldöntése érdekében, hogy a támogatás a kitűzött cél elérése szempontjából arányos-e, elég megvizsgálni, hogy az ellentételezés mértéke – az 1996-os törvényben meghatározottak alapján – mennyire tekinthető objektívnek és indokoltnak.

| (139) | Előzetesen meg kell jegyeznünk, hogy a hasonló, korábban monopolhelyzetben lévő távközlési szolgáltatók – mint a görög OTE vagy az egyesült királyságbeli BT Plc – állami alkalmazottakhoz kötődő nyugdíjterheinek könnyítését vizsgáló eljárások keretében a Bizottság tételesen ellenőrizte, hogy az ezeket a vállalatokat terhelő szociális terhek egyenértékűek-e a versenytársakéival. A Bizottság a vizsgálat alapján döntötte el – az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban – hogy az adott távközlési szolgáltatónak adott állami támogatások összeegyeztethetőek-e a belső piac irányelveivel (63). A Bizottság megállapítja, hogy – jelen esetben – a France Télécom által az 1996-os törvénynek megfelelően évente fizetett, kötelezettség alól mentesítő hozzájárulások nem biztosítanak a versenytársak szociális terheivel egyenlő mértéket. Az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mértéket (a továbbiakban AVMM) nem éri el. |
| --- | --- |

(139)

Előzetesen meg kell jegyeznünk, hogy a hasonló, korábban monopolhelyzetben lévő távközlési szolgáltatók – mint a görög OTE vagy az egyesült királyságbeli BT Plc – állami alkalmazottakhoz kötődő nyugdíjterheinek könnyítését vizsgáló eljárások keretében a Bizottság tételesen ellenőrizte, hogy az ezeket a vállalatokat terhelő szociális terhek egyenértékűek-e a versenytársakéival. A Bizottság a vizsgálat alapján döntötte el – az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban – hogy az adott távközlési szolgáltatónak adott állami támogatások összeegyeztethetőek-e a belső piac irányelveivel (63). A Bizottság megállapítja, hogy – jelen esetben – a France Télécom által az 1996-os törvénynek megfelelően évente fizetett, kötelezettség alól mentesítő hozzájárulások nem biztosítanak a versenytársak szociális terheivel egyenlő mértéket. Az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mértéket (a továbbiakban AVMM) nem éri el.

| (140) | A Francia Köztársaság és a France Télécom ugyanakkor megemlíti az 1997-es, 5,7 milliárd EUR összegű, rendkívüli átalány-hozzájárulás befizetését, mely az 1996-os törvény értelmében a France Télécomot terhelte. Az átalány-hozzájárulás összegét 1996-ban úgy határozták meg, hogy az 1996-os törvény tíz éven keresztüli alkalmazása során fellépő állami többletterhek kiegyenlítésre kerüljenek. A számításkor figyelembe vették a France Télécom mérlegében felhalmozott céltartalékokat is, melyeket a vállalat az 1996–e1997-es időszak során vissza tudott írni. A rendkívüli átalány-hozzájárulás két részből tevődik össze:






  — | egyrészt egy 3,6 milliárd EUR összegű tételből, amely a France Télélcom 1996-ig felhalmozott tartalékainak felel meg, és amelynek célja, hogy az állami alkalmazottak jövőbeni várható nyugdíjának terhét fedezze, |
| --- | --- | --- |

(140)

A Francia Köztársaság és a France Télécom ugyanakkor megemlíti az 1997-es, 5,7 milliárd EUR összegű, rendkívüli átalány-hozzájárulás befizetését, mely az 1996-os törvény értelmében a France Télécomot terhelte. Az átalány-hozzájárulás összegét 1996-ban úgy határozták meg, hogy az 1996-os törvény tíz éven keresztüli alkalmazása során fellépő állami többletterhek kiegyenlítésre kerüljenek. A számításkor figyelembe vették a France Télécom mérlegében felhalmozott céltartalékokat is, melyeket a vállalat az 1996–e1997-es időszak során vissza tudott írni. A rendkívüli átalány-hozzájárulás két részből tevődik össze:

—

egyrészt egy 3,6 milliárd EUR összegű tételből, amely a France Télélcom 1996-ig felhalmozott tartalékainak felel meg, és amelynek célja, hogy az állami alkalmazottak jövőbeni várható nyugdíjának terhét fedezze,

| — | másrészt egy 2,1 milliárd EUR nagyságú, a továbbiakban „kiegészítő összegnek” hívott tételből, amely mind a közjogi hatóságok előrejelzései, mind a valós tények alapján megfelel a nyugdíjak megállapításából és folyósításából adódó nettó költségnek, amit a távközlésben dolgozó állami alkalmazottak nyugdíjterheinek átvételéből adódóan 1997 és 2006 között, 10 éven keresztül az államnak kellene állnia. |
| --- | --- |

—

másrészt egy 2,1 milliárd EUR nagyságú, a továbbiakban „kiegészítő összegnek” hívott tételből, amely mind a közjogi hatóságok előrejelzései, mind a valós tények alapján megfelel a nyugdíjak megállapításából és folyósításából adódó nettó költségnek, amit a távközlésben dolgozó állami alkalmazottak nyugdíjterheinek átvételéből adódóan 1997 és 2006 között, 10 éven keresztül az államnak kellene állnia.

| (141) | Mivel az 5,7 milliárd EUR összegű átalány-hozzájárulásnak soha nem volt célja, hogy versenyegyenlőséget teremtsen a France Télécom és versenytársai között, mértéke nem vethető össze a France Télécom által fizetendő, kötelezettség alól mentesítő éves hozzájárulásokkal. Ez utóbbiakat nem fizették be, holott szükségesek lettek volna az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték eléréséhez. |
| --- | --- |

(141)

Mivel az 5,7 milliárd EUR összegű átalány-hozzájárulásnak soha nem volt célja, hogy versenyegyenlőséget teremtsen a France Télécom és versenytársai között, mértéke nem vethető össze a France Télécom által fizetendő, kötelezettség alól mentesítő éves hozzájárulásokkal. Ez utóbbiakat nem fizették be, holott szükségesek lettek volna az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték eléréséhez.

| (142) | Ezzel ellentétben a parlamenti vitaanyagok vizsgálatából kitűnik, hogy a 2,1 milliárd eurós kiegészítő összeg célja az 1997 és 2006 közti terhek átvételének fedezése volt, ami így tíz évre semlegesítette a támogatás versenytorzító hatását. Így, a France Télécom nettó kifizetései – a kiegészítő összegből adódóan – tíz éven keresztül biztosították a francia állami reform többletköltségéhez szükséges fedezetet. |
| --- | --- |

(142)

Ezzel ellentétben a parlamenti vitaanyagok vizsgálatából kitűnik, hogy a 2,1 milliárd eurós kiegészítő összeg célja az 1997 és 2006 közti terhek átvételének fedezése volt, ami így tíz évre semlegesítette a támogatás versenytorzító hatását. Így, a France Télécom nettó kifizetései – a kiegészítő összegből adódóan – tíz éven keresztül biztosították a francia állami reform többletköltségéhez szükséges fedezetet.

| (143) | A rendkívüli átalány-hozzájárulás egyébként magába foglalja az 1996-ig felhalmozott céltartalékok számviteli rendezését is. Az államilag visszaírt céltartalékokat a France Télécom azért képezte, hogy felkészüljön a jövőbeli nyugdíjak kifizetésére. A visszaírás semlegesíti az állami támogatás hatását arra az időszakra, melynek nyugdíjkifizetéseire nyújtott volna fedezetet. |
| --- | --- |

(143)

A rendkívüli átalány-hozzájárulás egyébként magába foglalja az 1996-ig felhalmozott céltartalékok számviteli rendezését is. Az államilag visszaírt céltartalékokat a France Télécom azért képezte, hogy felkészüljön a jövőbeli nyugdíjak kifizetésére. A visszaírás semlegesíti az állami támogatás hatását arra az időszakra, melynek nyugdíjkifizetéseire nyújtott volna fedezetet.

| (144) | Az 1996-os törvény azonban egy egyszeri, rendkívüli hozzájárulást említ, anélkül, hogy a vonatkozó rendelkezések – úgy a költségvetési törvény, mint a későbbi rendeletek – meghatároznának egy céltartalékok alapján számított összeget, amellyel az időszak során az államnak fizetett terhek összegét csökkenteni lehetne. Az 1996-os törvény 6. cikke kifejti, hogy a rendkívüli átalány-hozzájárulás a Francia Állam által magára vállalt állami alkalmazotti nyugdíjak ellentételezéseként került kifizetésre. A reform vizsgálata során tehát a rendkívüli hozzájárulás összegét annak teljességében kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(144)

Az 1996-os törvény azonban egy egyszeri, rendkívüli hozzájárulást említ, anélkül, hogy a vonatkozó rendelkezések – úgy a költségvetési törvény, mint a későbbi rendeletek – meghatároznának egy céltartalékok alapján számított összeget, amellyel az időszak során az államnak fizetett terhek összegét csökkenteni lehetne. Az 1996-os törvény 6. cikke kifejti, hogy a rendkívüli átalány-hozzájárulás a Francia Állam által magára vállalt állami alkalmazotti nyugdíjak ellentételezéseként került kifizetésre. A reform vizsgálata során tehát a rendkívüli hozzájárulás összegét annak teljességében kell vizsgálni.

| (145) | Mivel a France Télécom – e rendkívüli átalány-hozzájárulás befizetésével – körülbelül tizenöt évre megteremtette a távközlésben dolgozó állami alkalmazottak nyugdíjának és rendszerek közötti kompenzációnak a fedezetét, a támogatás hatása semlegessé vált. A France Télécom tehát a rendkívüli átalány-hozzájárulás befizetésével az adott időszakra semlegesítette a támogatás versenytorzító hatását. A fentiekből következik, hogy a France Télécom esetében a támogatásnak nem kell megfelelnie az összeegyeztethetőségi feltételeknek, és a vállalat nem kötelezhető azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték biztosításához szükséges, a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatottak nem közös kockázatait is fedező éves tételek befizetésére. |
| --- | --- |

(145)

Mivel a France Télécom – e rendkívüli átalány-hozzájárulás befizetésével – körülbelül tizenöt évre megteremtette a távközlésben dolgozó állami alkalmazottak nyugdíjának és rendszerek közötti kompenzációnak a fedezetét, a támogatás hatása semlegessé vált. A France Télécom tehát a rendkívüli átalány-hozzájárulás befizetésével az adott időszakra semlegesítette a támogatás versenytorzító hatását. A fentiekből következik, hogy a France Télécom esetében a támogatásnak nem kell megfelelnie az összeegyeztethetőségi feltételeknek, és a vállalat nem kötelezhető azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték biztosításához szükséges, a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatottak nem közös kockázatait is fedező éves tételek befizetésére.

| (146) | A Bizottság egyenként áttekinti a fenti érvelés elemeit. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság egyenként áttekinti a fenti érvelés elemeit.

| (147) | Megállapítást nyert az eljárást megindító határozatban már hivatkozott tétel, mely szerint a France Télécom által az 1996-os reform óta évente fizetett, kötelezettség alól mentesítő hozzájárulások nem biztosítják a megfelelő azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mértéket. Mindez abból a tényből adódik, hogy a France Télécom viszonylatában alkalmazott mérték csak azokat a járulékokat foglalja magában, melyek a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalók és az állami alkalmazottak esetében egyaránt fennálló közös kockázatokat fedezik, és ilyen jogcímen kizárja azon járulékokat, melyek a nem közös kockázatok tekintetében állnak fenn. Ilyennek tekinthető például a munkanélküliség, valamint a bérek ki nem fizetése kockázatának fedezete a vállalat felszámolási vagy csődeljárása esetén. |
| --- | --- |

(147)

Megállapítást nyert az eljárást megindító határozatban már hivatkozott tétel, mely szerint a France Télécom által az 1996-os reform óta évente fizetett, kötelezettség alól mentesítő hozzájárulások nem biztosítják a megfelelő azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mértéket. Mindez abból a tényből adódik, hogy a France Télécom viszonylatában alkalmazott mérték csak azokat a járulékokat foglalja magában, melyek a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott munkavállalók és az állami alkalmazottak esetében egyaránt fennálló közös kockázatokat fedezik, és ilyen jogcímen kizárja azon járulékokat, melyek a nem közös kockázatok tekintetében állnak fenn. Ilyennek tekinthető például a munkanélküliség, valamint a bérek ki nem fizetése kockázatának fedezete a vállalat felszámolási vagy csődeljárása esetén.

| (148) | A 4. táblázat alapján látható, hogy a nem közös kockázatokat fedező járulékoknak a France Télécom által az államnak fizetett hozzájárulás összegéből való kimaradása jelentős különbséghez vezet ahhoz képest, mint ha a hozzájárulás a versenytársak járulékaihoz képest is teljes versenyegyenlőséget biztosítana. Mindezek alapján a törvényben szereplő támogatási intézkedés nem felel meg az arányosság alapelvének. Ahhoz, hogy a támogatás kielégítse az arányossági alapelvet, és elősegítse a kitűzött célok elérését, azaz – a vállalatokat terhelő költségek számítási módszerének kiegyenlítésével – a francia távközlési piac versenyfeltételeinek javítását, a France Télécom számára nyújtott, az 1996-os törvényben meghatározott támogatásnak ténylegesen ki kellett volna és a jövőben is ki kellene egyenlítenie a vállalati terheket, ide értve a kétféle munkavállalói csoport egyedi kockázatainak járulékait is. |
| --- | --- |

(148)

A 4. táblázat alapján látható, hogy a nem közös kockázatokat fedező járulékoknak a France Télécom által az államnak fizetett hozzájárulás összegéből való kimaradása jelentős különbséghez vezet ahhoz képest, mint ha a hozzájárulás a versenytársak járulékaihoz képest is teljes versenyegyenlőséget biztosítana. Mindezek alapján a törvényben szereplő támogatási intézkedés nem felel meg az arányosság alapelvének. Ahhoz, hogy a támogatás kielégítse az arányossági alapelvet, és elősegítse a kitűzött célok elérését, azaz – a vállalatokat terhelő költségek számítási módszerének kiegyenlítésével – a francia távközlési piac versenyfeltételeinek javítását, a France Télécom számára nyújtott, az 1996-os törvényben meghatározott támogatásnak ténylegesen ki kellett volna és a jövőben is ki kellene egyenlítenie a vállalati terheket, ide értve a kétféle munkavállalói csoport egyedi kockázatainak járulékait is.

| (149) | Ebben a tekintetben az a francia érvelés, mely szerint az állami alkalmazottak esetében bizonyos kockázatok kizárhatóak és így nem is kell járulékot kiszabni ezekre a kockázatokra, nem tartható fenn. Először is, a kockázatok kizárhatósága állami intézkedéseknek köszönhető, az azonban nem elfogadható, hogy a France Télécom ezáltal anyagi előnyhöz jusson. Ebben az esetben például a francia állam vállal és biztosít a France Télécomnál foglalkoztatott állami alkalmazottak részére olyan körülményeket, hogy a bérek ki nem fizetésének kockázata még bírósági felszámolás esetén sem merülhet fel. Nem zárható ki viszont annak az esélye, hogy a France Télécom – vagy bármelyik versenytársa – csődeljárást kezdeményezzen saját maga ellen. Mindkét esetben a vállalat alkalmazottai jutnak közvetlenül előnyhöz, nem pedig maga a vállalat. A bérfizetési garancia akkor lép életbe, amikor a vállalat megszűnik. A France Télécommal ellentétben a versenytársainak be kell fizetniük a megfelelő járulékokat a bérfizetés biztosításához arra az esetre, ha a cég megszűnne. Nincs tehát alapja annak, hogy a France Télécomot előnyhöz juttassuk akár egy kisebb mértékű járulék formájában, akár azzal, hogy a kockázat figyelmen kívül hagyásával számítjuk ki a rá eső terheket. |
| --- | --- |

(149)

Ebben a tekintetben az a francia érvelés, mely szerint az állami alkalmazottak esetében bizonyos kockázatok kizárhatóak és így nem is kell járulékot kiszabni ezekre a kockázatokra, nem tartható fenn. Először is, a kockázatok kizárhatósága állami intézkedéseknek köszönhető, az azonban nem elfogadható, hogy a France Télécom ezáltal anyagi előnyhöz jusson. Ebben az esetben például a francia állam vállal és biztosít a France Télécomnál foglalkoztatott állami alkalmazottak részére olyan körülményeket, hogy a bérek ki nem fizetésének kockázata még bírósági felszámolás esetén sem merülhet fel. Nem zárható ki viszont annak az esélye, hogy a France Télécom – vagy bármelyik versenytársa – csődeljárást kezdeményezzen saját maga ellen. Mindkét esetben a vállalat alkalmazottai jutnak közvetlenül előnyhöz, nem pedig maga a vállalat. A bérfizetési garancia akkor lép életbe, amikor a vállalat megszűnik. A France Télécommal ellentétben a versenytársainak be kell fizetniük a megfelelő járulékokat a bérfizetés biztosításához arra az esetre, ha a cég megszűnne. Nincs tehát alapja annak, hogy a France Télécomot előnyhöz juttassuk akár egy kisebb mértékű járulék formájában, akár azzal, hogy a kockázat figyelmen kívül hagyásával számítjuk ki a rá eső terheket.

| (150) | Továbbá, az 1996-ban bevezetett reform célja is az volt – amelyről nem állítható, hogy azt következetesen végigvitték volna – hogy az adó- és szociális terhek szintjén kiegyenlítse a versenyfeltételeket az azonos szektorban működő versenytársak között, függetlenül az alkalmazottak besorolásától és a France Télécom azon kötelezettségétől, amely szerint csatlakoznia kellett volna a kockázatok kezelését szakszerűen ellátó szervezetekhez és részükre hozzájárulást kellett volna fizetnie. Pontosan a versenyfeltételek kiegyenlítésének ezen logikája teheti a vizsgált intézkedést összeegyeztethetővé a belső piaccal. Hogy a France Télécom dolgozói ki vannak-e téve ilyen jellegű kockázatoknak vagy sem, annak ebből a szempontból nincs jelentősége. |
| --- | --- |

(150)

Továbbá, az 1996-ban bevezetett reform célja is az volt – amelyről nem állítható, hogy azt következetesen végigvitték volna – hogy az adó- és szociális terhek szintjén kiegyenlítse a versenyfeltételeket az azonos szektorban működő versenytársak között, függetlenül az alkalmazottak besorolásától és a France Télécom azon kötelezettségétől, amely szerint csatlakoznia kellett volna a kockázatok kezelését szakszerűen ellátó szervezetekhez és részükre hozzájárulást kellett volna fizetnie. Pontosan a versenyfeltételek kiegyenlítésének ezen logikája teheti a vizsgált intézkedést összeegyeztethetővé a belső piaccal. Hogy a France Télécom dolgozói ki vannak-e téve ilyen jellegű kockázatoknak vagy sem, annak ebből a szempontból nincs jelentősége.

| (151) | Következésképpen, a terhek egy részének egyértelmű államra hárításával megvalósuló nyugdíjjárulék-csökkentés nincs tekintettel az arányosság elvére, amely csak akkor valósulna meg, ha a fentiek eredményeként a versenyfeltételek kiegyenlítődnének. Márpedig a France Télécom, a fizetéseken alapuló szociális terhek tekintetében nem volt egyenlő helyzetben a szektor többi társaságával, tekintettel arra, hogy egyes szociális és adóteher nem képezte részét annak a számítási alapnak, amelyet az éves hozzájárulás kiszámításához alkalmaztak. |
| --- | --- |

(151)

Következésképpen, a terhek egy részének egyértelmű államra hárításával megvalósuló nyugdíjjárulék-csökkentés nincs tekintettel az arányosság elvére, amely csak akkor valósulna meg, ha a fentiek eredményeként a versenyfeltételek kiegyenlítődnének. Márpedig a France Télécom, a fizetéseken alapuló szociális terhek tekintetében nem volt egyenlő helyzetben a szektor többi társaságával, tekintettel arra, hogy egyes szociális és adóteher nem képezte részét annak a számítási alapnak, amelyet az éves hozzájárulás kiszámításához alkalmaztak.

| (152) | Továbbá, ellentétben a Francia Köztársaság és a France Télécom állításaival, nem megalapozott annak az 5,7 milliárd eurónyi rendkívüli átalány-hozzájárulásból befolyt összegnek a figyelembevétele, amelyet a France Télécom 1997-ig már megfizetett, illetve annak összehasonlítása a France Télécommal szemben alkalmazott kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás elégtelen mértékével. |
| --- | --- |

(152)

Továbbá, ellentétben a Francia Köztársaság és a France Télécom állításaival, nem megalapozott annak az 5,7 milliárd eurónyi rendkívüli átalány-hozzájárulásból befolyt összegnek a figyelembevétele, amelyet a France Télécom 1997-ig már megfizetett, illetve annak összehasonlítása a France Télécommal szemben alkalmazott kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás elégtelen mértékével.

| (153) | Bevezetésként, a Bizottság emlékeztet rá, hogy minden helyzetben meg kell állapítania az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott, mentességet lehetővé tevő feltételek meglétét anélkül, hogy korábbi döntéshozatali gyakorlata által fennállónak kellene tekintenie ezeket (64). |
| --- | --- |

(153)

Bevezetésként, a Bizottság emlékeztet rá, hogy minden helyzetben meg kell állapítania az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott, mentességet lehetővé tevő feltételek meglétét anélkül, hogy korábbi döntéshozatali gyakorlata által fennállónak kellene tekintenie ezeket (64).

| (154) | Mindenesetre az itt vizsgált reform több tekintetben is egyértelműen különbözik a La Poste határozatban vizsgálttól (65), amelyre a francia hatóságok hivatkoznak. |
| --- | --- |

(154)

Mindenesetre az itt vizsgált reform több tekintetben is egyértelműen különbözik a La Poste határozatban vizsgálttól (65), amelyre a francia hatóságok hivatkoznak.

| (155) | A Francia Köztársaság és a France Télécom által hivatkozott, a La Poste határozattal érintett reformmal ellentétben, a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjának finanszírozását érintő reform azon piacok uniós szintű megnyitásakor következett be, amelyeken a France Télécom működött. |
| --- | --- |

(155)

A Francia Köztársaság és a France Télécom által hivatkozott, a La Poste határozattal érintett reformmal ellentétben, a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjának finanszírozását érintő reform azon piacok uniós szintű megnyitásakor következett be, amelyeken a France Télécom működött.

| (156) | Egyértelmű továbbá, hogy a France Télécomnak előnye származott e liberalizációból azáltal, hogy megjelent más tagállamok piacán, ami nemcsak részvénytársasággá alakulásának köszönhető, hanem egyrészt annak is, hogy mérlegéből törlésre kerültek a nyugdíjjárulékokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalás költségei, másrészt mert a reform következtében a jövőben esetlegesen felmerülő kiadások is minimálisra csökkentek. E kötelezettségek mérlegből való törlésével bekövetkező könnyítés lehetővé tette a France Télécom számára, hogy növelje fizető- és hitelképességét. A panaszt tevők észrevételeiben jelzett, és a Francia Köztársaság által nem vitatott adósságállományból látszik, hogy a France Télécom nettó adóssága az 1997-es 19,2 milliárd EUR szintről, 2002-re 83 milliárd euróra növekedett. |
| --- | --- |

(156)

Egyértelmű továbbá, hogy a France Télécomnak előnye származott e liberalizációból azáltal, hogy megjelent más tagállamok piacán, ami nemcsak részvénytársasággá alakulásának köszönhető, hanem egyrészt annak is, hogy mérlegéből törlésre kerültek a nyugdíjjárulékokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalás költségei, másrészt mert a reform következtében a jövőben esetlegesen felmerülő kiadások is minimálisra csökkentek. E kötelezettségek mérlegből való törlésével bekövetkező könnyítés lehetővé tette a France Télécom számára, hogy növelje fizető- és hitelképességét. A panaszt tevők észrevételeiben jelzett, és a Francia Köztársaság által nem vitatott adósságállományból látszik, hogy a France Télécom nettó adóssága az 1997-es 19,2 milliárd EUR szintről, 2002-re 83 milliárd euróra növekedett.

| (157) | Ugyanakkor igaz, hogy ezen adósságállományt érintő súlyos növekedés mögött egy voluntarista, terjeszkedő befektetési politika húzódhat meg, amely a liberalizáció által vált lehetővé a tagállamok piacán. Azonban az is egyértelmű, hogy a szükséges tőke megteremtése részben a nyugdíjjárulékok jelentette terhek 1996-os nettó [...] milliárd eurós tételre mérséklésének és a francia államra történő átruházásának köszönhető. E tényből adódóan, a távközlési szolgáltató azon észrevételei, amelyek szerint a támogatás lehetővé tette a France Télécom számára nemzetközi terjeszkedésének finanszírozását, (a (68) preambulumbekezdésben bemutatott észrevételek) még közvetve sem megalapozatlanok. |
| --- | --- |

(157)

Ugyanakkor igaz, hogy ezen adósságállományt érintő súlyos növekedés mögött egy voluntarista, terjeszkedő befektetési politika húzódhat meg, amely a liberalizáció által vált lehetővé a tagállamok piacán. Azonban az is egyértelmű, hogy a szükséges tőke megteremtése részben a nyugdíjjárulékok jelentette terhek 1996-os nettó [...] milliárd eurós tételre mérséklésének és a francia államra történő átruházásának köszönhető. E tényből adódóan, a távközlési szolgáltató azon észrevételei, amelyek szerint a támogatás lehetővé tette a France Télécom számára nemzetközi terjeszkedésének finanszírozását, (a (68) preambulumbekezdésben bemutatott észrevételek) még közvetve sem megalapozatlanok.

| (158) | Ellenben azon postai szolgáltatással érintett piacok, amelyeken a francia La Poste működhet, még nem teljesen nyitottak a verseny számára, csupán 2012-ig bezáróan kell azzá válniuk, tehát 6 évvel a Postára vonatkozó, a nyugdíjak finanszírozásával kapcsolatos reformot követően (66). A France Télécom számára a teljesen liberalizált piacokon biztosított támogatás korlátozó hatása tehát sokkal jelentősebb, mint a La Poste számára nyújtott támogatásé. A támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltétételek teljes párhuzamosságának megvalósulása nem szükséges, tekintettel arra, hogy eltérő versenyhelyzetekről van szó olyan piacokon, amelyek uniós szintű liberalizációja és az uniós gazdaság versenyképességéhez történő hozzájárulása szintén eltérő. Következésképpen, az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott közös érdek meglétének feltételeit nem szükséges azonos módon értékelni a két vizsgált esetben. |
| --- | --- |

(158)

Ellenben azon postai szolgáltatással érintett piacok, amelyeken a francia La Poste működhet, még nem teljesen nyitottak a verseny számára, csupán 2012-ig bezáróan kell azzá válniuk, tehát 6 évvel a Postára vonatkozó, a nyugdíjak finanszírozásával kapcsolatos reformot követően (66). A France Télécom számára a teljesen liberalizált piacokon biztosított támogatás korlátozó hatása tehát sokkal jelentősebb, mint a La Poste számára nyújtott támogatásé. A támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltétételek teljes párhuzamosságának megvalósulása nem szükséges, tekintettel arra, hogy eltérő versenyhelyzetekről van szó olyan piacokon, amelyek uniós szintű liberalizációja és az uniós gazdaság versenyképességéhez történő hozzájárulása szintén eltérő. Következésképpen, az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott közös érdek meglétének feltételeit nem szükséges azonos módon értékelni a két vizsgált esetben.

| (159) | Emellett, a La Poste gazdasági helyzete, és következésképpen azon képessége, hogy külső piacokon terjeszkedjen, vagy hogy megerősítse helyzetét a francia piacon, nem hasonlítható a France Télécoméhoz. Amint az a La Poste határozatban kiemelésre került, a 2006-os, új könyvelési szabályokra való áttérést megvalósító reform hiányában, a postának tartalékot kellett volna képeznie a könyvelésében egy olyan – az állammal szemben fennálló 76 milliárd EUR összegű teher tekintetében, amelyet addig mérlegen kívül kezelt. (67). Márpedig a France Télécom, ellentétben a La Poste-tal, céltartalékot képzett a könyveiben annak érdekében, hogy a reform meg nem valósulása esetén eleget tudjon tenni jövőbeli kötelezettségeinek, amely tényből adódóan a két vállalat gazdasági helyzete nyilvánvalóan különböző. |
| --- | --- |

(159)

Emellett, a La Poste gazdasági helyzete, és következésképpen azon képessége, hogy külső piacokon terjeszkedjen, vagy hogy megerősítse helyzetét a francia piacon, nem hasonlítható a France Télécoméhoz. Amint az a La Poste határozatban kiemelésre került, a 2006-os, új könyvelési szabályokra való áttérést megvalósító reform hiányában, a postának tartalékot kellett volna képeznie a könyvelésében egy olyan – az állammal szemben fennálló 76 milliárd EUR összegű teher tekintetében, amelyet addig mérlegen kívül kezelt. (67). Márpedig a France Télécom, ellentétben a La Poste-tal, céltartalékot képzett a könyveiben annak érdekében, hogy a reform meg nem valósulása esetén eleget tudjon tenni jövőbeli kötelezettségeinek, amely tényből adódóan a két vállalat gazdasági helyzete nyilvánvalóan különböző.

| (160) | Továbbá, a reform hiánya, valamint az 1990-ben hozott törvénnyel megvalósított rendszer fenntartása, a nyugdíjjárulékok növekedését eredményezte volna a France Télécom számára, amely növekedés az akkori – (30) premabulumbekezdésben kifejtett – előrejelzések szerint 2005–2007-től kezdődően jelentős lett volna. Mindezt a 3. táblázatban bemutatott utólagos adatok is alátámasztják. Márpedig, a reform időszakában a La Poste tekintetében alkalmazandó törvény teremtette rendszer fenntartása azonnal éves \[...] millió EUR költségnövekedést eredményezett volna (68). |
| --- | --- |

(160)

Továbbá, a reform hiánya, valamint az 1990-ben hozott törvénnyel megvalósított rendszer fenntartása, a nyugdíjjárulékok növekedését eredményezte volna a France Télécom számára, amely növekedés az akkori – (30) premabulumbekezdésben kifejtett – előrejelzések szerint 2005–2007-től kezdődően jelentős lett volna. Mindezt a 3. táblázatban bemutatott utólagos adatok is alátámasztják. Márpedig, a reform időszakában a La Poste tekintetében alkalmazandó törvény teremtette rendszer fenntartása azonnal éves \[...] millió EUR költségnövekedést eredményezett volna (68).

| (161) | Nem megalapozott tehát az, hogy a két vállalatnak, az őket érintő reformokat megelőzően alkalmazott törvény alapján fennálló helyzete, így ezek versenyre gyakorolt hatása hasonló lenne. A tények ennek ellenkezőjét támasztják alá. Következésképpen, nem kellően megalappozott egy olyan vizsgálat, amely hasonló következtetésekre jut mind a két esetben. |
| --- | --- |

(161)

Nem megalapozott tehát az, hogy a két vállalatnak, az őket érintő reformokat megelőzően alkalmazott törvény alapján fennálló helyzete, így ezek versenyre gyakorolt hatása hasonló lenne. A tények ennek ellenkezőjét támasztják alá. Következésképpen, nem kellően megalappozott egy olyan vizsgálat, amely hasonló következtetésekre jut mind a két esetben.

| (162) | Egyebekben, a La Poste határozattal érintett ügy esetében fennálltak olyan okok, amelyek kellően megalapozták annak feltételezését, hogy a jövőbeli kivételes átalány-hozzájárulás visszajuttatható, mint a módosított, azonos versenyfeltételekre szabott, méltányos mértékhez kapcsolódó hozzájárulások egyfajta előlege. Ezen okok jelen esetben nem állnak fenn. A feltétel, amely kötelezettséget teremtett a La Poste kivételes hozzájárulásának visszajuttattatására, azután került meghatározásra, hogy a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárást kifogásolva megindította a mentesítő hozzájárulás alábecslését, amely az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték kialakításához volt szükséges. |
| --- | --- |

(162)

Egyebekben, a La Poste határozattal érintett ügy esetében fennálltak olyan okok, amelyek kellően megalapozták annak feltételezését, hogy a jövőbeli kivételes átalány-hozzájárulás visszajuttatható, mint a módosított, azonos versenyfeltételekre szabott, méltányos mértékhez kapcsolódó hozzájárulások egyfajta előlege. Ezen okok jelen esetben nem állnak fenn. A feltétel, amely kötelezettséget teremtett a La Poste kivételes hozzájárulásának visszajuttattatására, azután került meghatározásra, hogy a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárást kifogásolva megindította a mentesítő hozzájárulás alábecslését, amely az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mérték kialakításához volt szükséges.

| (163) | Jóllehet, a francia hatóságok nem ismerték el kifejezetten, a rendkívüli átalány-hozzájárulás visszajuttatása a La Poste határozat esetében döntően a Bizottság és a tagállam közötti tárgyalások eredménye volt, amelyek célja egy olyan kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás fizetése volt, amely biztosította az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mértéket. E tárgyalások során a francia hatóságok kiindulópontja – amelyet 2006. június 23-ai feljegyzésükben fejtettek ki az üggyel kapcsolatos 2005. decemberében történt első kapcsolatfelvétel után – az volt, hogy a La Poste számára előírt kivételes hozzájárulás versenyméltányossági szempontból nem volt szükséges, ellentétben az éves hozzájárulást érintő tervezett reformmal. |
| --- | --- |

(163)

Jóllehet, a francia hatóságok nem ismerték el kifejezetten, a rendkívüli átalány-hozzájárulás visszajuttatása a La Poste határozat esetében döntően a Bizottság és a tagállam közötti tárgyalások eredménye volt, amelyek célja egy olyan kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás fizetése volt, amely biztosította az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mértéket. E tárgyalások során a francia hatóságok kiindulópontja – amelyet 2006. június 23-ai feljegyzésükben fejtettek ki az üggyel kapcsolatos 2005. decemberében történt első kapcsolatfelvétel után – az volt, hogy a La Poste számára előírt kivételes hozzájárulás versenyméltányossági szempontból nem volt szükséges, ellentétben az éves hozzájárulást érintő tervezett reformmal.

| (164) | Ezért a Bizottság határozata – ahogyan azt a France Télécom állítja – nem egy hatályban lévő reformot hagyott jóvá. Tudniillik a feljegyzés és az eljárás megindításáról szóló 2006. október 12-ei határozat megelőzte a kivételes hozzájárulás 2006. december 30-ai 2006-1771. törvény (a 2006-ra szóló helyreigazító költségvetési törvény) általi meghatározását. Az említett tárgyalások több szempontból érintették a reformot, nevezetesen, azon előny szempontjából, amelyet a múltban bejelentett reform jelenthetett volna, a tervezett hozzájárulás mértékének számításakor figyelembe vett területek, valamint a postai bankszolgáltatás sajátosságainak szempontjából, a többi postai szolgáltatás, valamint az érintett alkalmazottak tekintetében. E tárgyalások azonban folytatódtak, így a francia hatóságok csupán a 2007. június 8-i észrevételeikben fogadták el a rendkívüli hozzájárulás odaítélésének feltételeit, egy átfogó, a reformról szóló megállapodás keretében, módosítva ezáltal korábbi, a rendkívüli hozzájáruláshoz és a jövőbeni éves hozzájárulások kiszámításának módjához kapcsolódó álláspontjukat. |
| --- | --- |

(164)

Ezért a Bizottság határozata – ahogyan azt a France Télécom állítja – nem egy hatályban lévő reformot hagyott jóvá. Tudniillik a feljegyzés és az eljárás megindításáról szóló 2006. október 12-ei határozat megelőzte a kivételes hozzájárulás 2006. december 30-ai 2006-1771. törvény (a 2006-ra szóló helyreigazító költségvetési törvény) általi meghatározását. Az említett tárgyalások több szempontból érintették a reformot, nevezetesen, azon előny szempontjából, amelyet a múltban bejelentett reform jelenthetett volna, a tervezett hozzájárulás mértékének számításakor figyelembe vett területek, valamint a postai bankszolgáltatás sajátosságainak szempontjából, a többi postai szolgáltatás, valamint az érintett alkalmazottak tekintetében. E tárgyalások azonban folytatódtak, így a francia hatóságok csupán a 2007. június 8-i észrevételeikben fogadták el a rendkívüli hozzájárulás odaítélésének feltételeit, egy átfogó, a reformról szóló megállapodás keretében, módosítva ezáltal korábbi, a rendkívüli hozzájáruláshoz és a jövőbeni éves hozzájárulások kiszámításának módjához kapcsolódó álláspontjukat.

| (165) | Másrészről, az 1997-es költségvetési törvény – amely létrehozta a France Télécom hozzájárulásait kezelő közintézményt – azon rendelkezéseivel ellentétben, amelyek szigorú szabályokat állapítottak meg az államnak történő éves visszafizetésre vonatkozóan, a La Poste befizetéseit kezelő közintézmény vonatkozásában speciális szabályok nem kerültek kialakításra (69). Minthogy egy kivételes hozzájárulás befizetéséről és szabad odaítéléséről volt szó, a Bizottság úgy véli, hogy a Francia Köztársaság csökkenthette volna annak mértékét a La Poste éves hozzájárulási szintjének párhuzamos megemelése mellett. |
| --- | --- |

(165)

Másrészről, az 1997-es költségvetési törvény – amely létrehozta a France Télécom hozzájárulásait kezelő közintézményt – azon rendelkezéseivel ellentétben, amelyek szigorú szabályokat állapítottak meg az államnak történő éves visszafizetésre vonatkozóan, a La Poste befizetéseit kezelő közintézmény vonatkozásában speciális szabályok nem kerültek kialakításra (69). Minthogy egy kivételes hozzájárulás befizetéséről és szabad odaítéléséről volt szó, a Bizottság úgy véli, hogy a Francia Köztársaság csökkenthette volna annak mértékét a La Poste éves hozzájárulási szintjének párhuzamos megemelése mellett.

| (166) | Vitathatatlanul megállapítható, hogy az 1996-os törvény meghatározta az államnak rendszeresen a közszolgálati státusban lévő dolgozók nyugdíjának ellentételezéseként fizetendő éves hozzájárulás kiszámításának paramétereit, anélkül, hogy megkérdőjeleződött volna az állami alkalmazottak és a magántársaságok dolgozóit érintő, egymástól eltérő kockázatok figyelembevétele. E tekintetben a Törvényszék és az Európai Unió Bírósága pontosította a France Télécom által fizetendő iparűzési adót illetően, hogy egy, a terheket érintő könnyítést nem lehet kompenzálni egy másik speciális teherrel – nevezetesen amikor a tagállam, jelen esetben a Francia Köztársaság, nem tudja bizonyítani, hogy a korábbi terheket egy másik adórendszer csökkentett jövőbeni terheire tekintettel hozták létre (70). |
| --- | --- |

(166)

Vitathatatlanul megállapítható, hogy az 1996-os törvény meghatározta az államnak rendszeresen a közszolgálati státusban lévő dolgozók nyugdíjának ellentételezéseként fizetendő éves hozzájárulás kiszámításának paramétereit, anélkül, hogy megkérdőjeleződött volna az állami alkalmazottak és a magántársaságok dolgozóit érintő, egymástól eltérő kockázatok figyelembevétele. E tekintetben a Törvényszék és az Európai Unió Bírósága pontosította a France Télécom által fizetendő iparűzési adót illetően, hogy egy, a terheket érintő könnyítést nem lehet kompenzálni egy másik speciális teherrel – nevezetesen amikor a tagállam, jelen esetben a Francia Köztársaság, nem tudja bizonyítani, hogy a korábbi terheket egy másik adórendszer csökkentett jövőbeni terheire tekintettel hozták létre (70).

| (167) | A Bizottság nem hagyhatja figyelmen kívül azt, hogy az 1997-ben már fizetett speciális átalány-hozzájárulás célja, amint azt az 1996-os törvény 6. cikke kifejezetten meghatározza: a francia állam részleges kompenzációja azon pénzügyi terhek tekintetében, amelyet az 1996-os törvényből adódóan viselnie kellett. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság nem hagyhatja figyelmen kívül azt, hogy az 1997-ben már fizetett speciális átalány-hozzájárulás célja, amint azt az 1996-os törvény 6. cikke kifejezetten meghatározza: a francia állam részleges kompenzációja azon pénzügyi terhek tekintetében, amelyet az 1996-os törvényből adódóan viselnie kellett.

| (168) | Továbbá, a (27) preambulumbekezdésben említett szenátusi jelentéséből következik, hogy a kivételes hozzájárulás elveinek megszavazásával, a törvényhozó nem szándékozott figyelembe venni, és még kevésbé kompenzálni a France Télécom éves hozzájárulása és a versenytársak – aránylag magasabb – éves hozzájárulása közötti különbséget. Ellenkezőleg, a törvényhozó tudatosan kötelezte a France Télécomot azon éves hozzájárulás fizetésére, amely nem fedezte a két eltérő kategóriába tartozó munkavállalók (állami és nem állami alkalmazottak) tekintetében felmerülő, nem közös kockázatokat, és mindezt anélkül, hogy kapcsolatot teremtett volna e választás és az 1997-ben fizetett kivételes hozzájárulás levonása között. |
| --- | --- |

(168)

Továbbá, a (27) preambulumbekezdésben említett szenátusi jelentéséből következik, hogy a kivételes hozzájárulás elveinek megszavazásával, a törvényhozó nem szándékozott figyelembe venni, és még kevésbé kompenzálni a France Télécom éves hozzájárulása és a versenytársak – aránylag magasabb – éves hozzájárulása közötti különbséget. Ellenkezőleg, a törvényhozó tudatosan kötelezte a France Télécomot azon éves hozzájárulás fizetésére, amely nem fedezte a két eltérő kategóriába tartozó munkavállalók (állami és nem állami alkalmazottak) tekintetében felmerülő, nem közös kockázatokat, és mindezt anélkül, hogy kapcsolatot teremtett volna e választás és az 1997-ben fizetett kivételes hozzájárulás levonása között.

| (169) | A France Télécom által fizetett átalány hozzájárulás az állami költségvetésbe folyt be általános bevételként, amely azután az annak kezelésével és felhasználásával megbízott közintézménybe került. E körülményekből adódóan a Bizottság sem egészben, sem részben nem tudja fiktív és utólagos módon a már felhasznált, rendkívüli átalány-hozzájárulást egy olyan célra fordítani, amely teljesen eltérő a francia hatóságok által jelzettől, és amelyről a törvény sem rendelkezik. Annak kompenzációjáról van szó, hogy nem vették figyelembe a magántársaságok dolgozóit és az állami alkalmazottakat érintő, nem közös kockázatokat. Ezen átalány-hozzájárulást tehát nem azért hozták létre, hogy egy eltérő törvényi és rendeleti környezetben teljesen kiegyenlítsék a France Télécom és versenytársainak éves terheit. |
| --- | --- |

(169)

A France Télécom által fizetett átalány hozzájárulás az állami költségvetésbe folyt be általános bevételként, amely azután az annak kezelésével és felhasználásával megbízott közintézménybe került. E körülményekből adódóan a Bizottság sem egészben, sem részben nem tudja fiktív és utólagos módon a már felhasznált, rendkívüli átalány-hozzájárulást egy olyan célra fordítani, amely teljesen eltérő a francia hatóságok által jelzettől, és amelyről a törvény sem rendelkezik. Annak kompenzációjáról van szó, hogy nem vették figyelembe a magántársaságok dolgozóit és az állami alkalmazottakat érintő, nem közös kockázatokat. Ezen átalány-hozzájárulást tehát nem azért hozták létre, hogy egy eltérő törvényi és rendeleti környezetben teljesen kiegyenlítsék a France Télécom és versenytársainak éves terheit.

| (170) | Hasonló okokból adódóan, a költségvetési törvényben 1997 óta megjelenő és máig alkalmazott, a kezelési és a költségvetésbe történő visszafizetésre vonatkozó szabályok miatt elfogadhatatlanok Franciaországnak azon állításai és számításai, amelyek annak bizonyítását célozták, hogy az 1996-os reform máig megtérült és jelentős bevételtöbbletet eredményezett az állam számára. |
| --- | --- |

(170)

Hasonló okokból adódóan, a költségvetési törvényben 1997 óta megjelenő és máig alkalmazott, a kezelési és a költségvetésbe történő visszafizetésre vonatkozó szabályok miatt elfogadhatatlanok Franciaországnak azon állításai és számításai, amelyek annak bizonyítását célozták, hogy az 1996-os reform máig megtérült és jelentős bevételtöbbletet eredményezett az állam számára.

| (171) | Figyelembe véve tehát a France Télécom által fizetett kivételes átalány-hozzájárulásokat érintő kezelési és felhasználási módokat, amelyeket az arra felhatalmazott közintézmény a költségvetési törvény rendelkezéseinek megfelelően alkalmazott, valamint a Francia Köztársaság által átadott, a (36) és a (37) preambulumbekezdésekben, valamint a 3. táblázatban bemutatott, az 1997 óta történt befizetéseket mutató számokat, megállapítható, hogy sohasem léteztek azok a bevételek, amelyekre a Francia Köztársaság hivatkozik, s amelyek egy 7 %-os kamatot eredményező befektetésből származnak.
  [...]. Továbbá, az állítások nem tükrözik a francia hatóságok valós magatartását. Figyelemmel a költségvetési törvényekben meghatározott kezelési szabályokra, az említett közintézmény, létrehozása óta nem produkált ilyen mértékű bevételt, amely egyébként nem is volt előre tervezett, és nem is kamatozott. Ellenkezőleg, az intézmény teljes bevétele felhasználásának 2011. december 31-ig meg kellett történnie. A felhasználásra hamarabb is sor került volna, ha érintette volna az 1996-os reform finanszírozása – amit egyébként a Francia Köztársaság még mindig vitat – akkor is, ha – francia hatóságok érveinek megfelelően – beépítették volna azt a bevételnövekedést, ami a társasági adóból származott. Végeredményként, a társasági adóból adódó bevételnövekedés figyelembevétele szabályellenes, mivel az állam különböző szerepeinek keveredéséhez vezet. Az eltérő állami szerepek ezen – francia hatóságok által kínált – összeolvadása nem fogadható el, és két okból is indokolt a megkülönböztetés fenntartása: egyrészről, az állam azon szerepe között, amely alapján támogatta a France Télécomot azzal, hogy magára vállalta az állami alkalmazottak nyugdíjának fizetését az érdemeken alapuló verseny kibontakozása érdekében, másrészről, az állam közhatalmi szerepe között, amely alapján költségvetési hatalmát gyakorolja. |
| --- | --- |

(171)

Figyelembe véve tehát a France Télécom által fizetett kivételes átalány-hozzájárulásokat érintő kezelési és felhasználási módokat, amelyeket az arra felhatalmazott közintézmény a költségvetési törvény rendelkezéseinek megfelelően alkalmazott, valamint a Francia Köztársaság által átadott, a (36) és a (37) preambulumbekezdésekben, valamint a 3. táblázatban bemutatott, az 1997 óta történt befizetéseket mutató számokat, megállapítható, hogy sohasem léteztek azok a bevételek, amelyekre a Francia Köztársaság hivatkozik, s amelyek egy 7 %-os kamatot eredményező befektetésből származnak.

[...]. Továbbá, az állítások nem tükrözik a francia hatóságok valós magatartását. Figyelemmel a költségvetési törvényekben meghatározott kezelési szabályokra, az említett közintézmény, létrehozása óta nem produkált ilyen mértékű bevételt, amely egyébként nem is volt előre tervezett, és nem is kamatozott. Ellenkezőleg, az intézmény teljes bevétele felhasználásának 2011. december 31-ig meg kellett történnie. A felhasználásra hamarabb is sor került volna, ha érintette volna az 1996-os reform finanszírozása – amit egyébként a Francia Köztársaság még mindig vitat – akkor is, ha – francia hatóságok érveinek megfelelően – beépítették volna azt a bevételnövekedést, ami a társasági adóból származott. Végeredményként, a társasági adóból adódó bevételnövekedés figyelembevétele szabályellenes, mivel az állam különböző szerepeinek keveredéséhez vezet. Az eltérő állami szerepek ezen – francia hatóságok által kínált – összeolvadása nem fogadható el, és két okból is indokolt a megkülönböztetés fenntartása: egyrészről, az állam azon szerepe között, amely alapján támogatta a France Télécomot azzal, hogy magára vállalta az állami alkalmazottak nyugdíjának fizetését az érdemeken alapuló verseny kibontakozása érdekében, másrészről, az állam közhatalmi szerepe között, amely alapján költségvetési hatalmát gyakorolja.

| (172) | Megjegyzendő továbbá, hogy a Francia Köztársaság és a France Télécom által előterjesztett arra vonatkozó kérelem, hogy a támogatás összeegyeztethetőségének vizsgálatakor vegyék figyelembe a rendkívüli hozzájárulást, ellentmond a Francia Köztársaság által, a 2004. március 17-i levélben megfogalmazott észrevételeknek, amelyek szerint: „az 1996. július 26-ai törvény 6. cikkében előírt rendkívüli átalány-hozzájárulás nem úgy értelmezendő, mint valamely állítólagos előny kompenzációja”. Az állami támogatásokat érintő szabályok szempontjából történő vizsgálata nem helytálló, hiszen ez az összeg egy minden, a magántőke számára történő nyitást megelőzően osztott kivételes osztalékhoz hasonlatos rendkívüli hozzájárulás, melyet az egyetlen részvényes (a francia állam) számára juttatnak. |
| --- | --- |

(172)

Megjegyzendő továbbá, hogy a Francia Köztársaság és a France Télécom által előterjesztett arra vonatkozó kérelem, hogy a támogatás összeegyeztethetőségének vizsgálatakor vegyék figyelembe a rendkívüli hozzájárulást, ellentmond a Francia Köztársaság által, a 2004. március 17-i levélben megfogalmazott észrevételeknek, amelyek szerint: „az 1996. július 26-ai törvény 6. cikkében előírt rendkívüli átalány-hozzájárulás nem úgy értelmezendő, mint valamely állítólagos előny kompenzációja”. Az állami támogatásokat érintő szabályok szempontjából történő vizsgálata nem helytálló, hiszen ez az összeg egy minden, a magántőke számára történő nyitást megelőzően osztott kivételes osztalékhoz hasonlatos rendkívüli hozzájárulás, melyet az egyetlen részvényes (a francia állam) számára juttatnak.

| (173) | Ez az okfejtés, amely a Francia Köztársaság korábban alkalmazott érvét támasztja alá, nem nélkülöz egy egyfajta gazdasági és pénzügyi logikát. Feltételezhető egy egyedüli részvényesről, hogy a más befektetők számára történő nyitást megelőzően hozzá kíván jutni a cégben jelen levő saját profitjához és – amennyire lehet – a rendelkezésre álló forrásokhoz a tőke megnyitását megelőzően, azt szem előtt tartva, hogy a befektetés vonzó maradjon. Ezt a szempontot figyelembe vették a France Télécom nyitó mérlegével kapcsolatos pénzügyi paraméterek meghatározása során, amelynek közvetett eredménye a rendkívüli átalány-hozzájárulás, ahogyan azt 1996-ban a Parlament előtt is felvetették. Ennélfogva, teljesen ésszerű egy egyedüli részvényes állam részéről, hogy – ahogyan maga a Francia Köztársaság is fogalmazott – elvonja a lehető legnagyobb összegű kivételes osztalékot, minthogy társaságban hagyja a forrásait, amelyből az 1997-es nyitást követően már csak a saját tőkéje arányában kaphatna részesedést. |
| --- | --- |

(173)

Ez az okfejtés, amely a Francia Köztársaság korábban alkalmazott érvét támasztja alá, nem nélkülöz egy egyfajta gazdasági és pénzügyi logikát. Feltételezhető egy egyedüli részvényesről, hogy a más befektetők számára történő nyitást megelőzően hozzá kíván jutni a cégben jelen levő saját profitjához és – amennyire lehet – a rendelkezésre álló forrásokhoz a tőke megnyitását megelőzően, azt szem előtt tartva, hogy a befektetés vonzó maradjon. Ezt a szempontot figyelembe vették a France Télécom nyitó mérlegével kapcsolatos pénzügyi paraméterek meghatározása során, amelynek közvetett eredménye a rendkívüli átalány-hozzájárulás, ahogyan azt 1996-ban a Parlament előtt is felvetették. Ennélfogva, teljesen ésszerű egy egyedüli részvényes állam részéről, hogy – ahogyan maga a Francia Köztársaság is fogalmazott – elvonja a lehető legnagyobb összegű kivételes osztalékot, minthogy társaságban hagyja a forrásait, amelyből az 1997-es nyitást követően már csak a saját tőkéje arányában kaphatna részesedést.

| (174) | A Francia Köztársaság fenti, a maga idejében előterjesztett okfejtésének érvényességét – amelyben kérte, hogy az 5,7 milliárd eurós különbözet semmiképp ne kerüljön figyelembevételre a reformnak az állami támogatásokat érintő szabályok alapján történő vizsgálatakor – az eljárásban előterjesztett észrevételei is alátámasztják. Azzal, hogy a Francia Köztársaság bejelentette, hogy a különbözet számítása nem a reform kapcsán az állam számára felmerülő becsült költségek, vagy azon előnyök alapján történt, amelyek a France Télécom számára jelentkeztek volna, hanem a cég hozzájárulási képessége alapján, jelezte, hogy a különbözet előírása inkább egy egyedüli, ésszerűen viselkedő részvényes magatartásának eredménye, nem pedig a szabályozó államé, amely azon nyugdíjterhek egyensúlyát tartja szem előtt amelyeket a reform alapján vállalt. |
| --- | --- |

(174)

A Francia Köztársaság fenti, a maga idejében előterjesztett okfejtésének érvényességét – amelyben kérte, hogy az 5,7 milliárd eurós különbözet semmiképp ne kerüljön figyelembevételre a reformnak az állami támogatásokat érintő szabályok alapján történő vizsgálatakor – az eljárásban előterjesztett észrevételei is alátámasztják. Azzal, hogy a Francia Köztársaság bejelentette, hogy a különbözet számítása nem a reform kapcsán az állam számára felmerülő becsült költségek, vagy azon előnyök alapján történt, amelyek a France Télécom számára jelentkeztek volna, hanem a cég hozzájárulási képessége alapján, jelezte, hogy a különbözet előírása inkább egy egyedüli, ésszerűen viselkedő részvényes magatartásának eredménye, nem pedig a szabályozó államé, amely azon nyugdíjterhek egyensúlyát tartja szem előtt amelyeket a reform alapján vállalt.

| (175) | Ezen érvelés elfogadása esetén a Bizottságnak nem kellene – ahogyan azt a Francia Köztársaság a maga idejében kérte is – figyelembe venni a rendkívüli átalány-hozzájárulást, a reform állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal való összeegyeztethetőségének vizsgálatakor. Ebből adódóan, csupán a France Télécom éves hozzájárulásának az 1997-es reform által célzott, versenytársak által fizetett hozzájárulás szintje alá történő csökkentésére lenne tekintettel. |
| --- | --- |

(175)

Ezen érvelés elfogadása esetén a Bizottságnak nem kellene – ahogyan azt a Francia Köztársaság a maga idejében kérte is – figyelembe venni a rendkívüli átalány-hozzájárulást, a reform állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal való összeegyeztethetőségének vizsgálatakor. Ebből adódóan, csupán a France Télécom éves hozzájárulásának az 1997-es reform által célzott, versenytársak által fizetett hozzájárulás szintje alá történő csökkentésére lenne tekintettel.

| (176) | Ugyanezen okok miatt a Bizottság nem tudja elfogadni a panasztevők észrevételeit, amelyben – a reform pénzügyi semlegességének biztosítása érdekében – kérték az 1997-ben fizetett rendkívüli átalány-hozzájárulás, valamint a France Télécom által fizetett éves munkáltatói hozzájárulás kiegyenlítő mechanizmusának létrehozását. Ez egy új számításhoz és az állami költségvetésbe 1997-ben befizetett kivételes átalány-hozzájárulás egészben vagy részben történő fiktív, utólagos újraelosztásához vezetne. Továbbá, az idézett mechanizmus egy utólagos, évről-évre bekövetkező kontrol létrehozásához vezetne, amelynek célja nem a megítélt támogatás arányosságának biztosítása lenne – jóllehet ezt 1997-ben a rendkívüli átalány-hozzájárulás lecsökkentette – hanem bármiféle támogatásnak a reformból való kiiktatása. |
| --- | --- |

(176)

Ugyanezen okok miatt a Bizottság nem tudja elfogadni a panasztevők észrevételeit, amelyben – a reform pénzügyi semlegességének biztosítása érdekében – kérték az 1997-ben fizetett rendkívüli átalány-hozzájárulás, valamint a France Télécom által fizetett éves munkáltatói hozzájárulás kiegyenlítő mechanizmusának létrehozását. Ez egy új számításhoz és az állami költségvetésbe 1997-ben befizetett kivételes átalány-hozzájárulás egészben vagy részben történő fiktív, utólagos újraelosztásához vezetne. Továbbá, az idézett mechanizmus egy utólagos, évről-évre bekövetkező kontrol létrehozásához vezetne, amelynek célja nem a megítélt támogatás arányosságának biztosítása lenne – jóllehet ezt 1997-ben a rendkívüli átalány-hozzájárulás lecsökkentette – hanem bármiféle támogatásnak a reformból való kiiktatása.

| (177) | Ugyanakkor indokolt annak vizsgálata, hogy a kivételes átalány-hozzájárulás befizetése tekintetbe vehető-e az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálatakor, e befizetés 1996-os törvény szerinti megalapozottságából kiindulva. |
| --- | --- |

(177)

Ugyanakkor indokolt annak vizsgálata, hogy a kivételes átalány-hozzájárulás befizetése tekintetbe vehető-e az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálatakor, e befizetés 1996-os törvény szerinti megalapozottságából kiindulva.

| (178) | Az 1996-os törvény értelmében a kivételes átalány-hozzájárulás 1997-ben a francia állam által magára vállalt nyugdíjak ellentételezéseként került kifizetésre. E körülményekből adódóan, ez utóbbi – a 1996-os törvény által bevezetett és a mai napig alkalmazott reform egészének pénzügyi mérlegére tett – hatását figyelembe kell venni. Azt az időszakot is számításba kell venni, amikor a rendkívüli átalány-hozzájárulásból származó bevétel fedezte a nyugdíjterheket. |
| --- | --- |

(178)

Az 1996-os törvény értelmében a kivételes átalány-hozzájárulás 1997-ben a francia állam által magára vállalt nyugdíjak ellentételezéseként került kifizetésre. E körülményekből adódóan, ez utóbbi – a 1996-os törvény által bevezetett és a mai napig alkalmazott reform egészének pénzügyi mérlegére tett – hatását figyelembe kell venni. Azt az időszakot is számításba kell venni, amikor a rendkívüli átalány-hozzájárulásból származó bevétel fedezte a nyugdíjterheket.

| (179) | Minthogy a France Télécom időben elhúzódó pénzügyi folyamatainak összehasonlításáról van szó – tudniillik, a kivételes átalány-hozzájárulás 1997-es fizetéséről, valamint minden egyéb, az 1996-os törvényből adódó, azóta fizetett éves teherről – elengedhetetlen ezen összegek aktualizálása. 1997 folyamán, októberig bezáróan több rendkívüli átalány-hozzájárulás befizetése került lépcsőzetes elosztásra még úgy is, ha ez utóbbi kölcsönből történő finanszírozása ténylegesen elnapolta a France Télécom pénzügyi terheit. Másrészről, 1997 elejétől a kötelezettség alól mentesítő hozzájárulások fizetése is megkezdődött. Leszámítolási kamatlábként a jelen tárgyban alkalmazandó Bizottsági közleményben szereplő árfolyamot kell használni (71) (e kamatláb például 1997 októberében 5,53 % volt). Indokolt annak vizsgálata, hogy jelen esetben helyénvaló-e egy, az alkalmazandó Közleményben előírttól különböző ráta használata, eltérve így a Bizottság által a tagállamok számára előírt szabályoktól, amelyeket az indokolt esetektől eltekintve alkalmaznia kell. |
| --- | --- |

(179)

Minthogy a France Télécom időben elhúzódó pénzügyi folyamatainak összehasonlításáról van szó – tudniillik, a kivételes átalány-hozzájárulás 1997-es fizetéséről, valamint minden egyéb, az 1996-os törvényből adódó, azóta fizetett éves teherről – elengedhetetlen ezen összegek aktualizálása. 1997 folyamán, októberig bezáróan több rendkívüli átalány-hozzájárulás befizetése került lépcsőzetes elosztásra még úgy is, ha ez utóbbi kölcsönből történő finanszírozása ténylegesen elnapolta a France Télécom pénzügyi terheit. Másrészről, 1997 elejétől a kötelezettség alól mentesítő hozzájárulások fizetése is megkezdődött. Leszámítolási kamatlábként a jelen tárgyban alkalmazandó Bizottsági közleményben szereplő árfolyamot kell használni (71) (e kamatláb például 1997 októberében 5,53 % volt). Indokolt annak vizsgálata, hogy jelen esetben helyénvaló-e egy, az alkalmazandó Közleményben előírttól különböző ráta használata, eltérve így a Bizottság által a tagállamok számára előírt szabályoktól, amelyeket az indokolt esetektől eltekintve alkalmaznia kell.

| (180) | E tekintetben a francia kormány aktuáriusa által – az 1996-os reformtól 2043- ig terjedő időszak pénzügyi forgalmának aktualizálására – alkalmazott 7 %-os kamatláb nem indokolt [...], mert a jelen vizsgálat tárgyát képező időszak ennél, a megállapított ütemterv szerint rövidebb. A 7 %-os ráta magasabb annál a 4,4 %-os éves leszámítolási kamatlábnál is, amelyet a Francia Köztársaság az 1997–2010-es időszakra elfogadott a vizsgálat megindításáról szóló határozatra adott észrevételeiben, illetve annál a [...]%-os leszámítolási kamatlábnál, amelyet a La Poste-ot érintő 1998-as nyugdíjfinanszírozási reformban elfogadott (72). |
| --- | --- |

(180)

E tekintetben a francia kormány aktuáriusa által – az 1996-os reformtól 2043- ig terjedő időszak pénzügyi forgalmának aktualizálására – alkalmazott 7 %-os kamatláb nem indokolt [...], mert a jelen vizsgálat tárgyát képező időszak ennél, a megállapított ütemterv szerint rövidebb. A 7 %-os ráta magasabb annál a 4,4 %-os éves leszámítolási kamatlábnál is, amelyet a Francia Köztársaság az 1997–2010-es időszakra elfogadott a vizsgálat megindításáról szóló határozatra adott észrevételeiben, illetve annál a [...]%-os leszámítolási kamatlábnál, amelyet a La Poste-ot érintő 1998-as nyugdíjfinanszírozási reformban elfogadott (72).

| (181) | A 7 % körüli, a 15 éves lejáratú OAT (Obligation Assimilable du Trésor, államkölcsön)-re vonatkozó kamatlábat, amelyet a Francia Köztársaság 1996-ra javasolt, szintén nem lehet elfogadni. A kamatlábat 1997-re, nem pedig 1996-ra kell megállapítani. Továbbá, a 15 éves időszak túl hosszú azon éves kifizetési forgalom jelentőségéhez képest, amelynek a rendkívüli átalány-hozzájárulásnak elméleti szinten abban az időszakban meg kellett volna felelnie, és amelyre egyedül a kamatok nem lettek volna elégségesek. A francia állam szempontjából alternatívaként merül fel egy, a kivételes átalány-hozzájárulás befektetésének különféle optimalizált kamatlábait felhasználó összetett kamatláb alkalmazása, amely elősegítené, hogy eleget lehessen tenni az 1996-os reformból adódó pénzügyi kifizetések ütemtervének. Azon túl, hogy ez az 5,50 % körüli kamatláb nem térne el jelentősen az 1997 októberi, Bizottság által alkalmazott ráta mértékétől, ez a választás figyelmen kívül hagyná, hogy jelen vizsgálat a France Télécom szempontjából zajlik (73). |
| --- | --- |

(181)

A 7 % körüli, a 15 éves lejáratú OAT (Obligation Assimilable du Trésor, államkölcsön)-re vonatkozó kamatlábat, amelyet a Francia Köztársaság 1996-ra javasolt, szintén nem lehet elfogadni. A kamatlábat 1997-re, nem pedig 1996-ra kell megállapítani. Továbbá, a 15 éves időszak túl hosszú azon éves kifizetési forgalom jelentőségéhez képest, amelynek a rendkívüli átalány-hozzájárulásnak elméleti szinten abban az időszakban meg kellett volna felelnie, és amelyre egyedül a kamatok nem lettek volna elégségesek. A francia állam szempontjából alternatívaként merül fel egy, a kivételes átalány-hozzájárulás befektetésének különféle optimalizált kamatlábait felhasználó összetett kamatláb alkalmazása, amely elősegítené, hogy eleget lehessen tenni az 1996-os reformból adódó pénzügyi kifizetések ütemtervének. Azon túl, hogy ez az 5,50 % körüli kamatláb nem térne el jelentősen az 1997 októberi, Bizottság által alkalmazott ráta mértékétől, ez a választás figyelmen kívül hagyná, hogy jelen vizsgálat a France Télécom szempontjából zajlik (73).

| (182) | Végül, a France Télécom 1991 és 1997 közötti kötelező kölcsöneinek 7 %-os referenciarátája, amelyet a Francia Köztársaság alkalmazott, egy – jóval a tényeket megelőző – hatéves időszakra vonatkozik. Tény, hogy a France Télécom 1996-ban nagyobb részben rövid lejáratú, kisebb részben pedig kötelező kibocsátások által finanszírozta a kivételes átalány-hozzájárulást. Márpedig a France Télécom által az 1996-ban keletkezett számlái után fizetett kamatból adódó leszámítolási kamatláb 4,8 %-ra emelkedne az 1996. december 31-ei egyenlege alapján (74). Egy ilyen kamatláb – a kivételes hozzájárulás finanszírozása végett – a France Télécom által korábban vállalt, valódi pénzügyi költségekhez igazodik. Mindazonáltal célszerű, hogy a leszámítolási kamatláb meghatározása ne a társaság maga idejében tett választásán alapuljon, hanem a Bizottság által, közleményében elfogadott – leszámítolási kamatlábak körében alkalmazandó – objektív referencia ráta kerüljön alkalmazásra (75). |
| --- | --- |

(182)

Végül, a France Télécom 1991 és 1997 közötti kötelező kölcsöneinek 7 %-os referenciarátája, amelyet a Francia Köztársaság alkalmazott, egy – jóval a tényeket megelőző – hatéves időszakra vonatkozik. Tény, hogy a France Télécom 1996-ban nagyobb részben rövid lejáratú, kisebb részben pedig kötelező kibocsátások által finanszírozta a kivételes átalány-hozzájárulást. Márpedig a France Télécom által az 1996-ban keletkezett számlái után fizetett kamatból adódó leszámítolási kamatláb 4,8 %-ra emelkedne az 1996. december 31-ei egyenlege alapján (74). Egy ilyen kamatláb – a kivételes hozzájárulás finanszírozása végett – a France Télécom által korábban vállalt, valódi pénzügyi költségekhez igazodik. Mindazonáltal célszerű, hogy a leszámítolási kamatláb meghatározása ne a társaság maga idejében tett választásán alapuljon, hanem a Bizottság által, közleményében elfogadott – leszámítolási kamatlábak körében alkalmazandó – objektív referencia ráta kerüljön alkalmazásra (75).

| (183) | Összegezve, jelen esetben nem célszerű egy az alkalmazandó Közleményben előírttól különböző referencia ráta használata, eltérve így a Bizottság által a tagállamok számára előírt és közzétett szabályoktól.

  5.   Táblázat


  A France Télécomot érintő 1996-os reformból származó pénzügyi tranzakciók (1997-2011)













  Millió EUR |
| --- | --- |
| Pénzügyi év | A/Kifizetett nyugdíjak
  (A) | Kompenzáció és túlkompenzáció
  (B) | Éves hozzájárulások
  (C) | Előny FT
  (D)
  (A + B - C) (76) | Január 1-i különbözet
  (E) | Kamatok
  (F) | December 31-i különbözet
  (E + F - D) |
| 1997
   (77) | (...) | (...) | (...) | 122,3 | 5 716,8 | 184,4 | 5 777,9 |
| 1998 | (...) | (...) | (...) | 188,2 | 5 777,9 | 319,5 | 5 909,2 |
| 1999 | (...) | (...) | (...) | 189,8 | 5 909,2 | 326,8 | 6 046,2 |
| 2000 | (...) | (...) | (...) | 298,3 | 6 046,2 | 334,4 | 6 082,2 |
| 2001 | (...) | (...) | (...) | 302,9 | 6 082,2 | 336,3 | 6 115,6 |
| 2002 | (...) | (...) | (...) | 305,9 | 6 115,6 | 338,2 | 6 148,0 |
| 2003 | (...) | (...) | (...) | 364,7 | 6 148,0 | 340,0 | 6 123,3 |
| 2004 | (...) | (...) | (...) | 477,4 | 6 123,3 | 338,6 | 5 984,5 |
| 2005 | (...) | (...) | (...) | 619,1 | 5 984,5 | 330,9 | 5 696,3 |
| 2006 | (...) | (...) | (...) | 744,4 | 5 696,3 | 315,0 | 5 266,9 |
| 2007 | (...) | (...) | (...) | 909,9 | 5 266,9 | 291,3 | 4 648,2 |
| 2008 | (...) | (...) | (...) | 1 101,0 | 4 648,2 | 257,0 | 3 804,3 |
| 2009 | (...) | (...) | (...) | 1 255,8 | 3 804,3 | 210,4 | 2 758,9 |
| 2010 | (...) | (...) | (...) | 1 386,6 | 2 758,9 | 152,6 | 1 524,8 |
| 2011




  TSE-k | (...) | (...) | (...) | 1 497,5 | 1 524,8 | 84,3 | 111,6 |

(183)

Összegezve, jelen esetben nem célszerű egy az alkalmazandó Közleményben előírttól különböző referencia ráta használata, eltérve így a Bizottság által a tagállamok számára előírt és közzétett szabályoktól.

5.   Táblázat

A France Télécomot érintő 1996-os reformból származó pénzügyi tranzakciók (1997-2011)

Millió EUR

Pénzügyi év

A/Kifizetett nyugdíjak

(A)

Kompenzáció és túlkompenzáció

(B)

Éves hozzájárulások

(C)

Előny FT

(D)

(A + B - C) (76)

Január 1-i különbözet

(E)

Kamatok

(F)

December 31-i különbözet

(E + F - D)

1997
   (77)

(...)

(...)

(...)

122,3

5 716,8

184,4

5 777,9

1998

(...)

(...)

(...)

188,2

5 777,9

319,5

5 909,2

1999

(...)

(...)

(...)

189,8

5 909,2

326,8

6 046,2

2000

(...)

(...)

(...)

298,3

6 046,2

334,4

6 082,2

2001

(...)

(...)

(...)

302,9

6 082,2

336,3

6 115,6

2002

(...)

(...)

(...)

305,9

6 115,6

338,2

6 148,0

2003

(...)

(...)

(...)

364,7

6 148,0

340,0

6 123,3

2004

(...)

(...)

(...)

477,4

6 123,3

338,6

5 984,5

2005

(...)

(...)

(...)

619,1

5 984,5

330,9

5 696,3

2006

(...)

(...)

(...)

744,4

5 696,3

315,0

5 266,9

2007

(...)

(...)

(...)

909,9

5 266,9

291,3

4 648,2

2008

(...)

(...)

(...)

1 101,0

4 648,2

257,0

3 804,3

2009

(...)

(...)

(...)

1 255,8

3 804,3

210,4

2 758,9

2010

(...)

(...)

(...)

1 386,6

2 758,9

152,6

1 524,8

2011

TSE-k

(...)

(...)

(...)

1 497,5

1 524,8

84,3

111,6

| (184) | Az 5,53 %-os leszámítolási kamatlábbal történő tőkésítés esetén, a figyelembe vett hiánynak 2012. 1. negyedévéig kellene kompenzálnia (78) az éves költségek szintjén jelentkező könnyítést, amelyben a France Télécom az 1996-os reformnak köszönhetően részesült. |
| --- | --- |

(184)

Az 5,53 %-os leszámítolási kamatlábbal történő tőkésítés esetén, a figyelembe vett hiánynak 2012. 1. negyedévéig kellene kompenzálnia (78) az éves költségek szintjén jelentkező könnyítést, amelyben a France Télécom az 1996-os reformnak köszönhetően részesült.

| (185) | Továbbá, a reform hatásait semlegesítő kompenzáció lejárata – néhány hónap eltéréssel – egybeesne a France Télécom által fizetett kivételes hozzájárulás kezelésével megbízott intézmény forrásainak 2011. december 31-re prognosztizált kimerülésével. Az leszámítolási elemzéshez társul a tény, hogy a kivételes hozzájárulásból származó bevétel mindenképpen felhasználásra kerülne. Ebből adódóan, nem maradna olyan, az állami költségvetésbe vissza nem fizetett összeg, amelyet a költségvetési törvényben meghatározottaktól eltérően lehetne visszajuttatni. |
| --- | --- |

(185)

Továbbá, a reform hatásait semlegesítő kompenzáció lejárata – néhány hónap eltéréssel – egybeesne a France Télécom által fizetett kivételes hozzájárulás kezelésével megbízott intézmény forrásainak 2011. december 31-re prognosztizált kimerülésével. Az leszámítolási elemzéshez társul a tény, hogy a kivételes hozzájárulásból származó bevétel mindenképpen felhasználásra kerülne. Ebből adódóan, nem maradna olyan, az állami költségvetésbe vissza nem fizetett összeg, amelyet a költségvetési törvényben meghatározottaktól eltérően lehetne visszajuttatni.

| (186) | Indokolt tehát, hogy ezen rendkívüli hozzájárulás 1997-es befizetése okán, a France Télécom ne legyen köteles kiegészítő éves hozzájárulást fizetni az 1997. január 1. és valamely, 2010. december 31-ét követő – még pontos meghatározásra váró – időpont között. Amennyiben az 5. táblázat 2011-re vonatkozó, valamint a kompenzációt és a túlkompenzációt érintő számai becslésen alapulnak, indokolt, hogy a pontos dátumot a Francia Köztársaság határozza meg, a befizetett járulékok végleges összegének, valamint a járulékok, és más a France Télécom számára az 1996-os reformból adódóan fizetett minden előny kifizetésének végleges dátumát alapul véve, az 5. táblázat számítási módszerét alkalmazva. |
| --- | --- |

(186)

Indokolt tehát, hogy ezen rendkívüli hozzájárulás 1997-es befizetése okán, a France Télécom ne legyen köteles kiegészítő éves hozzájárulást fizetni az 1997. január 1. és valamely, 2010. december 31-ét követő – még pontos meghatározásra váró – időpont között. Amennyiben az 5. táblázat 2011-re vonatkozó, valamint a kompenzációt és a túlkompenzációt érintő számai becslésen alapulnak, indokolt, hogy a pontos dátumot a Francia Köztársaság határozza meg, a befizetett járulékok végleges összegének, valamint a járulékok, és más a France Télécom számára az 1996-os reformból adódóan fizetett minden előny kifizetésének végleges dátumát alapul véve, az 5. táblázat számítási módszerét alkalmazva.

| (187) | Ugyanakkor, a különleges hozzájárulás hatásainak semlegesítése után és az állam számára befizetett források kimerülésével, az 1996-ban a France Télécom számára juttatott állami támogatás összes hatása érvényesülne, előnyhöz juttatva ezzel a céget, versenytársaival szemben. A támogatás tehát csak akkor lehetne indokolt, ha a France Télécomot köteleznék mentesítő hozzájárulás fizetésére, amelyet olyan kamattal számítanának, amely biztosítja az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mértéket. Így, ha az 1990-es törvénynek az 1996-os törvény által módosított rendelkezései, valamint a végrehajtási rendelkezések – amennyiben előírják, hogy a mentesítő hozzájárulást oly módon kell megállapítani, hogy az a kockázatoknak a magánvállalatok dolgozóira és az állami alkalmazottakat érintő közös kockázatokra való korlátozása által kiegyenlítse a béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjét a France Télécom, valamint az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás alá tartozó távközlési szektor egyéb vállalatai között – változatlanok maradnak, a France Télécomnak juttatott támogatás – a francia állam által az 1996-os törvény szerint a France Télécom helyett vállalt pénzügyi kötelezettségek megszűnéséig – nem tenne eleget az arányosság követelményének. |
| --- | --- |

(187)

Ugyanakkor, a különleges hozzájárulás hatásainak semlegesítése után és az állam számára befizetett források kimerülésével, az 1996-ban a France Télécom számára juttatott állami támogatás összes hatása érvényesülne, előnyhöz juttatva ezzel a céget, versenytársaival szemben. A támogatás tehát csak akkor lehetne indokolt, ha a France Télécomot köteleznék mentesítő hozzájárulás fizetésére, amelyet olyan kamattal számítanának, amely biztosítja az azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mértéket. Így, ha az 1990-es törvénynek az 1996-os törvény által módosított rendelkezései, valamint a végrehajtási rendelkezések – amennyiben előírják, hogy a mentesítő hozzájárulást oly módon kell megállapítani, hogy az a kockázatoknak a magánvállalatok dolgozóira és az állami alkalmazottakat érintő közös kockázatokra való korlátozása által kiegyenlítse a béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjét a France Télécom, valamint az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás alá tartozó távközlési szektor egyéb vállalatai között – változatlanok maradnak, a France Télécomnak juttatott támogatás – a francia állam által az 1996-os törvény szerint a France Télécom helyett vállalt pénzügyi kötelezettségek megszűnéséig – nem tenne eleget az arányosság követelményének.

| (188) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt közös érdeknek való megfelelés érdekében, a támogatás összeegyeztethetőségéhez a jelen határozatban megfogalmazott feltételek teljesítése szükséges. |
| --- | --- |

(188)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt közös érdeknek való megfelelés érdekében, a támogatás összeegyeztethetőségéhez a jelen határozatban megfogalmazott feltételek teljesítése szükséges.

7.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG JÖVŐRE VONATKOZÓ FELTÉTELEI

| (189) | Következésképpen elengedhetetlen, hogy a Francia Köztársaság módosítsa a törvényi és rendeleti szabályait, annak érdekében, hogy létrehozza, kiszámítsa és beszedje a France Télécom által fizetendő mentesítő hozzájárulást oly módon, hogy kiegyenlítse a béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjét a France Télécom, valamint az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás alá tartozó távközlési szektor egyéb vállalatai között. Indokolt továbbá, hogy a számítás módja és paraméterei átlátható és objektív módon kerüljenek meghatározásra úgy, hogy ellenőrizhetőek és fellebbezhetőek legyenek. |
| --- | --- |

(189)

Következésképpen elengedhetetlen, hogy a Francia Köztársaság módosítsa a törvényi és rendeleti szabályait, annak érdekében, hogy létrehozza, kiszámítsa és beszedje a France Télécom által fizetendő mentesítő hozzájárulást oly módon, hogy kiegyenlítse a béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjét a France Télécom, valamint az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás alá tartozó távközlési szektor egyéb vállalatai között. Indokolt továbbá, hogy a számítás módja és paraméterei átlátható és objektív módon kerüljenek meghatározásra úgy, hogy ellenőrizhetőek és fellebbezhetőek legyenek.

| (190) | A Francia Köztársaságnak a mentesítő hozzájárulás meghatározásakor ki kell egyenlítenie a béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjét a France Télécom, valamint az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás hatálya alá tartozó távközlési szektor egyéb vállalatai között oly módon, hogy tekintettel legyen a magántársaságok munkavállalói és a France Télécomnál dolgozó állami alkalmazottakat érintő nem közös kockázatokra is. |
| --- | --- |

(190)

A Francia Köztársaságnak a mentesítő hozzájárulás meghatározásakor ki kell egyenlítenie a béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjét a France Télécom, valamint az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás hatálya alá tartozó távközlési szektor egyéb vállalatai között oly módon, hogy tekintettel legyen a magántársaságok munkavállalói és a France Télécomnál dolgozó állami alkalmazottakat érintő nem közös kockázatokra is.

| (191) | A Francia Köztársaság észrevételeinek aktualizált III. és IV. mellékletében részletesen kifejtettek szerint a francia hatóságok olyan becsléseket készítettek, amelyek azt mutatták, hogy hogyan alakulna a France Télécom által fizetett mentesítési hozzájárulás kamata 1997 óta (lásd 4. táblázat) ha a nem közös kockázatokat figyelembe vették volna a számításkor (alábbiakban: „módosított kamat”). A módosított kamat magába foglalja egyrészt a munkanélküli járulékot és az azt növelő bérkövetelési garanciát, valamint azon sajátos járulékokat, amelyeket a France Télécom versenytársai nem fizetnek. Ilyenek például az 1 % szolidaritási és az egyéb, szünetelő munka címén fizetett pénzbeli ellátások, amelyeket a France Télécom maga biztosít, és amelyek csökkentik a kamatot. Az eredmény a jelenleg alkalmazottnál körülbelül 7 százalékponttal magasabb kamat. |
| --- | --- |

(191)

A Francia Köztársaság észrevételeinek aktualizált III. és IV. mellékletében részletesen kifejtettek szerint a francia hatóságok olyan becsléseket készítettek, amelyek azt mutatták, hogy hogyan alakulna a France Télécom által fizetett mentesítési hozzájárulás kamata 1997 óta (lásd 4. táblázat) ha a nem közös kockázatokat figyelembe vették volna a számításkor (alábbiakban: „módosított kamat”). A módosított kamat magába foglalja egyrészt a munkanélküli járulékot és az azt növelő bérkövetelési garanciát, valamint azon sajátos járulékokat, amelyeket a France Télécom versenytársai nem fizetnek. Ilyenek például az 1 % szolidaritási és az egyéb, szünetelő munka címén fizetett pénzbeli ellátások, amelyeket a France Télécom maga biztosít, és amelyek csökkentik a kamatot. Az eredmény a jelenleg alkalmazottnál körülbelül 7 százalékponttal magasabb kamat.

| (192) | Egy ilyen mértékű kamat tényleges versenyegyenlőséget eredményez ahhoz a részleges mértékűhöz képest, amelyet az 1996-os törvény a France Télécom speciális szociális terheire tekintettel vezetett be. A Bizottság tehát nem vitatja a Francia Köztársaság által alkalmazott elveket, számítási alapot és módszert, amelyet annak érdekében alkalmazott, hogy olyan módosított mértékű felmentési hozzájárulást hozzon létre, amely révén kiegyenlíthetőek a France Télécom és az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás hatálya alá tartozó távközlési szektor egyéb vállalatai között, a béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjének vonatkozásában fennálló különbségek – ahogyan azt a Francia Köztársaság, az aktualizált észrevételeinek III. és V. mellékletében részletezi. |
| --- | --- |

(192)

Egy ilyen mértékű kamat tényleges versenyegyenlőséget eredményez ahhoz a részleges mértékűhöz képest, amelyet az 1996-os törvény a France Télécom speciális szociális terheire tekintettel vezetett be. A Bizottság tehát nem vitatja a Francia Köztársaság által alkalmazott elveket, számítási alapot és módszert, amelyet annak érdekében alkalmazott, hogy olyan módosított mértékű felmentési hozzájárulást hozzon létre, amely révén kiegyenlíthetőek a France Télécom és az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás hatálya alá tartozó távközlési szektor egyéb vállalatai között, a béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjének vonatkozásában fennálló különbségek – ahogyan azt a Francia Köztársaság, az aktualizált észrevételeinek III. és V. mellékletében részletezi.

| (193) | Következésképpen, a versenyfeltételek egyenlővé tételét biztosító kamat mértékének Francia Köztársaság általi éves meghatározásakor követni kell a mentesítő hozzájárulás számításának elveit, alapját és módját úgy, ahogyan az az említett észrevételek (191) preambulumbekezdésében található. A módosított kamatnak magában kell foglalnia a munkanélküli járulékot és a bérkövetelések garanciáját, valamint azon speciális járulékokat és terheket, amelyeket a France Télécom versenytársai nem fizetnek, mint például az 1 %-os szolidaritási és az egyéb, szünetelő munka címén fizetett pénzbeli ellátások, amelyeket a France Télécom maga biztosít. |
| --- | --- |

(193)

Következésképpen, a versenyfeltételek egyenlővé tételét biztosító kamat mértékének Francia Köztársaság általi éves meghatározásakor követni kell a mentesítő hozzájárulás számításának elveit, alapját és módját úgy, ahogyan az az említett észrevételek (191) preambulumbekezdésében található. A módosított kamatnak magában kell foglalnia a munkanélküli járulékot és a bérkövetelések garanciáját, valamint azon speciális járulékokat és terheket, amelyeket a France Télécom versenytársai nem fizetnek, mint például az 1 %-os szolidaritási és az egyéb, szünetelő munka címén fizetett pénzbeli ellátások, amelyeket a France Télécom maga biztosít.

| (194) | Ez a ténybeli kiegyenlítés, biztosítaná a France Télécom és versenytársai közötti valós versenyegyenlőséget, és garantálná a 1996-ban megvalósított támogatás belső piaccal való arányosságát és összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(194)

Ez a ténybeli kiegyenlítés, biztosítaná a France Télécom és versenytársai közötti valós versenyegyenlőséget, és garantálná a 1996-ban megvalósított támogatás belső piaccal való arányosságát és összeegyeztethetőségét.

8.   KÖVETKEZTETÉS

| (195) | A Bizottság megállapítja, hogy a Francia Köztársaság jogellenesen nyújtott állami támogatást az 1996-os, a France Télécomnál dolgozó állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozását célzó reform bevezetésével, amely hatálybalépésétől kezdve sértette az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdését. |
| --- | --- |

(195)

A Bizottság megállapítja, hogy a Francia Köztársaság jogellenesen nyújtott állami támogatást az 1996-os, a France Télécomnál dolgozó állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozását célzó reform bevezetésével, amely hatálybalépésétől kezdve sértette az EUMSZ 108. cikk (3) bekezdését.

| (196) | Az 1997-ben bevezetett támogatás mérsékelte a France Télécom éves szociális terheit. E hatást ugyanakkor 2010-ig semlegesítette az ugyancsak e reform által bevezetett kivételes átalány-hozzájárulás. E semlegesítés megalapozza, hogy azon feltételek, amelyek – e terheket illetően – egyenlő helyzetbe hoznák a France Télécomot és versenytársait, és amelyek összeegyeztethetővé tennék e támogatást a belső piaccal, egy 2010. december 31-ét követő, még meghatározásra váró időpontban kerüljenek alkalmazásra. |
| --- | --- |

(196)

Az 1997-ben bevezetett támogatás mérsékelte a France Télécom éves szociális terheit. E hatást ugyanakkor 2010-ig semlegesítette az ugyancsak e reform által bevezetett kivételes átalány-hozzájárulás. E semlegesítés megalapozza, hogy azon feltételek, amelyek – e terheket illetően – egyenlő helyzetbe hoznák a France Télécomot és versenytársait, és amelyek összeegyeztethetővé tennék e támogatást a belső piaccal, egy 2010. december 31-ét követő, még meghatározásra váró időpontban kerüljenek alkalmazásra.

| (197) | Következésképpen, amennyiben a Francia Köztársaság – a France Télécom által fizetendő kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás mértékének számításakor – figyelembe veszi a France Télécom és más, a szociális szolgáltatások jogához tartozó távközlési szolgáltatást nyújtó cég fizetéseire vonatkozó, kötelezően fizetendő társadalombiztosítási- és adójárulékokat – figyelemmel az általános jog alá tartozó munkavállalókat és az állami alkalmazottakat érintő közös és nem közös kockázatokra is – az1996-os törvény által bevezetett reform összeegyeztethető a belső piaccal, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglaltak szerint. A Francia Köztársaság tehát köteles megtenni azon törvényi és szabályozási intézkedéseket, amelyek szükségesek a jelen preambulumbekezdésben foglalt feltétel megvalósításához, |
| --- | --- |

(197)

Következésképpen, amennyiben a Francia Köztársaság – a France Télécom által fizetendő kötelezettség alól mentesítő hozzájárulás mértékének számításakor – figyelembe veszi a France Télécom és más, a szociális szolgáltatások jogához tartozó távközlési szolgáltatást nyújtó cég fizetéseire vonatkozó, kötelezően fizetendő társadalombiztosítási- és adójárulékokat – figyelemmel az általános jog alá tartozó munkavállalókat és az állami alkalmazottakat érintő közös és nem közös kockázatokra is – az1996-os törvény által bevezetett reform összeegyeztethető a belső piaccal, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglaltak szerint. A Francia Köztársaság tehát köteles megtenni azon törvényi és szabályozási intézkedéseket, amelyek szükségesek a jelen preambulumbekezdésben foglalt feltétel megvalósításához,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatás, amely abból adódik, hogy a France Télécom állami alkalmazottai részére, a polgári és katonai nyugdíjak kifizetéséről szóló 96-660. számú, 1996. július 26-i nyugdíjtörvény értelmében – és egyben a 1990. július 2-i 90-568-as, a postai és távközlési közszolgáltatások megszervezéséről szóló törvény módosításaként – csökkentik a nyugdíj-megállapítás és -folyósítás ellenében az államnak járó hozzájárulás összegét, a 2. cikkben foglalt feltételek szerint összeegyeztethető a belső piaccal.

2. cikk

A mentesítő jellegű munkáltatói hozzájárulás, amelyet a France Télécom a postai és távközlési közszolgáltatások megszervezéséről szóló 1990. július 2-ai 90-568-as törvény 30. cikk c) pontja alapján fizet, olyan módon kerül kiszámításra és beszedésre, hogy kiegyenlítse a béreket terhelő kötelező társadalombiztosítási és adóterhek szintjét a France Télécom, valamint az általános jog szerinti társadalombiztosítási szabályozás hatálya alá tartozó távközlési szektor egyéb vállalatai között.

Fenti feltételnek való megfelelés érdekében, legkésőbb e határozat kézhezvételét követő hét hónapon belül a Francia Köztársaság:

| a) | módosítja a postai és távközlési közszolgáltatások megszervezéséről szóló 1990. július 2-ai 90-568 számú törvény 30. cikkét, valamint egyéb szabályozási vagy egyéb a végrehajtásra szolgáló előírásokat, oly módon, hogy a France Télécom által fizetendő mentesítő jellegű munkáltatói hozzájárulás számításának alapja és beszedése ne korlátozódjon a magánvállalatok munkavállalói és az állami alkalmazottakat érintő közös kockázatokra, hanem foglalja magában a nem közös kockázatokat is; |
| --- | --- |

a)

módosítja a postai és távközlési közszolgáltatások megszervezéséről szóló 1990. július 2-ai 90-568 számú törvény 30. cikkét, valamint egyéb szabályozási vagy egyéb a végrehajtásra szolgáló előírásokat, oly módon, hogy a France Télécom által fizetendő mentesítő jellegű munkáltatói hozzájárulás számításának alapja és beszedése ne korlátozódjon a magánvállalatok munkavállalói és az állami alkalmazottakat érintő közös kockázatokra, hanem foglalja magában a nem közös kockázatokat is;

| b) | levon a France Télécomtól egy mentesítő jellegű, az a) pontban foglaltak szerint számított munkáltatói járulékot, mely figyelembe veszi a magánvállalatok munkavállalóit és az állami alkalmazottakat érintő közös és nem közös kockázatokat is. A levonás kezdete az a nap, amikor az 1996. július 26-i 96-660 számú törvény által létrehozott rendkívüli hozzájárulás jelen esetben alkalmazandó, a referencia- és diszkontráták megállapítási módjáról szóló Bizottsági közleményben megállapított leszámítolási kamattal tőkésített összege eléri azon hozzájárulások és terhek összegét, amelyet a France Télécom fizetett volna az 1990. július 2-i 90-568-as törvény 30. cikkének eredeti szövege alapján. |
| --- | --- |

b)

levon a France Télécomtól egy mentesítő jellegű, az a) pontban foglaltak szerint számított munkáltatói járulékot, mely figyelembe veszi a magánvállalatok munkavállalóit és az állami alkalmazottakat érintő közös és nem közös kockázatokat is. A levonás kezdete az a nap, amikor az 1996. július 26-i 96-660 számú törvény által létrehozott rendkívüli hozzájárulás jelen esetben alkalmazandó, a referencia- és diszkontráták megállapítási módjáról szóló Bizottsági közleményben megállapított leszámítolási kamattal tőkésített összege eléri azon hozzájárulások és terhek összegét, amelyet a France Télécom fizetett volna az 1990. július 2-i 90-568-as törvény 30. cikkének eredeti szövege alapján.

3. cikk

(1)   Franciaország e határozat közlésétől számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozatnak való megfelelés érdekében hozott vagy tervezett intézkedésekről. Különösen az alábbiakról tájékoztatja a Bizottságot:

| a) | a 2. cikkben említett törvényi és rendeleti szabályok módosításának előrehaladásáról; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikkben említett törvényi és rendeleti szabályok módosításának előrehaladásáról;

| b) | a kompenzáció és a hozzájárulás 2011-re, adott esetben 2012-re vonatkozó végleges összegéről, tekintettel a rendkívüli hozzájárulás tőkésített részéből származó értékkülönbözetre; |
| --- | --- |

b)

a kompenzáció és a hozzájárulás 2011-re, adott esetben 2012-re vonatkozó végleges összegéről, tekintettel a rendkívüli hozzájárulás tőkésített részéből származó értékkülönbözetre;

| c) | a mentesítő jellegű munkáltatói hozzájárulás – 2. cikkben előírtak szerinti – jövőbeli ütemre tekintettel számított összegéről, várva a jogszabályi módosításokra; |
| --- | --- |

c)

a mentesítő jellegű munkáltatói hozzájárulás – 2. cikkben előírtak szerinti – jövőbeli ütemre tekintettel számított összegéről, várva a jogszabályi módosításokra;

| d) | azon munkáltatói hozzájárulások befizetéséről, amelyek azután lépnek életbe, hogy az 1996. július 26-i 96-660-os törvény által bevezetett rendkívüli hozzájárulás, amelyet azon leszámítolási kamatlábbal tőkésítenek, amelyet a Bizottság, referencia- és diszkontráták megállapítási módjáról szóló, jelen esetben alkalmazandó közleménye ír elő, megszűnnek semlegesíteni az 1996-os reform hatásait. |
| --- | --- |

d)

azon munkáltatói hozzájárulások befizetéséről, amelyek azután lépnek életbe, hogy az 1996. július 26-i 96-660-os törvény által bevezetett rendkívüli hozzájárulás, amelyet azon leszámítolási kamatlábbal tőkésítenek, amelyet a Bizottság, referencia- és diszkontráták megállapítási módjáról szóló, jelen esetben alkalmazandó közleménye ír elő, megszűnnek semlegesíteni az 1996-os reform hatásait.

(2)   A Francia Köztársaság folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság kérésére azonnal benyújtja az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat.

4. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Francia Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2011. december 20-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  2009. december 1-jén az EK-Szerződés 87. és 88. cikke helyébe az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 107. és 108. cikke lépett. A két-két rendelkezés tartalmilag azonos. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

1

(2)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

(3)  HL C 213., 2008.8.21., 11. o.

3

(4)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

4

(5)  2008. november 28-i ítélet, Hotel Cipriani/Bizottság, egyesített ügyek T-254/00, T-270/00 és T-277/00, EBHT, II-3269. o.

5

Hotel Cipriani/Bizottság

(6)  A Bizottság 2009. február 11-i 2009/703/EK határozata a BT Plc-nek nyújtott C 55/07. számú állami támogatással kapcsolatos ügyet illetően (HL L 242., 2009.9.15., 21. o.).

6

(7)  A postai és távközlési közszolgáltatások szervezéséről szóló 1990. július 2-i 90-568. francia törvény, Francia Köztársaság Hivatalos Lapja; 157. szám, 1990. július 8., 8069. o.

7

(8)  Kerekített összegek.

8

(9)  A France Télécom 1996-os Éves jelentése (35., 60. és 64. oldal), valamint a francia hatóságok 2004. március 17-i válaszának 4(1) a) pontja.

9

(10)  1996. július 26-i, 96-660. francia törvény a France Télécom állami vállalatról, Francia Köztársaság Hivatalos Lapja, 174. szám; 1996. július 27., 11398. o.

10

(11)  France Télécom Referenciadokumentum, 2008, a Pénzügyi piacok hatóságánál letétbe helyezve, 18. o.

11

(12)  Szenátus, 406. sz. jelentés, melyet M. Gérard Larcher készített a France Télécom állami vállalatról szóló törvényjavaslat tervezetéről a Gazdasági bizottság nevében, 17. o.

12

(13)  A \[...] zárójelben lévő számok és szövegrészek bizalmasak vagy titoktartási kötelezettség alá tartoznak.

13

(14)  Szenátus, 406. sz., fent hivatkozott jelentés, készítette: M. Gérard Larcher, 15. o.

14

(15)  Nemzetgyűlés, az 1996. június 26-i vitáról készített Jelentés 4–6., illetve 20. oldala. Szenátus, az 1996. június 10-i üléséről készített Jelentés, 6. o.

15

(16)  France Télécom, Éves jelentés, 1996, 56. o.

16

(17)  France Télécom, Éves jelentés 1996, 35., 60. és 64. o.

17

(18)  France Télécom, Éves jelentés 1996, 70–73. o. A kimutatások 15. számú megjegyzése az adósság növekedését mutatja mind rövid, mind hosszú távon. 6,2 milliárd FRF-ról 30,8 milliárd FRF-ra, valamint 66,9 milliárd FRF-ról 74,2 milliárd FRF-ra történő változást, ami összesen 31,8 milliárd FRF-os növekedést jelent az 1996-os költségvetési év során. A társaság 1996-ban bekövetkezett, közel háromnegyed részben a kincstárjegyek és a rövid lejáratú kereskedelmi papírok állományának növekedéséből adódó adósságnövekedése a könyvvizsgálók véleménye szerint az államnak járó, 37,5 milliárd FRF összegű rendkívüli hozzájárulás kifizetésének tulajdonítható. A France Télécom hiteleinek átlagos kamatszintje 1996. december 31-én 4,33 % volt a rövid távú lejáratú hitelek, és 6,57 % a hosszú távú lejáratú hitelek esetén.

18

(19)  Az 1997-es évre szóló 96-1181-es számú költségvetési törvény 46. cikke, FKHL 304. sz. (1996. december 31.), 19490. o.

19

(20)  Az 1997-es költségvetési törvényjavaslatról szóló, a Nemzetgyűlés előtti 3030. sz. jelentés, készítette: M. Philippe Auberger, 453. o.

20

(21)  2006-ban az intézmény éves befizetését a speciális nyugdíj-felhasználású számla működésének biztosításához 1 milliárd euróval megnövelték. Több, a 10 %-os éves befizetési maximum alóli kivételt vezettek be a speciális nyugdíj-felhasználású számla finanszírozásának érdekében, ami egyre nagyobb összegek kifizetését jelentette 2006-tól kezdve, lásd 37. melléklet a „A Társadalombiztosítási és Nyugdíjrendszerek – Nyugellátások, a 2008-as költségvetési törvényről szóló, a Nemzetgyűlés előtti 1127. sz. jelentés, 1198. sz. (II-2 B-3. fejezet), készítette: Gilles Carrez. Lásd az Általános Pénzügyi Vizsgálati Jelentést, M2007-005-02, ” A közpénzügyekkel történő többéves gazdálkodás, 2007 áprilisa, VI. melléklet, 9. o.

21

(22)  2010. december 29-i, 2010-1657 sz. törvény a 2011. évi költségvetésről, Törvényhozói vagyoni jegyzék, III. melléklet, Speciális felhasználású számlák, Nyugdíjak, 60. sor, FKHL, 0302. sz. (2010. december 30.), 23033. o. A 37. sz. mellékletben a „A Társadalombiztosítási és Nyugdíjrendszerek – Nyugellátások”, 1198. sz., a jogalkotó 2008-ban azt helyezte kilátásba, hogy egy 252 millió EUR összegű befizetés rendbe hozná a közintézmény 2011. december 31-én rendelkezésre álló erőforrásait, egy 2010. évi, 626 millió EUR összegű éves befizetés alapján, noha a tényleges befizetés 635,8 millió EUR volt. Ez a 10 millió EUR különbözet magyarázatot jelent a 2011-es költségvetési törvény által tervezett 243 millió EUR összegű befizetésre.

22

(23)  Ez a 36,9 milliárd EUR (242 milliárd FRF) összeg megfelel a jövőbeni, 1997. január 1-től esedékes kötelezettségvállalások várható értékének. Ez tehát egy másik összeg, mely jobban megfelel a szóban forgó intézkedések becslésének, mint a határozat vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló részének 24-es pontjában említett 35,7 milliárd EUR (234 milliárd FRF), amely az 1996. január 1-jén, tehát az 1996-os törvény hatálybalépése előtt megállapított kötelezettségvállalások várható értékének felel meg.

23

(24)  Egy ilyen becslés, mely egészen a francia államnak a nyugdíjazott állami alkalmazottakkal, illetve ezek jogutódaival szembeni pénzügyi kötelezettségvállalásainak elévüléséig lefedi a teljes időszakot, szükségszerűen feltételezéseken alapul. A feltételezett értékeken, nevezetesen a házasságkötések arányán, a születések és a távozók számán, valamint az érintett lakosság halálozási arányán túl a becslésünk nagyban függ az alkalmazott leszámítolási kamatlábtól is, mely jelen esetben 7 %. A francia kormány megbízásából dolgozó JWA aktuáriusi iroda úgy ítélte meg, hogy ez az árfolyam magas, mivel egy inflációs értékből történő 2 %-os levonás után 5 %-os nettó aktualizálási érték marad, „egy olyan érték, mely összehasonlítható például az életjáradékok aktualizálásáról szóló francia törvény által engedélyezett 3,5 %-os maximális értékkel”. Lásd a mellékletet. JWA Jelentés, a francia hatóságok 2004. március 17-i leveléhez 2. sz. mellékletként csatolva, 6. és 13–15. oldalak.

24

(25)  A Francia Köztársaság 2010. december 9-i, valamint a France Télécom 2010. október 18-i észrevételei (JWA Jelentés).

25

(26)  HL L 131., 1988.5.27., 73. o.

26

(27)  HL L 192., 1990.7.24., 10. o.

27

(28)  HL L 74., 1996.3.22., 13. o.

28

(29)  Lásd a France Télécom 1997-es Éves jelentését, és a Távközlési Szabályozási Hatóság 1997-es és 2002-es jelentését, melyek elérhetők az alábbi linken: http://www.arcep.fr/index.php?id=2105

29

(30)  France Télécom, Éves jelentés 1997.

30

(31)  Nemzetgyűlés, az 1996. június 26-i vitáról készített jegyzőkönyv, 3. o.

31

(32)  Erre vonatkozóan lásd a France Télécom 2008-as Referenciadokumentumát, letétbe helyezve a Pénzügyi piacok hatóságánál, különös tekintettel a „Tevékenységek leírása” részre, 25–122. o.

32

(33)  A Bizottság 2007. október 10-i határozata a C 43/2006 sz. ügyben (HL L 63., 2008.3.7., 16. o.).

33

(34)  A Bizottság 2005/709/EK határozata, az értesítés a C(2004) 3061. számú dokumentummal történt (HL L 269., 2005.10.14., 30. o.).

34

(35)  A C-441/06 sz. ügyben 2007. október 18-án hozott ítélet, Bizottság/Franciaország, EBHT, I-8887. o.

35

Bizottság/Franciaország

(36)  2004. március 16-i ítélet, Danske Busvognmaend/Bizottság, („Combus”) T-157/01, EBHT II-917. o., 57. pont.

36

Danske Busvognmaend/Bizottság, („Combus”)

(37)  2008. november 28-i ítélet, Hotel Cipriani/Bizottság, (egyesített ügyek T-254/00, T-270/00 és T-277/00, EBHT, II-3269. o.) 181., 185., 186., 189., 192. és 193. pontok.

37

Hotel Cipriani/Bizottság

(38)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

38

(39)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

39

(40)  Az 1996-os törvény által megszakított kifizetések folytatása az 1997-ben kifizetett nyugdíjak körülbelül \[...] %-os kompenzációs költségének a bevezetéséhez vezetett volna, később évente \[...] %-kal csökkenve. A France Télécom 2010. október 18-i észrevételei, táblázat 4. o.

40

(41)  Lásd a 33. lábjegyzetet.

41

(42)  Az összeget úgy számítják ki, hogy kivonják a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjára szánt, teljes aktualizált adósságának összegéből (38,1 milliárd EUR) az 1996 óta esedékes, kötelezettség alól mentesítő munkáltatói hozzájárulások aktualizált összegét (-15,2 milliárd EUR), az 1996-ban meghatározott átalány-hozzájárulást (-5,7 milliárd EUR), valamint az érintett munkavállalók hozzájárulását (nem aktualizált értéken: -4,9 milliárd EUR). Így összesen 12,3 milliárd eurót kapnak, vagy legalább 9,9 milliárd eurót, amennyiben a France Télécom állami alkalmazottai nyugdíjára szánt teljes aktualizált adósságát 35,7 milliárd EUR összegre becsülték – ahogyan az az eljárást megindító határozatban is szerepelt.

42

(43)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

43

(44)  A szöveg elérhető az alábbi weboldalon: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_38233

44

(45)  2011. október 6-i ítélet, Deggendorf (C-421/10), az EBHT-ban még nem került kihirdetésre.

45

Deggendorf

(46)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

46

(47)  2006. március 23-i ítélet, Enirisorse, C-237/04, EBHT I-2843. o.

47

Enirisorse

(48)  2004. március 16-i ítélet, Danske Busvognmaend/Bizottság („Combus”), T-157/01, EBHT, II-917. o.

48

Danske Busvognmaend/Bizottság („Combus”)

(49)  A Bizottság 1995. július 25-i határozata, Sabena/Swissair – támogatás.

49

(50)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

50

(51)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

51

(52)  Ez a 9,1 milliárd EUR fedezte volna az 5,7 milliárd EUR értékkülönbözetet, sőt, 3,4 milliárd EUR többletet is jelentett volna. Ez a többlet úgy tevődik össze, hogy az adott időszakban a reform által az államnak okozott tényleges költségnek – azaz körülbelül 2,37 milliárd eurónak, valamint a 4,9 milliárd EUR értékkülönbözet után járó, 7 %-os kamatnak a különbségét vesszük, majd ehhez hozzáadjuk a France Télécomnál kevesebb éves hozzájárulást fizető vállalatok adóbevételének 840 millió eurós többletét.

52

(53)  Lásd a 33. lábjegyzetet.

53

(54)  A Bizottság közleménye „A tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról” (2007/C 272/05) (HL C 272., 2007.11.15., 4–17. o.).

54

(55)  A Bizottság 2003. december 16-i határozata a Franciaország részéről az EDF-nek és a villamosenergia- és gázipari szektornak nyújtott állami támogatásokról (C(2003)4637 végleges), 2. cikk (HL L 49., 2005.2.22., 9. o.).

55

(56)  A Bizottság 2009/703/EK számú határozata (2009. február 11.) a C 55/07. számú állami támogatásról, a BT Plc részére juttatott állami támogatásról, 21. o., 80. pont (HL L 242., 2009.9.15.).

56

(57)  Ez a közelítő becslés csak addig marad érvényes, amíg a számos feltételezés alapját adó tények igazolást nem nyernek. Ezen kívül a 7 %-os leszámítolási kamatláb – melyet a France Télécom nyugdíjasai számára tartottak fenn – jóval több, mint például a Francia Köztársaság által – bár jelen esetben kétség kívül utólag – alkalmazott 3 %, a villamos energia- és gázipari szektorra vonatkozó nyugdíjrendszer reformja esetében, ami a Bizottság fentebb már említett, 2003. december 16-i határozatának tárgyát képezi (lásd a korábban is idézett bizottsági határozatot a Franciaország részéről az EDF-nek és a villamosenergia- és gázipari szektornak nyújtott állami támogatásokról (2003. december 16.), C(2003)4637 végleges.

57

(58)  2001. június 7-én hozott ítélet az Agrana Zucker und Stärke AG/Bizottság ügyben, T-187/99, EBHT, II-1587. o., 74. pont.

58

Agrana Zucker und Stärke AG/Bizottság ügyben

(59)  Lásd a 33. lábjegyzetet.

59

(60)  2009. november 30-i ítélet, a Francia Köztársaság és a France Télécom Rt./Bizottság (T-427/04 és T-17/05 egyesített ügyek), EBHT, II-4315. o.; 2011. december 8-i ítélet, France Télécom/Bizottság, T-81/10 P (még közzé nem tett ítélet).

60

a Francia Köztársaság és a France Télécom Rt./Bizottság

France Télécom/Bizottság

(61)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.); Az Európai Parlament és a Tanács 2002/19/EK irányelve (2002. március 7.), az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról (Hozzáférési irányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 7. o.); valamint a Bizottság 2002/77/EK irányelve (2002. szeptember 16.) az elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások piacának versenyéről (HL L 249., 2002.9.17., 21. o.).

61

(62)  Az elektronikus hírközlés francia szabályozó hatósága, az ARCEP szabályozása és a 2003 óta felmerült ügyekkel kapcsolatos bizottsági állásfoglalások megtekinthetőek a következő oldalon:

62

http://circa.europa.eu/Public/irc/infso/ecctf/library?l=/commissionsdecisions&vm=detailed&sb=Title.

A Bizottság COMP-38.233 ügyben hozott határozata (2003. július 16.), melynek értelmében a France Télécom egyik akkori leányvállalata, a Wanadoo vállalat visszaélt a domináns piaci pozíciójával, a következő címen elérhető el: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_38233. A törvényszéki ítélet elleni fellebbezést az Európai Unió Bírósága 2009. április 2-án utasította el a C-202/07-P ügy tárgyalásakor (France Télécom/Bizottság, EBHT, I-2369. o.).

France Télécom/Bizottság

(63)  A Bizottság 2008/722/EK számú határozata (2007. május 10.) a C 2/2006. számú, OTE-nek nyújtott állami támogatásról (HL L 243., 2008.9.11., 7. o., 137. pont). A Bizottság 2009/703/EK számú határozata (2009. február 11.) a BT Plc-nek nyújtott C 55/07. számú állami támogatásról, melyre korábban a 72., 81.-82., és a 98. pontok is hivatkoztak.

63

(64)  Lásd a Törvényszék T-171/02. sz., Regione autonoma della Sardegna/Bizottság ügyben hozott 2005. június 15-i ítéletének 177. pontját.

64

Regione autonoma della Sardegna/Bizottság

(65)  Lásd a 32. lábjegyzetet.

65

(66)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/6/EK irányelve (2008. február 20.) a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében történő módosításáról (HL L 52., 2008. február 27., 3–20. o.). A piacok egy része 2010. december 30-a óta nyitott.

66

(67)  A 32. lábjegyzetben idézett La Poste határozat, 35-36., valamint 167. és 169. pontja.

67

La Poste

(68)  A 32. lábjegyzetben idézett La Poste határozat, 169. pont.

68

La Poste

(69)  Lásd a mellékletet. 37. melléklet A szociális és nyugdíj rendszerek – Ellátások, 1198. sz. (II-2B-3. fejezet) a Nemzetgyűlés előtti 1127. sz. jelentés a 2008-as költségvetési törvényjavaslatról, készítette: Gilles Carrez.

69

(70)  A 2009. november 30-ai ítélet a Francia Köztársaság és a France Télécom SA/Bizottság egyesített ügyben, T-427/04 és T-17/05, EBHT, II-4315. o., 215. és 217. pontok. A Bíróság elutasította ezen ítélet ellen benyújtott fellebbezést (2011. december 8-i ítélet, France Télécom, C 81/10 P, lásd a 43. és azt követő pontokat).

70

Francia Köztársaság és a France Télécom SA/Bizottság

France Télécom

(71)  A Bizottság közleménye a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjáról (HL C 232., 1996.8.10., 10. o.), valamint bizottsági közlemény az állami támogatások visszatérítése esetén 2005. január 1-jétől a 15 tagállamban alkalmazandó kamatlábakról és referencia/diszkonrátákról, valamint történeti áttekintés az 1997. augusztus 1. óta alkalmazott kamatlábakról és referencia/diszkont rátákról (HL C 88., 2005.4.12., 5. o.).

71

(72)  A 32. lábjegyzetben idézett La Poste határozat.

72

La Poste

(73)  E megközelítés lényege, hogy a kivételes átalány-hozzájárulás összegének egyes részeit kitalált módon különböző lejáratú pénzügyi eszközökbe helyezné (pl.: x%-ot egy évre, y%-ot három évre, z%-ot tíz évre), a kifizetési folyamatok ütemétől függően (a járulékkal nem fedezett szolgáltatások éves egyenlege). 1997. 2. féléve tekintetében a 10 éves lejáratú OAT átlagos kamatlába 5,49 % volt, a rövidebb lejáratú kamatok ennél alacsonyabbak voltak.

73

(74)  Lásd a 17. lábjegyzetet. A leszámítolási kamatláb az 1996. december 31-i átlagos kamatlábat tükrözi a France Télécom rövid és hosszú lejáratú hitelei tekintetében, az új 1996-os rövid és hosszú lejáratú hitelek egyes tételeivel súlyozva. A könyvvizsgálók véleménye alapján ezek célja elsősorban a francia államnak fizetendő rendkívüli átalány-hozzájárulás finanszírozása volt. E növekedés majd háromnegyede (72 %) rövid lejáratú eszközökből adódik (kincstárjegyek, kereskedelmi papírok) amelyek átlagos éves kamata 1996. december 31-én 4,33 % volt.

74

(75)  Lásd a 69. lábjegyzetet.

75

(76)  Ez az oszlop tartalmazza a France Télécom által az 1996-os törvény alapján fizetett összes hozzájárulást, a befizetett munkáltatói és alkalmazotti hozzájárulások, a nyújtott ellátási költségek, valamint azon kompenzációs és túlkompenzációs terhek levonásával, amelyeket a France Télécom továbbra is fizetett volna, ha nem kerül sor a reformra. Ezen összegek a France Télécom becslésén alapulnak, korrigálva a Francia Köztársaság számításaival, 165 millió euróval csökkentve az 1997–2010 közé eső terheket.

76

(77)  Az 1997-es év tekintetében, amikor a kivételes hozzájárulások befizetése októberig szakaszosan ment végbe, a Francia Köztársaság által számolt megfelelő befizetés dátuma: 1997. június 4. A kamatokat erre a dátumra vonatkozóan számították.

77

(78)  Hozzávetőleges becslésről van szó.

78

---

| 12.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/30

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. február 22.)

a Görögország által az Enómeni Klostoÿfantourgía [United Textiles] AE részére nyújtott állami támogatásról (SA.26534. (C 27/10., korábbi NN 6/09.) számú állami támogatási intézkedés)

(az értesítés a C(2011) 9385. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/541/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a Szerződés (1) 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére és tekintettel a benyújtott észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Azon tájékoztatás alapján, miszerint Görögország állami kezességvállalást tervez az Enómeni Klostoÿfantourgía AE (angolul „United Textiles” néven ismert és a továbbiakban e néven hivatkozott) vállalat finanszírozását biztosító, 35 millió EUR összegű, új hitelek kapcsán, a Bizottság a 2008. szeptember 11-én, 2008. október 14-én, 2008. október 20-án, 2008. november 18-án és 2008. december 4-én kelt leveleiben az intézkedés magyarázatát kérte a görög hatóságoktól. A görög hatóságok a 2008. október 15-én és 2008. november 10-én kelt levelek útján válaszoltak, e válaszok azonban hiányosak voltak. |
| --- | --- |

(1)

Azon tájékoztatás alapján, miszerint Görögország állami kezességvállalást tervez az Enómeni Klostoÿfantourgía AE (angolul „United Textiles” néven ismert és a továbbiakban e néven hivatkozott) vállalat finanszírozását biztosító, 35 millió EUR összegű, új hitelek kapcsán, a Bizottság a 2008. szeptember 11-én, 2008. október 14-én, 2008. október 20-án, 2008. november 18-án és 2008. december 4-én kelt leveleiben az intézkedés magyarázatát kérte a görög hatóságoktól. A görög hatóságok a 2008. október 15-én és 2008. november 10-én kelt levelek útján válaszoltak, e válaszok azonban hiányosak voltak.

| (2) | Ezért 2009. március 3-án a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének (2) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 10. cikkének (3) bekezdése alapján információnyújtási rendelkezést bocsátott ki, amelyben arra kérte Görögországot, hogy nyújtsa be az összes szükséges információt annak megállapítása érdekében, hogy a United Textiles kapott-e állami támogatást, és hogy e támogatás összeegyeztethető volt-e a belső piaccal. A kért információkat Görögország 2009. március 11-én kelt levelében nyújtotta be. |
| --- | --- |

(2)

Ezért 2009. március 3-án a Bizottság az EK-Szerződés 93. cikkének (2) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 10. cikkének (3) bekezdése alapján információnyújtási rendelkezést bocsátott ki, amelyben arra kérte Görögországot, hogy nyújtsa be az összes szükséges információt annak megállapítása érdekében, hogy a United Textiles kapott-e állami támogatást, és hogy e támogatás összeegyeztethető volt-e a belső piaccal. A kért információkat Görögország 2009. március 11-én kelt levelében nyújtotta be.

| (3) | 2009. március 20-án, 2010. február 8-án, 2010. március 17-én, 2010. július 19-én és 2010. augusztus 23-án kelt leveleiben a Bizottság további információkat kért az (1) preambulumbekezdésben említett állami intézkedés, valamint a United Textiles vállalatra és a hitelező bankokra vonatkozó számos további intézkedés kapcsán. A görög hatóságok 2009. április 7-én, 2010. február 25-én, 2010. március 26-án, 2010. augusztus 13-án és 2010. augusztus 30-án kelt levélben nyújtották be válaszukat. |
| --- | --- |

(3)

2009. március 20-án, 2010. február 8-án, 2010. március 17-én, 2010. július 19-én és 2010. augusztus 23-án kelt leveleiben a Bizottság további információkat kért az (1) preambulumbekezdésben említett állami intézkedés, valamint a United Textiles vállalatra és a hitelező bankokra vonatkozó számos további intézkedés kapcsán. A görög hatóságok 2009. április 7-én, 2010. február 25-én, 2010. március 26-án, 2010. augusztus 13-án és 2010. augusztus 30-án kelt levélben nyújtották be válaszukat.

| (4) | A görög hatóságok kérésére 2010. július 7-én találkozóra került sor. A találkozó során a United Textiles szerkezetátalakítási tervére vonatkozóan új tervezetet nyújtottak be. A vállalat elismerte, hogy az új terv nem kapcsolódik a 2007-ben foganatosított, korábbi szerkezetátalakítási intézkedésekhez, amelyek sikertelennek bizonyultak. |
| --- | --- |

(4)

A görög hatóságok kérésére 2010. július 7-én találkozóra került sor. A találkozó során a United Textiles szerkezetátalakítási tervére vonatkozóan új tervezetet nyújtottak be. A vállalat elismerte, hogy az új terv nem kapcsolódik a 2007-ben foganatosított, korábbi szerkezetátalakítási intézkedésekhez, amelyek sikertelennek bizonyultak.

| (5) | 2010. október 27-én kelt levelében a Bizottság arról tájékoztatta Görögországot, miszerint határozatot hozott az Európai Unió működéséről szóló szerződés („EUMSZ”) 108. cikke (2) bekezdésében foglalt eljárás megindításáról a következő intézkedések tekintetében:






  a) | a 2007 májusában nyújtott állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(5)

2010. október 27-én kelt levelében a Bizottság arról tájékoztatta Görögországot, miszerint határozatot hozott az Európai Unió működéséről szóló szerződés („EUMSZ”) 108. cikke (2) bekezdésében foglalt eljárás megindításáról a következő intézkedések tekintetében:

a)

a 2007 májusában nyújtott állami kezességvállalás;

| b) | a társadalombiztosítási járuléktartozások 2009. évi átütemezése; |
| --- | --- |

b)

a társadalombiztosítási járuléktartozások 2009. évi átütemezése;

| c) | a 2010 júniusában nyújtott állami kezességvállalás. |
| --- | --- |

c)

a 2010 júniusában nyújtott állami kezességvállalás.

| (6) | 2010. december 31-én Görögország megtette az eljárás kezdeményezéséről szóló bizottsági határozattal („az eljárás megindításáról szóló határozat”) kapcsolatos észrevételeit. |
| --- | --- |

(6)

2010. december 31-én Görögország megtette az eljárás kezdeményezéséről szóló bizottsági határozattal („az eljárás megindításáról szóló határozat”) kapcsolatos észrevételeit.

| (7) | Az eljárás megindításáról szóló határozat megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megindításáról szóló határozat megjelent az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket.

| (8) | A Bizottság a United Textiles vállalattól 2011. február 7-én és 9-én kapott észrevételeket. Ezeket az észrevételeket továbbították Görögország részére, és Görögország lehetőséget kapott arra, hogy az észrevételekhez magyarázatot fűzzön. Görögország észrevételei 2011. május 4-én érkeztek meg. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a United Textiles vállalattól 2011. február 7-én és 9-én kapott észrevételeket. Ezeket az észrevételeket továbbították Görögország részére, és Görögország lehetőséget kapott arra, hogy az észrevételekhez magyarázatot fűzzön. Görögország észrevételei 2011. május 4-én érkeztek meg.

| (9) | 2011. július 28-án a Bizottság további tájékoztatást kért a görög hatóságoktól, amelyre Görögország 2011. augusztus 30-i levelében adott választ. |
| --- | --- |

(9)

2011. július 28-án a Bizottság további tájékoztatást kért a görög hatóságoktól, amelyre Görögország 2011. augusztus 30-i levelében adott választ.

| (10) | A görög hatóságok kérésére 2011. április 4-én találkozóra került sor. A találkozó során a görög hatóság bemutatták az állítólagos jogellenes támogatási intézkedésekkel kapcsolatos érveiket. |
| --- | --- |

(10)

A görög hatóságok kérésére 2011. április 4-én találkozóra került sor. A találkozó során a görög hatóság bemutatták az állítólagos jogellenes támogatási intézkedésekkel kapcsolatos érveiket.

II.   A FELTÉTELEZETT TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

II. a)   A lehetséges kedvezményezettek

| (11) | A United Textiles az Athéni Tőzsdén jegyzett, jelentős görög textilipari vállalat. 2008-ban a vállalat árbevételének 45 %-a Görögországból származott (2007-ben 38 %-a), 54 %-a egyéb uniós tagországokból (2007-ben 60 %-a), míg 1 %-a Unión kívüli országokból (2007-ben 2 %-a). |
| --- | --- |

(11)

A United Textiles az Athéni Tőzsdén jegyzett, jelentős görög textilipari vállalat. 2008-ban a vállalat árbevételének 45 %-a Görögországból származott (2007-ben 38 %-a), 54 %-a egyéb uniós tagországokból (2007-ben 60 %-a), míg 1 %-a Unión kívüli országokból (2007-ben 2 %-a).

| (12) | 2009-ben a vállalat vagyoni eszközeinek összértéke 201,7 millió EUR-t tett ki 4,5 millió EUR összegű forgalom mellett (korlátozott készletértékesítés). Előző évek árbevételei: 2008-ban 30,6 millió EUR és 2007-ben 74,7 millió EUR. 2009 végén a vállalatnak 839 alkalmazottja volt. A vállalat három országban – Bulgáriában, Albániában és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban – négy leányvállalattal rendelkezik. A vállalat fő részvényese a European Textiles Investments Ltd (Mauritius) nevű offshore cég. |
| --- | --- |

(12)

2009-ben a vállalat vagyoni eszközeinek összértéke 201,7 millió EUR-t tett ki 4,5 millió EUR összegű forgalom mellett (korlátozott készletértékesítés). Előző évek árbevételei: 2008-ban 30,6 millió EUR és 2007-ben 74,7 millió EUR. 2009 végén a vállalatnak 839 alkalmazottja volt. A vállalat három országban – Bulgáriában, Albániában és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban – négy leányvállalattal rendelkezik. A vállalat fő részvényese a European Textiles Investments Ltd (Mauritius) nevű offshore cég.

| (13) | A United Textiles tevékenysége ruházati termékek, fonal és méteráru gyártása. Nagy- és kiskereskedelmi értékesítéssel egyaránt foglalkozik. A vállalat Görögország több körzetében 12 gyáregységgel rendelkezik. E gyáregységek, valamint a (12) preambulumbekezdésben szereplő leányvállalatok gyárai – működő tőke hiányában – 2008 óta nem üzemelnek. |
| --- | --- |

(13)

A United Textiles tevékenysége ruházati termékek, fonal és méteráru gyártása. Nagy- és kiskereskedelmi értékesítéssel egyaránt foglalkozik. A vállalat Görögország több körzetében 12 gyáregységgel rendelkezik. E gyáregységek, valamint a (12) preambulumbekezdésben szereplő leányvállalatok gyárai – működő tőke hiányában – 2008 óta nem üzemelnek.

| (14) | A vállalat helyzete már legalább 2004 óta egyre rosszabbá válik: az árbevétel fokozatosan csökken, az adózás előtti eredmény negatív és 2008 óta „negatív saját tőke” helyzet alakult ki (vagyis a hiteltartozás összege meghaladja a jelzáloghitel fedezetéül felkínált ingatlan értékét). A „negatív saját tőke” állapot azt jelenti, hogy a görög jogszabályok értelmében a vállalat akár felszámolási eljárás alá is kerülhet (5). |
| --- | --- |

(14)

A vállalat helyzete már legalább 2004 óta egyre rosszabbá válik: az árbevétel fokozatosan csökken, az adózás előtti eredmény negatív és 2008 óta „negatív saját tőke” helyzet alakult ki (vagyis a hiteltartozás összege meghaladja a jelzáloghitel fedezetéül felkínált ingatlan értékét). A „negatív saját tőke” állapot azt jelenti, hogy a görög jogszabályok értelmében a vállalat akár felszámolási eljárás alá is kerülhet (5).

| (15) | A vállalat éves beszámolói szerint a vállalatnak nyújtott hitelintézeti támogatás 2001 óta korlátozott mértékű volt; a bankok a hitelkereteket és a kölcsönöket egyaránt csökkentették. 2008 júniusa óta a vállalati tevékenység jelentős részben leállt. A termelés 2009 márciusában csaknem teljesen leállt. 2008 júliusában a vállalat főrészvényese úgy döntött, hogy nem vesz részt a tervezett tőkeemelésben. 2008 óta a vállalat csaknem összes banki hiteltörlesztése tekintetében hátralékban van. 2010. február óta az Athéni Tőzsdén a vállalat részvényeivel való kereskedést fel van függesztve. A vállalat által a saját weboldalán (6) és az Athéni Értéktőzsde honlapján (7) közzétett bejelentések szerint a vállalat 2010. évi pénzügyi kimutatásait azért nem hozták nyilvánosságra, mert 2011. augusztus 29-én, a rendelkezésre álló utolsó bejelentés napján, a munkavégzés továbbra is szünetelt. |
| --- | --- |

(15)

A vállalat éves beszámolói szerint a vállalatnak nyújtott hitelintézeti támogatás 2001 óta korlátozott mértékű volt; a bankok a hitelkereteket és a kölcsönöket egyaránt csökkentették. 2008 júniusa óta a vállalati tevékenység jelentős részben leállt. A termelés 2009 márciusában csaknem teljesen leállt. 2008 júliusában a vállalat főrészvényese úgy döntött, hogy nem vesz részt a tervezett tőkeemelésben. 2008 óta a vállalat csaknem összes banki hiteltörlesztése tekintetében hátralékban van. 2010. február óta az Athéni Tőzsdén a vállalat részvényeivel való kereskedést fel van függesztve. A vállalat által a saját weboldalán (6) és az Athéni Értéktőzsde honlapján (7) közzétett bejelentések szerint a vállalat 2010. évi pénzügyi kimutatásait azért nem hozták nyilvánosságra, mert 2011. augusztus 29-én, a rendelkezésre álló utolsó bejelentés napján, a munkavégzés továbbra is szünetelt.

| (16) | A United Textiles vállalatnak hitelező, a vizsgált állami támogatási intézkedésekben érintett görög bankok a következők: Ethnikí Trápeza tis Elládos [Görög Nemzeti Bank], Emporikí Trápeza [Kereskedelmi Bank, „Emporiki Bank”], Agrotikí Trápeza tis Elládos [Görög Mezőgazdasági Bank], Alpha Bank és Eurobank. Mindegyik bank a pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét nyújtó, kereskedelmi bank. E bankoknak más uniós tagországokban is vannak leánybankjai, különösen Bulgáriában, Cipruson, Franciaországban, Németországban, Luxemburgban, Hollandiában, Lengyelországban, Romániában, valamint az Egyesült Királyságban (8). |
| --- | --- |

(16)

A United Textiles vállalatnak hitelező, a vizsgált állami támogatási intézkedésekben érintett görög bankok a következők: Ethnikí Trápeza tis Elládos [Görög Nemzeti Bank], Emporikí Trápeza [Kereskedelmi Bank, „Emporiki Bank”], Agrotikí Trápeza tis Elládos [Görög Mezőgazdasági Bank], Alpha Bank és Eurobank. Mindegyik bank a pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét nyújtó, kereskedelmi bank. E bankoknak más uniós tagországokban is vannak leánybankjai, különösen Bulgáriában, Cipruson, Franciaországban, Németországban, Luxemburgban, Hollandiában, Lengyelországban, Romániában, valamint az Egyesült Királyságban (8).

II. b)   A vizsgált intézkedések

| (17) | A 2007–2010 közötti időszakban három olyan állami intézkedésre került sor a United Textiles vállalattal kapcsolatosan, amely magában hordozhatja az állami támogatás elemeit; ezek ismertetését a (18)–(23) preambulumbekezdések tartalmazzák. |
| --- | --- |

(17)

A 2007–2010 közötti időszakban három olyan állami intézkedésre került sor a United Textiles vállalattal kapcsolatosan, amely magában hordozhatja az állami támogatás elemeit; ezek ismertetését a (18)–(23) preambulumbekezdések tartalmazzák.

1. intézkedés:   A 2007. májusi állami kezességvállalás

| (18) | 2007. május 30-án a United Textiles vállalatnak hitelező bankok egyike, a Görög Nemzeti Bank állami kezességvállalást kapott egy a következőkre kiterjedő új hitel kapcsán: a) a fennálló 7,5 millió EUR összegű hiteltartozás átütemezése, valamint b) egy 12,5 millió EUR összegű új hitel. Az állami kezességvállalás a hitel 80 %-ára nyújtott fedezetet. Az új hitel kamata hat havi Euribor-kamatláb plusz 1,85 %-os felár volt (9), így a teljes kamatláb 2007. május 30-án 6,10 %-ot tett ki. Az állami kezességvállalás után nem kellett díjat fizetni. A benyújtott, a hitel átütemezéséről szóló szerződés alapján a fennálló hiteltartozás fedezetét állóeszközre bejegyzett jelzálog jelentette. A United Textiles 2007-es, 2008-as és 2009-es éves beszámolói alapján az új hitel fedezete a főrészvényes által adott kezességvállalás volt, valamint az is a tervek között szerepelt, hogy a hitelt vagyoni eszközökre bejegyzett zálogjoggal kell biztosítani, azonban ilyen biztosítékra vonatkozóan utalás nincsen. |
| --- | --- |

(18)

2007. május 30-án a United Textiles vállalatnak hitelező bankok egyike, a Görög Nemzeti Bank állami kezességvállalást kapott egy a következőkre kiterjedő új hitel kapcsán: a) a fennálló 7,5 millió EUR összegű hiteltartozás átütemezése, valamint b) egy 12,5 millió EUR összegű új hitel. Az állami kezességvállalás a hitel 80 %-ára nyújtott fedezetet. Az új hitel kamata hat havi Euribor-kamatláb plusz 1,85 %-os felár volt (9), így a teljes kamatláb 2007. május 30-án 6,10 %-ot tett ki. Az állami kezességvállalás után nem kellett díjat fizetni. A benyújtott, a hitel átütemezéséről szóló szerződés alapján a fennálló hiteltartozás fedezetét állóeszközre bejegyzett jelzálog jelentette. A United Textiles 2007-es, 2008-as és 2009-es éves beszámolói alapján az új hitel fedezete a főrészvényes által adott kezességvállalás volt, valamint az is a tervek között szerepelt, hogy a hitelt vagyoni eszközökre bejegyzett zálogjoggal kell biztosítani, azonban ilyen biztosítékra vonatkozóan utalás nincsen.

| (19) | A kezességvállalásra a 2007. január 26-i miniszteri rendelet alapján került sor (2/75172/0025/2007.1.26. számú rendelet). A rendelet az Imathía tartomány (ahol a United Textiles egy része is működik) területén található ipar- és bányavállalatok, állattenyésztő gazdaságok és szállodaipari vállalatok fennállói hiteltartozásaira adható állami kezességvállalásról szólt. A rendszerből nem zárták ki a nehéz helyzetben lévő cégeket, és nem volt szó az állami kezességvállalásért fizetendő díjról sem. A kedvezményezettek kiválasztását illetően a rendelet nem határozott meg objektív kritériumokat. A rendszernek az EUMSZ 108. cikkével összhangban történő bejelentése nem történt meg, ezért a Bizottság fenntartja a jogot azon további állami intézkedések kivizsgálására, amelyekre e rendszer alapján kerülhetett sor. |
| --- | --- |

(19)

A kezességvállalásra a 2007. január 26-i miniszteri rendelet alapján került sor (2/75172/0025/2007.1.26. számú rendelet). A rendelet az Imathía tartomány (ahol a United Textiles egy része is működik) területén található ipar- és bányavállalatok, állattenyésztő gazdaságok és szállodaipari vállalatok fennállói hiteltartozásaira adható állami kezességvállalásról szólt. A rendszerből nem zárták ki a nehéz helyzetben lévő cégeket, és nem volt szó az állami kezességvállalásért fizetendő díjról sem. A kedvezményezettek kiválasztását illetően a rendelet nem határozott meg objektív kritériumokat. A rendszernek az EUMSZ 108. cikkével összhangban történő bejelentése nem történt meg, ezért a Bizottság fenntartja a jogot azon további állami intézkedések kivizsgálására, amelyekre e rendszer alapján kerülhetett sor.

| (20) | A kezességvállalás alapján a hitel-megállapodásokat 2007. október 11-én írták alá. |
| --- | --- |

(20)

A kezességvállalás alapján a hitel-megállapodásokat 2007. október 11-én írták alá.

2. intézkedés:   Társadalombiztosítási járuléktartozások átütemezése

| (21) | 2009. május 25-én a görög hatóságok átütemezték a vállalat 2004–2009 közötti időszakra vonatkozó, 14,57 millió EUR összegű, lejárt társadalombiztosítási hiteltartozását, amelyet így 96 hónap alatt, 0,19 millió EUR összegű havi részletekben kellett visszafizetni. Az átütemezésre a 3762/2009 számú törvény (10) értelmében került sor. Egyes most átütemezett hiteltartozások már a korábbi átütemezések között is szerepeltek, amit nem vettek figyelembe. A benyújtott információk alapján nem úgy tűnik, hogy a United Textiles e hozzájárulásokból bármennyit is kifizetett volna. |
| --- | --- |

(21)

2009. május 25-én a görög hatóságok átütemezték a vállalat 2004–2009 közötti időszakra vonatkozó, 14,57 millió EUR összegű, lejárt társadalombiztosítási hiteltartozását, amelyet így 96 hónap alatt, 0,19 millió EUR összegű havi részletekben kellett visszafizetni. Az átütemezésre a 3762/2009 számú törvény (10) értelmében került sor. Egyes most átütemezett hiteltartozások már a korábbi átütemezések között is szerepeltek, amit nem vettek figyelembe. A benyújtott információk alapján nem úgy tűnik, hogy a United Textiles e hozzájárulásokból bármennyit is kifizetett volna.

3. intézkedés:   A 2009. októberi és 2010. júniusi állami kezességvállalás

| (22) | A 2/35129/0025 számú miniszteri rendelettel a görög állam 2010. június 30-án kezességet vállalt a United Textiles vállalatnak hitelező bankok, nevezetesen a Görög Nemzeti Bank, az Emporiki Bank, a Görög Mezőgazdasági Bank, az Alpha Bank és az Eurobank felé. A kezességvállalás a tervezett 63,6 millió EUR összegű, három részből álló konzorciális hitelre nyújtott fedezetet a következő célokra:






  a) | 36,6 millió EUR a hitelező bankok által a vállalat részére 2008 augusztusa és 2009 szeptembere között nyújtott hitelek átütemezésére. A rendelkezésre álló információk alapján a kérdéses hitelek kamata a három, illetve hat havi Euribor-kamatláb plusz 1,25 % és 3 % közötti díjkülönbözet összege volt. Hasonlóképpen, a rendelkezésre álló információknak megfelelően a hitelekre eredetileg nem volt állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(22)

A 2/35129/0025 számú miniszteri rendelettel a görög állam 2010. június 30-án kezességet vállalt a United Textiles vállalatnak hitelező bankok, nevezetesen a Görög Nemzeti Bank, az Emporiki Bank, a Görög Mezőgazdasági Bank, az Alpha Bank és az Eurobank felé. A kezességvállalás a tervezett 63,6 millió EUR összegű, három részből álló konzorciális hitelre nyújtott fedezetet a következő célokra:

a)

36,6 millió EUR a hitelező bankok által a vállalat részére 2008 augusztusa és 2009 szeptembere között nyújtott hitelek átütemezésére. A rendelkezésre álló információk alapján a kérdéses hitelek kamata a három, illetve hat havi Euribor-kamatláb plusz 1,25 % és 3 % közötti díjkülönbözet összege volt. Hasonlóképpen, a rendelkezésre álló információknak megfelelően a hitelekre eredetileg nem volt állami kezességvállalás;

| b) | a vállalatnak az állammal, a szállítókkal és az alkalmazottaival szemben fennálló, lejárt tartozásai kifizetését finanszírozó 15 millió EUR; |
| --- | --- |

b)

a vállalatnak az állammal, a szállítókkal és az alkalmazottaival szemben fennálló, lejárt tartozásai kifizetését finanszírozó 15 millió EUR;

| c) | 12 millió EUR a beruházások és a működési költségek finanszírozására. |
| --- | --- |

c)

12 millió EUR a beruházások és a működési költségek finanszírozására.

| (23) | A tervezett konzorciális alaphitel futamideje kilenc év volt. A kezességvállalást biztosító 2/35129/0025 számú miniszteri rendelet nem határozott meg kamatlábat a kezességvállalással fedezendő hitelek vonatkozásában. Pusztán azt állapította meg, hogy a hitelnyújtásra piaci kamatláb mellett kerül sor. Az állami kezességvállalás a hitel 80 %-ra szólt. A terv szerint az állam az éves átlagban fennálló tartozás összege után 2 % éves díjat kapott volna. Az állami kezességvállalás mellett úgy volt, hogy a hitelező bankok a vállalati részvények legalább 25,9 %-án létesített zálogjog, valamint a vállalat ingatlanvagyonára bejegyzett elsőrangú jelzálogjog formájában kapnak biztosítékot az új hitelekre. Az állam a kezességvállalásért nem kap biztosítékot, ám a garancia lehívása esetén a biztosíték az államhoz kerülne. |
| --- | --- |

(23)

A tervezett konzorciális alaphitel futamideje kilenc év volt. A kezességvállalást biztosító 2/35129/0025 számú miniszteri rendelet nem határozott meg kamatlábat a kezességvállalással fedezendő hitelek vonatkozásában. Pusztán azt állapította meg, hogy a hitelnyújtásra piaci kamatláb mellett kerül sor. Az állami kezességvállalás a hitel 80 %-ra szólt. A terv szerint az állam az éves átlagban fennálló tartozás összege után 2 % éves díjat kapott volna. Az állami kezességvállalás mellett úgy volt, hogy a hitelező bankok a vállalati részvények legalább 25,9 %-án létesített zálogjog, valamint a vállalat ingatlanvagyonára bejegyzett elsőrangú jelzálogjog formájában kapnak biztosítékot az új hitelekre. Az állam a kezességvállalásért nem kap biztosítékot, ám a garancia lehívása esetén a biztosíték az államhoz kerülne.

| (24) | A 2/35129/0025 számú miniszteri rendelet alapján a 2010 júniusában adott kezességvállalás hatályon kívül helyezte a 2009. október 2-án nyújtott korábbi garanciát (2/71055/0025 számú miniszteri rendelet). E korábbi kezességvállalás egy 40 millió EUR összegű, új hitelre szólt, amelynek célja ugyancsak a 2008 augusztusa és 2009 februárja között a vállalat részére nyújtott hitelek átütemezésének finanszírozása volt (lásd a (22) preambulumbekezdés a) pontját). A 40 millió EUR összegű hitel azonban soha nem került kifizetésre, így a 2009. októberi kezességvállalás aktiválására sem került sor. E kezességvállalás helyébe a 63,6 millió EUR összegű konzorciális hitel fedezetéül szolgáló, 2010. júniusi új kezességvállalás lépett. A görög hatóságok szerint a változást az indokolta, hogy a 40 millió EUR összegű hitel már nem volt elégséges fedezet a vállalat likviditási követelményeinek biztosításához. |
| --- | --- |

(24)

A 2/35129/0025 számú miniszteri rendelet alapján a 2010 júniusában adott kezességvállalás hatályon kívül helyezte a 2009. október 2-án nyújtott korábbi garanciát (2/71055/0025 számú miniszteri rendelet). E korábbi kezességvállalás egy 40 millió EUR összegű, új hitelre szólt, amelynek célja ugyancsak a 2008 augusztusa és 2009 februárja között a vállalat részére nyújtott hitelek átütemezésének finanszírozása volt (lásd a (22) preambulumbekezdés a) pontját). A 40 millió EUR összegű hitel azonban soha nem került kifizetésre, így a 2009. októberi kezességvállalás aktiválására sem került sor. E kezességvállalás helyébe a 63,6 millió EUR összegű konzorciális hitel fedezetéül szolgáló, 2010. júniusi új kezességvállalás lépett. A görög hatóságok szerint a változást az indokolta, hogy a 40 millió EUR összegű hitel már nem volt elégséges fedezet a vállalat likviditási követelményeinek biztosításához.

| (25) | A kezességvállalás ellenére az alaphitel nyújtására soha nem került sor. Tekintettel a vállalat akut nehézségeire, a bankok visszaléptek a hitel-megállapodás megkötésétől, és a hitel kifizetése nem történt meg. |
| --- | --- |

(25)

A kezességvállalás ellenére az alaphitel nyújtására soha nem került sor. Tekintettel a vállalat akut nehézségeire, a bankok visszaléptek a hitel-megállapodás megkötésétől, és a hitel kifizetése nem történt meg.

III.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS KEZDEMÉNYEZÉSÉNEK INDOKLÁSA

| (26) | Az eljárás megindításáról szóló 2010. október 27-i határozatában a Bizottság megkérdőjelezte azt, hogy a 2007. évi (1. intézkedés) és a 2010. évi (3. intézkedés) állami kezességvállalások összhangban álltak a piaci feltételekkel, illetve megfeleltek az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közleménynek (11) („kezességvállalásról szóló közlemény”). |
| --- | --- |

(26)

Az eljárás megindításáról szóló 2010. október 27-i határozatában a Bizottság megkérdőjelezte azt, hogy a 2007. évi (1. intézkedés) és a 2010. évi (3. intézkedés) állami kezességvállalások összhangban álltak a piaci feltételekkel, illetve megfeleltek az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közleménynek (11) („kezességvállalásról szóló közlemény”).

| (27) | A késedelmes társadalombiztosítási hozzájárulás fizetési kötelezettség (2. intézkedés) átütemezését illetően az eljárás megindításáról szóló 2010. október 27-i határozatában a Bizottság feltette a kérdést, hogy adott körülmények között egy magánhitelező elfogadott volna-e bármiféle adósság-átütemezést. Az adósság későbbi törlesztése csupán halvány lehetőségnek tűnt, tekintve, hogy a United Textiles akkor már komoly pénzügyi nehézségekkel küzdött és termelése nagyrészt leállt. |
| --- | --- |

(27)

A késedelmes társadalombiztosítási hozzájárulás fizetési kötelezettség (2. intézkedés) átütemezését illetően az eljárás megindításáról szóló 2010. október 27-i határozatában a Bizottság feltette a kérdést, hogy adott körülmények között egy magánhitelező elfogadott volna-e bármiféle adósság-átütemezést. Az adósság későbbi törlesztése csupán halvány lehetőségnek tűnt, tekintve, hogy a United Textiles akkor már komoly pénzügyi nehézségekkel küzdött és termelése nagyrészt leállt.

| (28) | A Bizottság tehát bizonytalan volt annak megítélésében, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében a vizsgált intézkedések jogellenes állami támogatásnak minősülnek-e, illetve azok összhangban vannak-e a EUMSZ-szel. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság tehát bizonytalan volt annak megítélésében, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében a vizsgált intézkedések jogellenes állami támogatásnak minősülnek-e, illetve azok összhangban vannak-e a EUMSZ-szel.

IV.   GÖRÖGORSZÁG ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT ÉSZREVÉTELEI

| (29) | A kérdéses intézkedésekkel kapcsolatosan a görög hatóságok és a kedvezményezett United Textiles által adott tájékoztatás a következőképpen összegezhető: |
| --- | --- |

(29)

A kérdéses intézkedésekkel kapcsolatosan a görög hatóságok és a kedvezményezett United Textiles által adott tájékoztatás a következőképpen összegezhető:

IV. a)   1. intézkedés: A 2007. májusi állami kezességvállalás

| (30) | A Görögország és a kedvezményezett által az 1. intézkedés kapcsán tett észrevételek nagyban megegyeznek, így azokat a Bizottság közösen összegzi. |
| --- | --- |

(30)

A Görögország és a kedvezményezett által az 1. intézkedés kapcsán tett észrevételek nagyban megegyeznek, így azokat a Bizottság közösen összegzi.

| (31) | Görögország és a kedvezményezett elismerik, hogy a 2007. évi kezességvállalás idején a vállalat nehéz helyzetben volt, ami szerintük az alacsonyabb költségszintű országok támasztotta nemzetközi verseny miatt következett be. Görögország elismeri, hogy kezességet vállalt. |
| --- | --- |

(31)

Görögország és a kedvezményezett elismerik, hogy a 2007. évi kezességvállalás idején a vállalat nehéz helyzetben volt, ami szerintük az alacsonyabb költségszintű országok támasztotta nemzetközi verseny miatt következett be. Görögország elismeri, hogy kezességet vállalt.

| (32) | Görögország és a kedvezményezett azzal érvelnek, hogy a 2007. évi kezességvállalás nem minősül támogatásnak, mivel arra nem kiválasztás alapján került sor: a kezességvállalás célpontja nem a United Textiles volt, hanem arra egy olyan miniszteri rendelet alapján került sor, amely nem csupán a United Textiles vállalatra, de más vállalatokra egyaránt vonatkozott. |
| --- | --- |

(32)

Görögország és a kedvezményezett azzal érvelnek, hogy a 2007. évi kezességvállalás nem minősül támogatásnak, mivel arra nem kiválasztás alapján került sor: a kezességvállalás célpontja nem a United Textiles volt, hanem arra egy olyan miniszteri rendelet alapján került sor, amely nem csupán a United Textiles vállalatra, de más vállalatokra egyaránt vonatkozott.

| (33) | Görögország és a kedvezményezett a továbbiakban azzal érvel, hogy a 2007. évi kezességvállalásra azon 2322/1995 számú görög törvényi szabályozás értelmében került sor, amely lehetővé tette a pénzügyminiszter számára az adósság-átütemezési célú vagy friss működő tőkét biztosító hiteleket nyújtó pénzintézeteknek adott állami kezességvállalást. |
| --- | --- |

(33)

Görögország és a kedvezményezett a továbbiakban azzal érvel, hogy a 2007. évi kezességvállalásra azon 2322/1995 számú görög törvényi szabályozás értelmében került sor, amely lehetővé tette a pénzügyminiszter számára az adósság-átütemezési célú vagy friss működő tőkét biztosító hiteleket nyújtó pénzintézeteknek adott állami kezességvállalást.

| (34) | Görögország és a kedvezményezett állítása szerint a kezességvállalást megelőzően a vállalat banki finanszírozású és állami kezességvállalástól mentes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a görög hatóságokhoz. A Bizottsághoz ilyen szerkezetátalakítási tervet hivatalosan soha nem nyújtottak be. |
| --- | --- |

(34)

Görögország és a kedvezményezett állítása szerint a kezességvállalást megelőzően a vállalat banki finanszírozású és állami kezességvállalástól mentes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a görög hatóságokhoz. A Bizottsághoz ilyen szerkezetátalakítási tervet hivatalosan soha nem nyújtottak be.

| (35) | Görögország felhozza azt az érvet is, hogy a 2007. évi kezességvállalásra nem az Európai Unió állami támogatásra vonatkozó szabályai szerint került sor. Görögország állítása szerint a kezességvállalás hitelfedezeti mértéke nem haladta meg a 80 %-ot, illetve annak biztosítása piaci kamatláb mellett történt. Görögország azt állítja, hogy az elzálogosított ingatlanok és a részvényesek személyes kezességvállalása révén a hitelbiztosíték megfelelő volt, valamint a kezességvállalás meghatározott tranzakcióra és időtartamra vonatkozott. |
| --- | --- |

(35)

Görögország felhozza azt az érvet is, hogy a 2007. évi kezességvállalásra nem az Európai Unió állami támogatásra vonatkozó szabályai szerint került sor. Görögország állítása szerint a kezességvállalás hitelfedezeti mértéke nem haladta meg a 80 %-ot, illetve annak biztosítása piaci kamatláb mellett történt. Görögország azt állítja, hogy az elzálogosított ingatlanok és a részvényesek személyes kezességvállalása révén a hitelbiztosíték megfelelő volt, valamint a kezességvállalás meghatározott tranzakcióra és időtartamra vonatkozott.

| (36) | Görögország és a kedvezményezett érvelése szerint a kedvezményezett az egyik legnagyobb görög textilipari vállalat, amely jelentős munkaerőt foglalkoztat és elsősorban a határhoz közeli régiókban működik. |
| --- | --- |

(36)

Görögország és a kedvezményezett érvelése szerint a kedvezményezett az egyik legnagyobb görög textilipari vállalat, amely jelentős munkaerőt foglalkoztat és elsősorban a határhoz közeli régiókban működik.

| (37) | Görögország és a kedvezményezett azt állítja továbbá, hogy a Görög Nemzeti Bank (a hitelező bank) egyetértett az állami kezességvállalás elhárításával, illetve a kezességvállalást kiváltó, a United Textiles ingatlanvagyonára bejegyzett jelzálog alkalmazásával. |
| --- | --- |

(37)

Görögország és a kedvezményezett azt állítja továbbá, hogy a Görög Nemzeti Bank (a hitelező bank) egyetértett az állami kezességvállalás elhárításával, illetve a kezességvállalást kiváltó, a United Textiles ingatlanvagyonára bejegyzett jelzálog alkalmazásával.

| (38) | Végezetül, Görögország és a kedvezményezett érvelése szerint a kezességvállalás beépült a 2010. évi kezességvállalásba, ilyen formán a vállalat hitelezése rendezésének integrált megközelítéséről van szó. |
| --- | --- |

(38)

Végezetül, Görögország és a kedvezményezett érvelése szerint a kezességvállalás beépült a 2010. évi kezességvállalásba, ilyen formán a vállalat hitelezése rendezésének integrált megközelítéséről van szó.

IV. b)   2. intézkedés: Társadalombiztosítási járuléktartozások átütemezése

| (39) | Görögország és a kedvezményezett érvelése szerint az intézkedés alapja a 3762/2009 számú törvény, amely általános érvényű törvényi szabályozásként a késedelmes vagy nem teljesített társadalombiztosítási kötelezettségekkel bíró összes vállalatra alkalmazandó, tehát az intézkedés nem szelektív. |
| --- | --- |

(39)

Görögország és a kedvezményezett érvelése szerint az intézkedés alapja a 3762/2009 számú törvény, amely általános érvényű törvényi szabályozásként a késedelmes vagy nem teljesített társadalombiztosítási kötelezettségekkel bíró összes vállalatra alkalmazandó, tehát az intézkedés nem szelektív.

IV. c)   3. intézkedés: A 2010. júniusi állami kezességvállalás

| (40) | Görögország elismeri a 2010. évi kezességvállalás tényét, azt állítva, hogy arra azért került sor, mert a 2009. évi korábbi kezességvállalás (amelynek kifizetésére nem került sor) már nem nyújtott elégséges fedezetet a vállalat likviditási követelményeihez, illetve, hogy a 2009. évi kezességvállalás ennek megfelelően beleolvadt a 2010. évi kezességvállalásba. |
| --- | --- |

(40)

Görögország elismeri a 2010. évi kezességvállalás tényét, azt állítva, hogy arra azért került sor, mert a 2009. évi korábbi kezességvállalás (amelynek kifizetésére nem került sor) már nem nyújtott elégséges fedezetet a vállalat likviditási követelményeihez, illetve, hogy a 2009. évi kezességvállalás ennek megfelelően beleolvadt a 2010. évi kezességvállalásba.

| (41) | Görögország azzal érvel, hogy a 2010. évi kezességvállalás összhangban van a nehéz helyzetbe került cégeknek nyújtandó, intervenciós és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásokkal („intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások”) (12), és ilyen formán a United Textiles nem jutott előnyhöz. Görögország azt állítja továbbá, hogy nincs szó az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatásokban szereplő „először és utoljára” alapelv megsértéséről, mivel a 2010. évi kezességvállalás a 2009. évi helyébe lép, egyben megváltoztatja a 2007. évi kezességvállalás számos rendelkezését (lásd az 1. intézkedést, (14) preambulumbekezdés). Ennek megfelelően a 2010. évi kezességvállalás a vállalat hiteleire vonatkozó feltételek összességét testesíti meg egységes rendelkezéseket tartalmazó, egyetlen megszövegezésben. Görögország azt is megállapítja, hogy a kezességvállalás még nem lépett hatályba, mivel a felelős minisztériumi főosztály azt még nem hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(41)

Görögország azzal érvel, hogy a 2010. évi kezességvállalás összhangban van a nehéz helyzetbe került cégeknek nyújtandó, intervenciós és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló közösségi iránymutatásokkal („intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások”) (12), és ilyen formán a United Textiles nem jutott előnyhöz. Görögország azt állítja továbbá, hogy nincs szó az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatásokban szereplő „először és utoljára” alapelv megsértéséről, mivel a 2010. évi kezességvállalás a 2009. évi helyébe lép, egyben megváltoztatja a 2007. évi kezességvállalás számos rendelkezését (lásd az 1. intézkedést, (14) preambulumbekezdés). Ennek megfelelően a 2010. évi kezességvállalás a vállalat hiteleire vonatkozó feltételek összességét testesíti meg egységes rendelkezéseket tartalmazó, egyetlen megszövegezésben. Görögország azt is megállapítja, hogy a kezességvállalás még nem lépett hatályba, mivel a felelős minisztériumi főosztály azt még nem hagyta jóvá.

| (42) | Végezetül, Görögország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2010. évi kezességvállalás aktiválása még nem történt meg, mert a vállalat egyik bankkal sem kötött hitel-megállapodást és a hitel kifizetésére sem került sor. A görög hatóságok felhívják a Bizottság figyelmét arra a tényre, hogy a kezességvállalást jóváhagyó, 2/35129/0025/2010.6.28. számú miniszteri rendeletben az szerepelt, hogy a hitel első két részlete (36,6 millió EUR és 15 millió EUR) 2010. július 28-ig kifizetésre kerül, és mivel ez a határidő lejárt, ezért a kezességvállalás valójában már a feltételek alapján sem léphet érvénybe. |
| --- | --- |

(42)

Végezetül, Görögország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2010. évi kezességvállalás aktiválása még nem történt meg, mert a vállalat egyik bankkal sem kötött hitel-megállapodást és a hitel kifizetésére sem került sor. A görög hatóságok felhívják a Bizottság figyelmét arra a tényre, hogy a kezességvállalást jóváhagyó, 2/35129/0025/2010.6.28. számú miniszteri rendeletben az szerepelt, hogy a hitel első két részlete (36,6 millió EUR és 15 millió EUR) 2010. július 28-ig kifizetésre kerül, és mivel ez a határidő lejárt, ezért a kezességvállalás valójában már a feltételek alapján sem léphet érvénybe.

| (43) | A United Textiles érvelése szerint a hitel-megállapodás nem jött létre, következésképpen kamatláb meghatározására sem került sor. Amikor a megállapodás létrejön, a kamatláb a piaci feltételeknek fog megfelelni. |
| --- | --- |

(43)

A United Textiles érvelése szerint a hitel-megállapodás nem jött létre, következésképpen kamatláb meghatározására sem került sor. Amikor a megállapodás létrejön, a kamatláb a piaci feltételeknek fog megfelelni.

| (44) | A 2010. évi szerkezetátalakítási tervet (lásd a (4) preambulumbekezdést) illetően a United Textiles azzal érvel, hogy abban drasztikus termeléscsökkenésről van szó, így a vállalat életképességének prognosztizált helyreállítása nem torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(44)

A 2010. évi szerkezetátalakítási tervet (lásd a (4) preambulumbekezdést) illetően a United Textiles azzal érvel, hogy abban drasztikus termeléscsökkenésről van szó, így a vállalat életképességének prognosztizált helyreállítása nem torzítja a versenyt.

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (45) | E részben a Bizottság a fenti tények, valamint a Görögország és a United Textiles érvelése alapján elvégzi az intézkedések értékelését. Annak meghatározása érdekében, hogy a vállalat nehéz helyzetben volt-e, a Bizottság elsőként azt méri fel, hogy milyen állapotban volt a United Textiles a vizsgált intézkedések idején (V. a) szakasz). A Bizottság másodszor azt értékeli, hogy a vizsgált intézkedések magukban foglalnak-e állami támogatást (V. b) szakasz). Harmadszor, ha az intézkedés tényelegesen tartalmaz támogatást, akkor a Bizottság értékeli, hogy a támogatás összhangban áll-e a belső piaccal (V. c) szakasz). |
| --- | --- |

(45)

E részben a Bizottság a fenti tények, valamint a Görögország és a United Textiles érvelése alapján elvégzi az intézkedések értékelését. Annak meghatározása érdekében, hogy a vállalat nehéz helyzetben volt-e, a Bizottság elsőként azt méri fel, hogy milyen állapotban volt a United Textiles a vizsgált intézkedések idején (V. a) szakasz). A Bizottság másodszor azt értékeli, hogy a vizsgált intézkedések magukban foglalnak-e állami támogatást (V. b) szakasz). Harmadszor, ha az intézkedés tényelegesen tartalmaz támogatást, akkor a Bizottság értékeli, hogy a támogatás összhangban áll-e a belső piaccal (V. c) szakasz).

V. a)   A vállalat helyzete

| (46) | A (14) és (15) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint és amint azt az alábbi 1. táblázat részletesebben is bemutatja, a vállalat működési és pénzügyi teljesítménye a 2004–2009 közötti időszakban jelentősen romlott.

  1.   táblázat


  A United Textiles pénzügyi kulcsmutatói (millió EUR-ban) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forgalom | 154,3 | 97,5 | 64,6 | 74,7 (13) | 30,6 | 4,5 |
| Adózás előtti eredmény | –89,6 | –61,3 | –49,3 | –38,5 | –62,4 | –60,6 |
| Halmozott veszteség | 264,1 | 316 | 378,3 | 418,7 | 481 | 520,3 (14) |
| Jegyzett tőke | 276,3 | 283,3 | 280,8 | 288,9 | 290,4 | 290,4 (14) |
| Saját tőke | 95,2 | 35,7 | 32,9 | 4,6 | –49,1 | – 111,5 |
| Adósság/saját tőke | 281 % | 692 % | 829 % | 6 243 % | – 561 % | – 280 % |
| Adatok a 2004–2009 közötti pénzügyi kimutatások alapján. |

(46)

A (14) és (15) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint és amint azt az alábbi 1. táblázat részletesebben is bemutatja, a vállalat működési és pénzügyi teljesítménye a 2004–2009 közötti időszakban jelentősen romlott.

1.   táblázat

A United Textiles pénzügyi kulcsmutatói (millió EUR-ban)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Forgalom

154,3

97,5

64,6

74,7 (13)

30,6

4,5

Adózás előtti eredmény

–89,6

–61,3

–49,3

–38,5

–62,4

–60,6

Halmozott veszteség

264,1

316

378,3

418,7

481

520,3 (14)

Jegyzett tőke

276,3

283,3

280,8

288,9

290,4

290,4 (14)

Saját tőke

95,2

35,7

32,9

4,6

–49,1

– 111,5

Adósság/saját tőke

281 %

692 %

829 %

6 243 %

– 561 %

– 280 %

Adatok a 2004–2009 közötti pénzügyi kimutatások alapján.

| (47) | E pénzügyi számadatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált intézkedések idején (2007–2010) a vállalat az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 10. pontja értelmében „nehéz helyzetben” volt. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a vállalat jelenleg is nehéz helyzetben van. |
| --- | --- |

(47)

E pénzügyi számadatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált intézkedések idején (2007–2010) a vállalat az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 10. pontja értelmében „nehéz helyzetben” volt. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a vállalat jelenleg is nehéz helyzetben van.

| (48) | Tekintettel az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 10. pontjának a) alpontjára, a 2004–2009 közötti időszakban a vállalat nem vesztette el jegyzett tőkéjét – amint a pénzügyi kimutatásokból is látható –, sőt az valójában emelkedett. Azonban ugyanezen időszak alatt a vállalat saját tőkéje csökkent és 2007-ben minimális szintre esett vissza, majd 2008-ban és 2009-ben negatív szintet ért el. A vállalat nem tette meg a görög jogszabályok (15) alapján előírt szükséges intézkedéseket a saját tőke csökkenésének megállítása érdekében. A vállalat számára lehetséges intézkedés vagy a tőkeemelés, vagy a veszteségek aktiválása lett volna, ez pedig lenullázta volna a jegyzett tőkét. Kritikus pénzügyi helyzete (lásd az 1. táblázatot) és finanszírozási nehézségei (lásd a (15) preambulumbekezdést) miatt a United Textiles esetében úgy tűnik azonban, csakis a veszteségek aktiválása lett volna a jártható út. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a vállalat jegyzett tőkéjének több mint felét valójában elveszítette. |
| --- | --- |

(48)

Tekintettel az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 10. pontjának a) alpontjára, a 2004–2009 közötti időszakban a vállalat nem vesztette el jegyzett tőkéjét – amint a pénzügyi kimutatásokból is látható –, sőt az valójában emelkedett. Azonban ugyanezen időszak alatt a vállalat saját tőkéje csökkent és 2007-ben minimális szintre esett vissza, majd 2008-ban és 2009-ben negatív szintet ért el. A vállalat nem tette meg a görög jogszabályok (15) alapján előírt szükséges intézkedéseket a saját tőke csökkenésének megállítása érdekében. A vállalat számára lehetséges intézkedés vagy a tőkeemelés, vagy a veszteségek aktiválása lett volna, ez pedig lenullázta volna a jegyzett tőkét. Kritikus pénzügyi helyzete (lásd az 1. táblázatot) és finanszírozási nehézségei (lásd a (15) preambulumbekezdést) miatt a United Textiles esetében úgy tűnik azonban, csakis a veszteségek aktiválása lett volna a jártható út. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a vállalat jegyzett tőkéjének több mint felét valójában elveszítette.

| (49) | Figyelembe véve az iránymutatások 10. pontjának c) alpontját, 2008-tól kezdve a vállalat a görög jog értelmében (16) megfelelt a kollektív fizetésképtelenségi eljárás megindítását lehető tévő kritériumoknak. |
| --- | --- |

(49)

Figyelembe véve az iránymutatások 10. pontjának c) alpontját, 2008-tól kezdve a vállalat a görög jog értelmében (16) megfelelt a kollektív fizetésképtelenségi eljárás megindítását lehető tévő kritériumoknak.

| (50) | Végezetül, tekintettel az iránymutatások 11. pontjára, azok a szokásos jelek, amelyek egy cég nehéz helyzetére utalnak, úgymint a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom és a felhalmozódó adósság, már legalább 2004 óta jelen voltak. |
| --- | --- |

(50)

Végezetül, tekintettel az iránymutatások 11. pontjára, azok a szokásos jelek, amelyek egy cég nehéz helyzetére utalnak, úgymint a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom és a felhalmozódó adósság, már legalább 2004 óta jelen voltak.

V. b)   Támogatás megléte az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében

| (51) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítésével torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(51)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítésével torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”

| (52) | A Bizottság most tehát azt értékeli, hogy a United Textiles vállalattal kapcsolatos intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősülnek-e. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság most tehát azt értékeli, hogy a United Textiles vállalattal kapcsolatos intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján állami támogatásnak minősülnek-e.

V. b) 1.   1. intézkedés: A 2007. májusi állami garanciavállalás

a)   Állami források

| (53) | Az állami kezességvállalásra valójában állami forrásokból került sor, mivel azt közvetlenül az állam nyújtotta. A döntést a felelős miniszter hozta meg, tehát az intézkedés az államnak is tulajdonítható. Az állami forrásokra vonatkozó kritérium tehát teljesül. |
| --- | --- |

(53)

Az állami kezességvállalásra valójában állami forrásokból került sor, mivel azt közvetlenül az állam nyújtotta. A döntést a felelős miniszter hozta meg, tehát az intézkedés az államnak is tulajdonítható. Az állami forrásokra vonatkozó kritérium tehát teljesül.

b)   Előny

| (54) | Görögország és a kedvezményezett állítása szerint a Görög Nemzeti Bank (a hitelező bank) egyetértett az állami kezességvállalás elhárításával, és helyette a kezességvállalást kiváltó, a United Textiles ingatlanvagyonára bejegyzett jelzálog alkalmazásával. Állításuk alátámasztásaként Görögország és a kedvezményezett benyújtja a Görög Nemzeti Bank 2010. december 24-én kelt, a United Textiles vállalat 2010. december 23-án kelt levelére írott válaszlevelét. |
| --- | --- |

(54)

Görögország és a kedvezményezett állítása szerint a Görög Nemzeti Bank (a hitelező bank) egyetértett az állami kezességvállalás elhárításával, és helyette a kezességvállalást kiváltó, a United Textiles ingatlanvagyonára bejegyzett jelzálog alkalmazásával. Állításuk alátámasztásaként Görögország és a kedvezményezett benyújtja a Görög Nemzeti Bank 2010. december 24-én kelt, a United Textiles vállalat 2010. december 23-án kelt levelére írott válaszlevelét.

| (55) | Ezt az érvelést a Bizottság nem tudja elfogadni. A benyújtott levél csupán a Görög Nemzeti Bank azon megállapítását tartalmazza, miszerint a bank, bizonyos feltételektől függően, hajlandó megvizsgálni a biztosíték javasolt kiváltását. A leglényegesebb feltétel az, hogy az elzálogosítandó vagyontárgyakat a bank választja ki, illetve, hogy a cserét az összes érintett félnek el kell fogadnia. A Bizottság álláspontja következésképpen az, hogy a Görög Nemzeti Bank valójában nem fogadta el a biztosíték javasolt kiváltását. |
| --- | --- |

(55)

Ezt az érvelést a Bizottság nem tudja elfogadni. A benyújtott levél csupán a Görög Nemzeti Bank azon megállapítását tartalmazza, miszerint a bank, bizonyos feltételektől függően, hajlandó megvizsgálni a biztosíték javasolt kiváltását. A leglényegesebb feltétel az, hogy az elzálogosítandó vagyontárgyakat a bank választja ki, illetve, hogy a cserét az összes érintett félnek el kell fogadnia. A Bizottság álláspontja következésképpen az, hogy a Görög Nemzeti Bank valójában nem fogadta el a biztosíték javasolt kiváltását.

| (56) | Görögország felhozza azt az érvet is, hogy a 2007. évi kezességvállalásra nem az Európai Unió állami támogatásra vonatkozó szabályai szerint került sor. Görögország állítása szerint a kezességvállalás hitelfedezeti mértéke nem haladta meg a 80 %-ot, illetve annak biztosítása piaci kamatláb mellett történt. |
| --- | --- |

(56)

Görögország felhozza azt az érvet is, hogy a 2007. évi kezességvállalásra nem az Európai Unió állami támogatásra vonatkozó szabályai szerint került sor. Görögország állítása szerint a kezességvállalás hitelfedezeti mértéke nem haladta meg a 80 %-ot, illetve annak biztosítása piaci kamatláb mellett történt.

| (57) | Ezt az indoklást a Bizottságnak nem áll módjában elfogadni, egyben azon a nézeten van, hogy a 2007. évi kezességvállalás igenis jogosulatlan előnyhöz juttatta a United Textiles vállalatot. A kezességvállalásról szóló közlemény 2.2. és 3.2. pontja értelmében előnyhöz jut az a kölcsönvevő, aki a kezességvállalásért nem piaci árat fizet. Egyes esetekben a pénzügyi nehézségekkel küzdő kölcsönvevő az állam kezességvállalása nélkül nem találna olyan pénzintézetet, amely bármilyen feltétel mellett is hajlandó lenne számára hitelt nyújtani. |
| --- | --- |

(57)

Ezt az indoklást a Bizottságnak nem áll módjában elfogadni, egyben azon a nézeten van, hogy a 2007. évi kezességvállalás igenis jogosulatlan előnyhöz juttatta a United Textiles vállalatot. A kezességvállalásról szóló közlemény 2.2. és 3.2. pontja értelmében előnyhöz jut az a kölcsönvevő, aki a kezességvállalásért nem piaci árat fizet. Egyes esetekben a pénzügyi nehézségekkel küzdő kölcsönvevő az állam kezességvállalása nélkül nem találna olyan pénzintézetet, amely bármilyen feltétel mellett is hajlandó lenne számára hitelt nyújtani.

| (58) | A 2007. évi kezességvállalás egy nehéz helyzetben lévő cég számára nyújtott hitelekre szólt, és a kezes, vagyis az állam ezért semmilyen díjat nem kapott. A kezességvállalásról szóló közlemény 3.2. és 4.2. pontja alapján a Bizottság rámutat arra, hogy a 2004–2007 között időszak során a vállalat pénzügyi helyzete jelentősen romlott, kölcsöneit illetően hátralékban volt, és a hitelező bankok 2001 óta korlátozták a neki nyújtott támogatást, csökkentve a hitelkeretet, illetve a hiteleket. A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés idején a United Textiles olyan súlyos nehézségekkel küzdött, amely hitelbesorolási szempontból a „rossz” kategóriának felel meg. |
| --- | --- |

(58)

A 2007. évi kezességvállalás egy nehéz helyzetben lévő cég számára nyújtott hitelekre szólt, és a kezes, vagyis az állam ezért semmilyen díjat nem kapott. A kezességvállalásról szóló közlemény 3.2. és 4.2. pontja alapján a Bizottság rámutat arra, hogy a 2004–2007 között időszak során a vállalat pénzügyi helyzete jelentősen romlott, kölcsöneit illetően hátralékban volt, és a hitelező bankok 2001 óta korlátozták a neki nyújtott támogatást, csökkentve a hitelkeretet, illetve a hiteleket. A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés idején a United Textiles olyan súlyos nehézségekkel küzdött, amely hitelbesorolási szempontból a „rossz” kategóriának felel meg.

| (59) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a vállalat 2007-es, 2008-as és 2009-es éves beszámolói alapján az elképzelés még mindig azt volt, hogy a garantált hitel biztosítékául a vállalat vagyoni eszközei szolgálnak majd: erre azonban még egyértelműen nem került sor (lásd a (18) preambulumbekezdést). A Bizottság megjegyzi azt is, hogy 2010 decemberében azt javasolták a Görög Nemzeti Banknak (a hitelező banknak), hogy hárítsa el az állami kezességvállalást, amit majd a United Textiles ingatlanvagyonára bejegyzett jelzálog válthat ki (lásd a (37) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy véli, e javaslat egyértelműen jelzi, hogy ilyen biztosítékot nem nyújtottak. A görög hatóságok azt állítják, hogy a 2007. évi kezességvállalás biztosítéka az elzálogosított vállalati ingatlanok és a részvényesek személyes kezességvállalása voltak (lásd a (35) preambulumbekezdést), azonban a tények azt mutatják, hogy csupán a részvényesek által vállalt személyes kezességről volt szó. A Bizottság következésképpen úgy véli, hogy az alaphitel nem volt biztosítva. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a vállalat 2007-es, 2008-as és 2009-es éves beszámolói alapján az elképzelés még mindig azt volt, hogy a garantált hitel biztosítékául a vállalat vagyoni eszközei szolgálnak majd: erre azonban még egyértelműen nem került sor (lásd a (18) preambulumbekezdést). A Bizottság megjegyzi azt is, hogy 2010 decemberében azt javasolták a Görög Nemzeti Banknak (a hitelező banknak), hogy hárítsa el az állami kezességvállalást, amit majd a United Textiles ingatlanvagyonára bejegyzett jelzálog válthat ki (lásd a (37) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy véli, e javaslat egyértelműen jelzi, hogy ilyen biztosítékot nem nyújtottak. A görög hatóságok azt állítják, hogy a 2007. évi kezességvállalás biztosítéka az elzálogosított vállalati ingatlanok és a részvényesek személyes kezességvállalása voltak (lásd a (35) preambulumbekezdést), azonban a tények azt mutatják, hogy csupán a részvényesek által vállalt személyes kezességről volt szó. A Bizottság következésképpen úgy véli, hogy az alaphitel nem volt biztosítva.

| (60) | Ezért a Bizottságnak kétségei vannak a tekintetben, hogy egy magánkezes felkínált volna-e ilyen kezességvállalást, illetve egy magánbank hajlandó lett volna-e állami kezességvállalás nélkül finanszírozni a vállalatot, mivel egy ilyen helyzetben lévő vállalat számára rendkívül nehéz lenne a kölcsön visszafizetése, és ilyenformán a kezes nehezen kerülhetné el a kezességvállalás lehívását. Ennek megfelelően a Bizottság úgy véli, hogy a 2007. évi kezességvállalásból eredő támogatás összege megegyezik a garantált kölcsön teljes összegével, azaz 16 millió EUR-val (20 millió EUR 80 %-a). |
| --- | --- |

(60)

Ezért a Bizottságnak kétségei vannak a tekintetben, hogy egy magánkezes felkínált volna-e ilyen kezességvállalást, illetve egy magánbank hajlandó lett volna-e állami kezességvállalás nélkül finanszírozni a vállalatot, mivel egy ilyen helyzetben lévő vállalat számára rendkívül nehéz lenne a kölcsön visszafizetése, és ilyenformán a kezes nehezen kerülhetné el a kezességvállalás lehívását. Ennek megfelelően a Bizottság úgy véli, hogy a 2007. évi kezességvállalásból eredő támogatás összege megegyezik a garantált kölcsön teljes összegével, azaz 16 millió EUR-val (20 millió EUR 80 %-a).

c)   Szelektivitás

| (61) | Görögország és a kedvezményezett azzal érvelnek, hogy a 2007. évi kezességvállalás nem minősül támogatásnak, mivel arra nem kiválasztás alapján került sor: a kezességvállalás célpontja nem a United Textiles volt, hanem arra a 2/75172/0025/2007.1.26. számú miniszteri rendelet alapján került sor, amely nem csupán a United Textiles vállalatra, hanem más vállalkozásokra egyaránt vonatkozott. |
| --- | --- |

(61)

Görögország és a kedvezményezett azzal érvelnek, hogy a 2007. évi kezességvállalás nem minősül támogatásnak, mivel arra nem kiválasztás alapján került sor: a kezességvállalás célpontja nem a United Textiles volt, hanem arra a 2/75172/0025/2007.1.26. számú miniszteri rendelet alapján került sor, amely nem csupán a United Textiles vállalatra, hanem más vállalkozásokra egyaránt vonatkozott.

| (62) | A Bizottság megjegyzi, hogy a kezességvállalás alapját képező miniszteri rendelet meghatározott földrajzi terület, nevezetesen Imathía tartomány bizonyos ágazatait célozta meg. Továbbá a jelen esetben a görög hatóságoknak nagy mozgásterük volt a United Textiles vállalatnak nyújtandó kezességvállalás tekintetében, mivel a kezességnyújtásról szóló döntést illetően objektív kritériumok nem voltak meghatározva. Ilyen objektív kritériumok hiányában az intézkedés valójában szelektív volt, mert azt a hatóságok kizárólag diszkrecionális alapon alkalmazták (17). Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében, amennyiben a pénzügyi támogatást nyújtó szerv olyan mértékű mozgásteret élvez, amely lehetővé teszi számára a kedvezményezettek kiválasztását vagy a segítségnyújtás feltételeinek meghatározását, akkor az ilyen segítségnyújtás nem tekinthető általános jellegűnek (18). Ilyenformán teljesül a szelektivitás kritériuma. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság megjegyzi, hogy a kezességvállalás alapját képező miniszteri rendelet meghatározott földrajzi terület, nevezetesen Imathía tartomány bizonyos ágazatait célozta meg. Továbbá a jelen esetben a görög hatóságoknak nagy mozgásterük volt a United Textiles vállalatnak nyújtandó kezességvállalás tekintetében, mivel a kezességnyújtásról szóló döntést illetően objektív kritériumok nem voltak meghatározva. Ilyen objektív kritériumok hiányában az intézkedés valójában szelektív volt, mert azt a hatóságok kizárólag diszkrecionális alapon alkalmazták (17). Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében, amennyiben a pénzügyi támogatást nyújtó szerv olyan mértékű mozgásteret élvez, amely lehetővé teszi számára a kedvezményezettek kiválasztását vagy a segítségnyújtás feltételeinek meghatározását, akkor az ilyen segítségnyújtás nem tekinthető általános jellegűnek (18). Ilyenformán teljesül a szelektivitás kritériuma.

d)   A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (63) | A United Textiles olyan ágazatban működik, amelynek termékei széles körben megjelennek a tagállamok közötti kereskedelemben. A támogatásra irányuló intézkedések idején a United Textiles olyan vállalat volt, amely forgalmának legnagyobb részét a többi tagállamban realizálta (lásd a (11) preambulumbekezdést). A kérdéses támogatási intézkedés versenytársaival szemben előnyhöz juttatta a United Textiles vállalatot (lásd a (45), (46) és (47) preambulumbekezdést). Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint, ha az állami támogatás megerősíti egy vállalat pozícióját a tagállamok közötti kereskedelemben versengő többi vállalattal szemben, úgy e vállalatok a támogatás által érintett vállalatoknak tekintendők (19). Ennek megfelelően a verseny torzításának, valamint a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma teljesül. |
| --- | --- |

(63)

A United Textiles olyan ágazatban működik, amelynek termékei széles körben megjelennek a tagállamok közötti kereskedelemben. A támogatásra irányuló intézkedések idején a United Textiles olyan vállalat volt, amely forgalmának legnagyobb részét a többi tagállamban realizálta (lásd a (11) preambulumbekezdést). A kérdéses támogatási intézkedés versenytársaival szemben előnyhöz juttatta a United Textiles vállalatot (lásd a (45), (46) és (47) preambulumbekezdést). Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint, ha az állami támogatás megerősíti egy vállalat pozícióját a tagállamok közötti kereskedelemben versengő többi vállalattal szemben, úgy e vállalatok a támogatás által érintett vállalatoknak tekintendők (19). Ennek megfelelően a verseny torzításának, valamint a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma teljesül.

| (64) | A 2007. évi kezességvállalás mögött álló hitelt nyújtó bank a Görög Nemzeti Bank volt; a vizsgálat kimutatta, hogy a kezességvállalásból a banknak előnye nem származott. A kezességvállalás egy 10 éves, új futamidejű, új hitel-megállapodásra szólt. A kezességvállalásról szóló közlemény 2.3.1. pontja értelmében az is a hitelnyújtó támogatása lehet, ha egy kölcsönre szóló állami kezességvállalásra ex post módon kerül sor, a hitelfeltételek kiigazítása nélkül; a jelen esetben azonban a meglévő hitel feltételei a hitel futamidejének változása révén megváltoztak. A Bizottság tehát úgy véli, hogy a 2007. évi kezességvállalás nem minősül a hitelnyújtó támogatásának. |
| --- | --- |

(64)

A 2007. évi kezességvállalás mögött álló hitelt nyújtó bank a Görög Nemzeti Bank volt; a vizsgálat kimutatta, hogy a kezességvállalásból a banknak előnye nem származott. A kezességvállalás egy 10 éves, új futamidejű, új hitel-megállapodásra szólt. A kezességvállalásról szóló közlemény 2.3.1. pontja értelmében az is a hitelnyújtó támogatása lehet, ha egy kölcsönre szóló állami kezességvállalásra ex post módon kerül sor, a hitelfeltételek kiigazítása nélkül; a jelen esetben azonban a meglévő hitel feltételei a hitel futamidejének változása révén megváltoztak. A Bizottság tehát úgy véli, hogy a 2007. évi kezességvállalás nem minősül a hitelnyújtó támogatásának.

| (65) | A 2007. évi kezességvállalás egyetlen hatása ugyanakkor az volt, hogy a bank nem igyekezett haladéktalanul behajtani a kölcsönt. A bank azonban képes lett volna felszámolási eljárás útján visszafizettetni a fennálló követeléseit. A Bizottság itt jegyzi meg, hogy a 2007. évi hitel az állóeszközökre bejegyzett jelzálog révén biztosítva volt (20). |
| --- | --- |

(65)

A 2007. évi kezességvállalás egyetlen hatása ugyanakkor az volt, hogy a bank nem igyekezett haladéktalanul behajtani a kölcsönt. A bank azonban képes lett volna felszámolási eljárás útján visszafizettetni a fennálló követeléseit. A Bizottság itt jegyzi meg, hogy a 2007. évi hitel az állóeszközökre bejegyzett jelzálog révén biztosítva volt (20).

| (66) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 2007. májusi állami kezességvállalás (1. intézkedés) az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében a United Textiles vállalatnak nyújtott jogellenes állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 2007. májusi állami kezességvállalás (1. intézkedés) az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében a United Textiles vállalatnak nyújtott jogellenes állami támogatásnak minősül.

| (67) | A Bizottság úgy véli, hogy a 2007. májusi állami kezességvállalás, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében, nem minősül a hitelező banknak, tehát a Görög Nemzeti Banknak nyújtott állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság úgy véli, hogy a 2007. májusi állami kezességvállalás, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében, nem minősül a hitelező banknak, tehát a Görög Nemzeti Banknak nyújtott állami támogatásnak.

V. b) 2.   2. intézkedés: A késedelmes társadalombiztosítási hozzájárulás fizetési kötelezettségek átütemezése

a)   Állami források

| (68) | A Bizottság megjegyzi, hogy a társadalombiztosítási hozzájárulások célja a közjog alapján jogi személyiséggel bíró, egyben állami felügyelet alatt működő társadalombiztosítási szervezetek finanszírozása. E hozzájárulások behajtásának elmaradása az államot forrásoktól fosztja meg. E kritérium következésképpen teljesül. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság megjegyzi, hogy a társadalombiztosítási hozzájárulások célja a közjog alapján jogi személyiséggel bíró, egyben állami felügyelet alatt működő társadalombiztosítási szervezetek finanszírozása. E hozzájárulások behajtásának elmaradása az államot forrásoktól fosztja meg. E kritérium következésképpen teljesül.

b)   Előny

| (69) | A Bizottság úgy véli, hogy a United Textiles ténylegesen egy nyolc éves időszakot kapott a fizetési kötelezettség teljesítésére, akkor, amikor súlyos pénzügyi nehézségekkel szembesült és nagy valószínűséggel fennállt a nem teljesítés mint mulasztás lehetősége. A széles körben általános ítélkezési gyakorlatnak megfelelően – annak megállapítása érdekében, hogy a tartozások végrehajtás útján történő behajtásának elmaradása révén a United Textiles szelektív előnyhöz jutott-e, illetve, hogy ez az előny az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül-e – azt kell megállapítani, hogy a vállalat rendes piaci körülmények között nem juthatott volna hozzá az előnyhöz (21). E ponton azt az alapvető kérdést kell feltenni, hogy adott körülmények között az állam magatartása összehasonlítható volt-e egy kellő gondossággal eljáró magánhitelező magatartásával. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság úgy véli, hogy a United Textiles ténylegesen egy nyolc éves időszakot kapott a fizetési kötelezettség teljesítésére, akkor, amikor súlyos pénzügyi nehézségekkel szembesült és nagy valószínűséggel fennállt a nem teljesítés mint mulasztás lehetősége. A széles körben általános ítélkezési gyakorlatnak megfelelően – annak megállapítása érdekében, hogy a tartozások végrehajtás útján történő behajtásának elmaradása révén a United Textiles szelektív előnyhöz jutott-e, illetve, hogy ez az előny az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül-e – azt kell megállapítani, hogy a vállalat rendes piaci körülmények között nem juthatott volna hozzá az előnyhöz (21). E ponton azt az alapvető kérdést kell feltenni, hogy adott körülmények között az állam magatartása összehasonlítható volt-e egy kellő gondossággal eljáró magánhitelező magatartásával.

| (70) | A görög hatóságok szerint a United Textiles a korábbi átütemezési megállapodásokat nem tartotta be. A vállalat valójában egy nyolc éves hosszabbítást kapott 14,57 millió EUR összegű fizetési kötelezettsége teljesítésére (lásd a (16) preambulumbekezdést), egy olyan időszakban, amikor súlyos pénzügyi nehézségekkel szembesült és nagy valószínűséggel fennállt a nem teljesítés miatti mulasztás lehetősége. Ilyen meghosszabbítást egy piaci hitelnyújtó nem tett volna lehetővé, különös tekintettel arra, hogy az előző átütemezések korábban már meghiúsultak. |
| --- | --- |

(70)

A görög hatóságok szerint a United Textiles a korábbi átütemezési megállapodásokat nem tartotta be. A vállalat valójában egy nyolc éves hosszabbítást kapott 14,57 millió EUR összegű fizetési kötelezettsége teljesítésére (lásd a (16) preambulumbekezdést), egy olyan időszakban, amikor súlyos pénzügyi nehézségekkel szembesült és nagy valószínűséggel fennállt a nem teljesítés miatti mulasztás lehetősége. Ilyen meghosszabbítást egy piaci hitelnyújtó nem tett volna lehetővé, különös tekintettel arra, hogy az előző átütemezések korábban már meghiúsultak.

| (71) | A Bizottság arra következtetésre jutott, hogy a görög hatóságok magatartása nem hasonlított egy kellő gondossággal eljáró magánhitelező magatartásához, mivel a 2009. évi átütemezésre sor került, annak ellenére, hogy a korábbi átütemezési megállapodások meghiúsultak, a vállalat már nehéz pénzügyi helyzetben volt és termelése jórészt leállt, így a kölcsön visszafizetése valószínűtlennek tűnt. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság arra következtetésre jutott, hogy a görög hatóságok magatartása nem hasonlított egy kellő gondossággal eljáró magánhitelező magatartásához, mivel a 2009. évi átütemezésre sor került, annak ellenére, hogy a korábbi átütemezési megállapodások meghiúsultak, a vállalat már nehéz pénzügyi helyzetben volt és termelése jórészt leállt, így a kölcsön visszafizetése valószínűtlennek tűnt.

| (72) | Ezért a Bizottság azon a nézeten van, hogy, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében, a vállalat társadalombiztosítási adósságainak 2009. évi átütemezésével előnyhöz jutott. |
| --- | --- |

(72)

Ezért a Bizottság azon a nézeten van, hogy, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében, a vállalat társadalombiztosítási adósságainak 2009. évi átütemezésével előnyhöz jutott.

c)   Szelektivitás

| (73) | A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy az átütemezésre az összes görögországi vállalatra alkalmazandó, általános érvényű nemzeti törvényi szabályozás (22), alapján került sor, és ezért az intézkedés nem volt szelektív. |
| --- | --- |

(73)

A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy az átütemezésre az összes görögországi vállalatra alkalmazandó, általános érvényű nemzeti törvényi szabályozás (22), alapján került sor, és ezért az intézkedés nem volt szelektív.

| (74) | Ezt az érvelést a Bizottság nem tudja elfogadni. A jelen esetben a görög hatóságoknak nagy mozgásterük volt a United Textiles társadalombiztosítási adósságainak kezelése tekintetében, mivel az átütemezési döntést illetően objektív kritériumok nem voltak meghatározva. Ilyen objektív kritériumok hiányában az intézkedés valójában szelektív volt, mert azt a hatóságok kizárólag diszkrecionális alapon alkalmazták (23). Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében, amennyiben a pénzügyi támogatást nyújtó szerv olyan mértékű mozgásteret élvez, amely lehetővé teszi számára a kedvezményezettek kiválasztását vagy a segítségnyújtás feltételeinek meghatározását, akkor az ilyen segítségnyújtás nem tekinthető általános jellegűnek (24). Ilyenformán teljesül a szelektivitás kritériuma. |
| --- | --- |

(74)

Ezt az érvelést a Bizottság nem tudja elfogadni. A jelen esetben a görög hatóságoknak nagy mozgásterük volt a United Textiles társadalombiztosítási adósságainak kezelése tekintetében, mivel az átütemezési döntést illetően objektív kritériumok nem voltak meghatározva. Ilyen objektív kritériumok hiányában az intézkedés valójában szelektív volt, mert azt a hatóságok kizárólag diszkrecionális alapon alkalmazták (23). Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében, amennyiben a pénzügyi támogatást nyújtó szerv olyan mértékű mozgásteret élvez, amely lehetővé teszi számára a kedvezményezettek kiválasztását vagy a segítségnyújtás feltételeinek meghatározását, akkor az ilyen segítségnyújtás nem tekinthető általános jellegűnek (24). Ilyenformán teljesül a szelektivitás kritériuma.

d)   A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (75) | Végezetül, a (63) preambulumbekezdésben szereplő okok miatt teljesül a verseny torzításának és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma. |
| --- | --- |

(75)

Végezetül, a (63) preambulumbekezdésben szereplő okok miatt teljesül a verseny torzításának és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás kritériuma.

e)   A 2. intézkedésben jelen lévő támogatásra vonatkozó következtetés

| (76) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a késedelmes társadalombiztosítási kötelezettségek 2009. évi átütemezése a EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében a United Textiles vállalatnak nyújtott állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a késedelmes társadalombiztosítási kötelezettségek 2009. évi átütemezése a EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében a United Textiles vállalatnak nyújtott állami támogatásnak minősül.

| (77) | A támogatás összege 14,57 millió EUR, ami a 2009. május 25-én átütemezett, késedelmes adósságok teljes összegével egyezik meg. |
| --- | --- |

(77)

A támogatás összege 14,57 millió EUR, ami a 2009. május 25-én átütemezett, késedelmes adósságok teljes összegével egyezik meg.

V. b) 3.   3. intézkedés: A 2010. júniusi állami kezességvállalás

| (78) | A Bizottság megállapítja, hogy a vállalat 2009-ben működését leállította és azóta még pénzügyi beszámolókat sem tett közzé (lásd a (15) preambulumbekezdést). A kezességvállalás nem volt elégséges friss források biztosításához, és a vállalat nem kezdte újra tevékenységét mialatt a kezességvállalás rendelkezésre állt. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a kezességvállalás nem torzította a versenyt, illetve nem jelentett ilyen jellegű fenyegetést. A kezességvállalás következésképpen nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság megállapítja, hogy a vállalat 2009-ben működését leállította és azóta még pénzügyi beszámolókat sem tett közzé (lásd a (15) preambulumbekezdést). A kezességvállalás nem volt elégséges friss források biztosításához, és a vállalat nem kezdte újra tevékenységét mialatt a kezességvállalás rendelkezésre állt. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a kezességvállalás nem torzította a versenyt, illetve nem jelentett ilyen jellegű fenyegetést. A kezességvállalás következésképpen nem minősül állami támogatásnak.

V. c)   A támogatási intézkedés összeegyeztethetősége a belső piaccal

V. c) 1.   Általános kérdések

| (79) | Minthogy az 1. és 2. intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, fontolóra kell venni, hogy azok vajon összeegyeztethetők-e az adott cikk (2) és (3) bekezdésében szereplő kivételekkel. |
| --- | --- |

(79)

Minthogy az 1. és 2. intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, fontolóra kell venni, hogy azok vajon összeegyeztethetők-e az adott cikk (2) és (3) bekezdésében szereplő kivételekkel.

V. c) 2.   Nehéz helyzetben lévő cég

| (80) | A (46)–(50) preambulumbekezdésben bemutatottaknak megfelelően, a vállalat működési és pénzügyi teljesítménye a 2004–2009 közötti időszak során jelentősen romlott. A Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált intézkedések idején (2007–2010) a vállalat az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 10. és 11. pontja értelmében nehéz helyzetben volt, és ezt Görögország, illetve a kedvezményezett elismeri. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a vállalat továbbra is nehéz helyzetben van, mert a helyzet azóta sem javult. |
| --- | --- |

(80)

A (46)–(50) preambulumbekezdésben bemutatottaknak megfelelően, a vállalat működési és pénzügyi teljesítménye a 2004–2009 közötti időszak során jelentősen romlott. A Bizottság megállapítja, hogy a vizsgált intézkedések idején (2007–2010) a vállalat az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 10. és 11. pontja értelmében nehéz helyzetben volt, és ezt Görögország, illetve a kedvezményezett elismeri. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a vállalat továbbra is nehéz helyzetben van, mert a helyzet azóta sem javult.

V. c) 3.   Az EUMSZ 107. cikke (2) és 107. cikke (3) bekezdésében szereplő kivételek

| (81) | A 107. cikk (2) bekezdésében és a 107. cikk (3) bekezdése d), illetve e) pontjában szereplő kivételek egyértelműen nem alkalmazhatók, és azokra a görög hatóságok nem hivatkoztak. |
| --- | --- |

(81)

A 107. cikk (2) bekezdésében és a 107. cikk (3) bekezdése d), illetve e) pontjában szereplő kivételek egyértelműen nem alkalmazhatók, és azokra a görög hatóságok nem hivatkoztak.

| (82) | A 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy egy támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható akkor, ha annak célja „olyan területek gazdasági fejlődésének támogatása, ahol az életszínvonal rendellenes módon alacsony, illetve ahol súlyos alulfoglalkoztatás tapasztalható”. A United Textiles a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja által támogatott területen található, ezért a vállalat potenciálisan regionális támogatásra lehet jogosult. |
| --- | --- |

(82)

A 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy egy támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható akkor, ha annak célja „olyan területek gazdasági fejlődésének támogatása, ahol az életszínvonal rendellenes módon alacsony, illetve ahol súlyos alulfoglalkoztatás tapasztalható”. A United Textiles a 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja által támogatott területen található, ezért a vállalat potenciálisan regionális támogatásra lehet jogosult.

| (83) | A 2007–2013 közötti időszak regionális támogatásairól szóló irányelvek („a regionális támogatásról szóló irányelvek”) (25), amelyek a 2007. évi kezességvállalás és a 2009. évi adósság-átütemezés (1. és 2. intézkedés) idején voltak irányadók, meghatározzák a regionális beruházási támogatás jóváhagyásának feltételeit. |
| --- | --- |

(83)

A 2007–2013 közötti időszak regionális támogatásairól szóló irányelvek („a regionális támogatásról szóló irányelvek”) (25), amelyek a 2007. évi kezességvállalás és a 2009. évi adósság-átütemezés (1. és 2. intézkedés) idején voltak irányadók, meghatározzák a regionális beruházási támogatás jóváhagyásának feltételeit.

| (84) | A regionális támogatásról szóló irányelvek hatályukat tekintve egyértelműen kizárják a nehéz helyzetben lévő cégeket. A United Textiles már az 1. és 2. intézkedés idején nehéz helyzetben volt, ezért nem volt jogosult regionális támogatásra. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás, a regionális támogatásról szóló irányelvek alapján, nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(84)

A regionális támogatásról szóló irányelvek hatályukat tekintve egyértelműen kizárják a nehéz helyzetben lévő cégeket. A United Textiles már az 1. és 2. intézkedés idején nehéz helyzetben volt, ezért nem volt jogosult regionális támogatásra. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás, a regionális támogatásról szóló irányelvek alapján, nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek.

| (85) | A Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet („általános csoportmentességi rendelet”) (26) alapján a Bizottság elvégzi a kérdéses intézkedések összeegyeztethetőségének értékelését is. A Bizottság megállapítja, hogy a nehéz helyzetben lévő cégeknek nyújtott támogatás ki van zárva az általános csoportmentességi rendelet hatálya alól. A United Textiles az 1. és 2. intézkedés idején már nehéz helyzetben volt, ezért az általános csoportmentességi rendelet értelmében a United Textiles vállalatnak nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen volt. |
| --- | --- |

(85)

A Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet („általános csoportmentességi rendelet”) (26) alapján a Bizottság elvégzi a kérdéses intézkedések összeegyeztethetőségének értékelését is. A Bizottság megállapítja, hogy a nehéz helyzetben lévő cégeknek nyújtott támogatás ki van zárva az általános csoportmentességi rendelet hatálya alól. A United Textiles az 1. és 2. intézkedés idején már nehéz helyzetben volt, ezért az általános csoportmentességi rendelet értelmében a United Textiles vállalatnak nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen volt.

| (86) | A Bizottságnak értékelnie kell továbbá, hogy az adott intézkedések esetleg összeegyeztethetők-e a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez biztosított ideiglenes keretszabállyal („az ideiglenes keretszabály”) (27). A Bizottság azonban úgy véli, hogy 2008. július 1-jét megelőzően a United Textiles egyértelműen nehéz helyzetben lévő vállalat volt, ezért nem volt jogosult az ideiglenes keretszabály hatálya alá eső támogatásra. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottságnak értékelnie kell továbbá, hogy az adott intézkedések esetleg összeegyeztethetők-e a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez biztosított ideiglenes keretszabállyal („az ideiglenes keretszabály”) (27). A Bizottság azonban úgy véli, hogy 2008. július 1-jét megelőzően a United Textiles egyértelműen nehéz helyzetben lévő vállalat volt, ezért nem volt jogosult az ideiglenes keretszabály hatálya alá eső támogatásra.

| (87) | Minthogy az intézkedések idején a United Textiles nehéz helyzetben lévő cég volt, a támogatás összeegyeztethetősége csakis az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások, azaz a EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja tükrében értékelhető. |
| --- | --- |

(87)

Minthogy az intézkedések idején a United Textiles nehéz helyzetben lévő cég volt, a támogatás összeegyeztethetősége csakis az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások, azaz a EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja tükrében értékelhető.

| (88) | Először, a Bizottság úgy látja, hogy az intézkedéseket intervenciós támogatásként nem lehet összeegyeztethetőnek tekinteni. A kezességvállalás időtartama nem korlátozódik hat hónapra, amint azt az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások (25) bekezdésének c) pontja kimondja, és a kölcsönhöz hasonlítható adósság-átütemezés szintén meghaladja az intervenciós támogatás esetén megengedett hat hónapos időszakot. Az intézkedések nem korlátozódnak a minimálisan szükséges összegre az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások (25) bekezdésének d) pontjában foglaltak szerint, valamint az iránymutatások mellékletében meghatározott képletnek megfelelően. |
| --- | --- |

(88)

Először, a Bizottság úgy látja, hogy az intézkedéseket intervenciós támogatásként nem lehet összeegyeztethetőnek tekinteni. A kezességvállalás időtartama nem korlátozódik hat hónapra, amint azt az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások (25) bekezdésének c) pontja kimondja, és a kölcsönhöz hasonlítható adósság-átütemezés szintén meghaladja az intervenciós támogatás esetén megengedett hat hónapos időszakot. Az intézkedések nem korlátozódnak a minimálisan szükséges összegre az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások (25) bekezdésének d) pontjában foglaltak szerint, valamint az iránymutatások mellékletében meghatározott képletnek megfelelően.

| (89) | Másodszor, az intézkedések egyike sem tekinthető összeegyeztethetőnek a szerkezetátalakítási támogatással sem. Görögország és a kedvezményezett állítása szerint a 2007. évi kezességvállalást megelőzően a vállalat banki finanszírozású és állami kezességvállalástól mentes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a görög hatóságokhoz. A Bizottsághoz ilyen szerkezetátalakítási tervet hivatalosan soha nem nyújtottak be. A szerkezetátalakítási terv szükséges feltétele egy cég hosszú távú életképessége helyreállításának, azonban ezekre az intézkedésekre szerkezetátalakítási terv nélkül került sor. A vizsgálat során egyértelműen bizonyítást nyert, hogy ilyen terv nem létezett és az adott időszakban megtett összes szerkezetátalakítási erőfeszítés meghiúsult, egészen addig a pontig, hogy a vállalat gyakorlatilag megszűnt működni és megszűnt tőzsdei jegyzése is. A szerkezetátalakítási kudarc ellenére az állam, a 2007. évi állami garanciavállalás révén, a United Textiles vállalatot továbbra is ellátta működő tőkével. A Bizottság következésképpen úgy véli, hogy az 1. és 2. intézkedés pusztán a működéshez nyújtott, olyan támogatásnak minősült, amelynek alapját nem képezte hitelt érdemlő szerkezetátalakítási folyamat. |
| --- | --- |

(89)

Másodszor, az intézkedések egyike sem tekinthető összeegyeztethetőnek a szerkezetátalakítási támogatással sem. Görögország és a kedvezményezett állítása szerint a 2007. évi kezességvállalást megelőzően a vállalat banki finanszírozású és állami kezességvállalástól mentes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a görög hatóságokhoz. A Bizottsághoz ilyen szerkezetátalakítási tervet hivatalosan soha nem nyújtottak be. A szerkezetátalakítási terv szükséges feltétele egy cég hosszú távú életképessége helyreállításának, azonban ezekre az intézkedésekre szerkezetátalakítási terv nélkül került sor. A vizsgálat során egyértelműen bizonyítást nyert, hogy ilyen terv nem létezett és az adott időszakban megtett összes szerkezetátalakítási erőfeszítés meghiúsult, egészen addig a pontig, hogy a vállalat gyakorlatilag megszűnt működni és megszűnt tőzsdei jegyzése is. A szerkezetátalakítási kudarc ellenére az állam, a 2007. évi állami garanciavállalás révén, a United Textiles vállalatot továbbra is ellátta működő tőkével. A Bizottság következésképpen úgy véli, hogy az 1. és 2. intézkedés pusztán a működéshez nyújtott, olyan támogatásnak minősült, amelynek alapját nem képezte hitelt érdemlő szerkezetátalakítási folyamat.

| (90) | Végezetül, az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 38–42. pontjai értelmében nem került sor semmilyen kompenzációs intézkedés előterjesztésére. |
| --- | --- |

(90)

Végezetül, az intervenciós és szerkezetátalakítási iránymutatások 38–42. pontjai értelmében nem került sor semmilyen kompenzációs intézkedés előterjesztésére.

| (91) | A United Textiles szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultságát illetően a Bizottság megállapítja, hogy a vállalat legalább 2007 óta, amikor már nehéz helyzetben volt, működési támogatásban részesül. A Bizottság úgy véli, hogy mindez „az először és utoljára” alapelv megsértését jelenti, egyben azt mutatja, hogy a vállalat nehézségei visszatérő jellegűek, illetve a vállalatnak nyújtott támogatás a közösségi érdekkel ellentétes módon torzította a versenyt. Továbbá, Görögország és a kedvezményezett érvelése szerint a 2007. évi kezességvállalás beépült a 2010. évi kezességvállalásba, ilyen formán a vállalat hitelezése rendezésének integrált megközelítéséről van szó. A Bizottság azonban úgy látja, hogy a szerkezetátalakítás integrált megközelítésére nincs bizonyíték, mivel a 2007-ben, 2009-ben és 2010-ben foganatosított támogatási intézkedésekre – a szükséges egyetlen szerkezetátalakítási projekt, illetve a vállalat életképességének helyreállítására alkalmas stratégia hiányában – éveken át került sor. |
| --- | --- |

(91)

A United Textiles szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultságát illetően a Bizottság megállapítja, hogy a vállalat legalább 2007 óta, amikor már nehéz helyzetben volt, működési támogatásban részesül. A Bizottság úgy véli, hogy mindez „az először és utoljára” alapelv megsértését jelenti, egyben azt mutatja, hogy a vállalat nehézségei visszatérő jellegűek, illetve a vállalatnak nyújtott támogatás a közösségi érdekkel ellentétes módon torzította a versenyt. Továbbá, Görögország és a kedvezményezett érvelése szerint a 2007. évi kezességvállalás beépült a 2010. évi kezességvállalásba, ilyen formán a vállalat hitelezése rendezésének integrált megközelítéséről van szó. A Bizottság azonban úgy látja, hogy a szerkezetátalakítás integrált megközelítésére nincs bizonyíték, mivel a 2007-ben, 2009-ben és 2010-ben foganatosított támogatási intézkedésekre – a szükséges egyetlen szerkezetátalakítási projekt, illetve a vállalat életképességének helyreállítására alkalmas stratégia hiányában – éveken át került sor.

| (92) | A Bizottság megállapítja, hogy „az először és utoljára” alapelvet nem tartották be. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság megállapítja, hogy „az először és utoljára” alapelvet nem tartották be.

| (93) | Végezetül, a United Textiles az intézkedések idején nehéz helyzetben volt, és a Bizottság nem lát egyéb olyan állami támogatási szabályt, amely az állítólagos támogatást mint a EUMSZ-szel összeegyeztethetőt mutatná be. |
| --- | --- |

(93)

Végezetül, a United Textiles az intézkedések idején nehéz helyzetben volt, és a Bizottság nem lát egyéb olyan állami támogatási szabályt, amely az állítólagos támogatást mint a EUMSZ-szel összeegyeztethetőt mutatná be.

V. c) 4.   Következtetés az összeegyeztethetőség tekintetében

| (94) | A Bizottság megállapítja, hogy az 1. és 2. intézkedés nem összeegyeztethető az EUMSZ-szel. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság megállapítja, hogy az 1. és 2. intézkedés nem összeegyeztethető az EUMSZ-szel.

VI.   VISSZAVÉTEL

| (95) | A Bizottság megállapítja, hogy a 2007. évi állami kezességvállalás és a késedelmes társadalombiztosítási hozzájárulás fizetési kötelezettségek 2009. évi átütemezése állami támogatásnak minősül, ami összeegyeztethetetlen a belső piaccal. A Bizottság megállapítja, hogy a 2010. évi állami kezességvállalás nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság megállapítja, hogy a 2007. évi állami kezességvállalás és a késedelmes társadalombiztosítási hozzájárulás fizetési kötelezettségek 2009. évi átütemezése állami támogatásnak minősül, ami összeegyeztethetetlen a belső piaccal. A Bizottság megállapítja, hogy a 2010. évi állami kezességvállalás nem minősül állami támogatásnak.

| (96) | A 659/99/EK tanácsi rendelet 14. cikke kimondja, hogy „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.” |
| --- | --- |

(96)

A 659/99/EK tanácsi rendelet 14. cikke kimondja, hogy „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.”

| (97) | Tekintve, hogy a jelen intézkedések jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, a támogatást a támogatás nyújtását megelőzően fennálló piaci helyzet helyreállítása érdekében vissza kell venni. A támogatást attól az időponttól kell visszavenni, amikortól a kedvezményezett előnyhöz jutott, tehát amikortól a támogatás a kedvezményezett rendelkezésére állt, és a tényleges visszavétel időpontjáig meg kell fizetni a kamatot. |
| --- | --- |

(97)

Tekintve, hogy a jelen intézkedések jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, a támogatást a támogatás nyújtását megelőzően fennálló piaci helyzet helyreállítása érdekében vissza kell venni. A támogatást attól az időponttól kell visszavenni, amikortól a kedvezményezett előnyhöz jutott, tehát amikortól a támogatás a kedvezményezett rendelkezésére állt, és a tényleges visszavétel időpontjáig meg kell fizetni a kamatot.

| (98) | A 2007. évi állami kezességvállalás (1. intézkedés) nem összeegyeztethető támogatási eleme egyenlő a garantált kölcsön teljes összegével. A Bizottság becslése szerint a United Textiles számára ily módon nyújtott támogatás összege tehát 16 millió EUR. |
| --- | --- |

(98)

A 2007. évi állami kezességvállalás (1. intézkedés) nem összeegyeztethető támogatási eleme egyenlő a garantált kölcsön teljes összegével. A Bizottság becslése szerint a United Textiles számára ily módon nyújtott támogatás összege tehát 16 millió EUR.

| (99) | A 2. intézkedésben szereplő, nem összeegyeztethető támogatási elem egyenlő az átütemezett adósságok teljes összegével, így a United Textiles számára ebben a formán nyújtott támogatás összege 14,57 millió EUR. A megállapodás alapján kifizetett összegektől eltérő egyéb kifizetések a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásként visszafizetendő teljes összegből levonhatók. |
| --- | --- |

(99)

A 2. intézkedésben szereplő, nem összeegyeztethető támogatási elem egyenlő az átütemezett adósságok teljes összegével, így a United Textiles számára ebben a formán nyújtott támogatás összege 14,57 millió EUR. A megállapodás alapján kifizetett összegektől eltérő egyéb kifizetések a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásként visszafizetendő teljes összegből levonhatók.

| (100) | A visszafizetendő pontos összeget és a visszavett összegekre alkalmazandó kamatot Görögországnak kell kiszámítania, |
| --- | --- |

(100)

A visszafizetendő pontos összeget és a visszavett összegekre alkalmazandó kamatot Görögországnak kell kiszámítania,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének sérelmével, a Görögország által az Enómeni Klostoÿfantourgía AE részére nyújtott állami támogatás – 2007-ben állami kezességvállalás formájában, majd 2009-ben a késedelmes társadalombiztosítási hozzájárulás fizetési kötelezettség átütemezésével – összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

(2)   A 2010. évi állami kezességvállalás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

2. cikk

(1)   Görögország visszafizetteti a kedvezményezettel az 1. cikk (1) bekezdésében említett állami támogatást.

(2)   A visszatérítendő összegek tartalmazzák azt a kamatot, amely az összegeknek a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásától a tényleges visszaszerzésükig tartó időszak után jár.

(3)   A kamatot, a 794/2004/EK bizottsági rendelet (28) V. fejezetében foglaltak szerint, kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   Görögország e határozat elfogadásának időpontjától kezdve megszünteti az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatás valamennyi függőben lévő kifizetését.

3. cikk

(1)   A 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   Görögország biztosítja, hogy e határozat végrehajtására az értesítés napjától számított négy hónapon belül sor kerül.

4. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Görögország benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:

| a) | a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Amíg az 1. cikk (1) bekezdésében említett támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Görögország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság kérésére Görögország azonnali tájékoztatást ad az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Ugyancsak részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezett által már visszafizetett támogatásokról és kamatokról.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 22-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 357., 2010.12.30., 18. o.

1

(2)  A későbbiekben az EK-Szerződés 88. cikke. Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke helyébe 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107., illetve 108. cikke lépett.

2

(3)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

3

(4)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

4

(5)  A 2190/1920 számú görög törvény 47. cikke értelmében, ha a saját tőke a részvénytőke 50 %-a alá esik, akkor a részvényeseknek az adott pénzügyi év végétől számított hat hónapon belül vagy a vállalat felszámolásáról, vagy egyéb intézkedések foganatosításáról kell határozniuk.

5

(6)  http://www.unitedtextiles.com/Alist.asp?catid=312§ion=0.08.00

6

(7)  http://www.ase.gr/content/gr/companies/ListedCo/Profiles/pr_press.asp?Cid=111&coname=%C5%CD%D9%CC%C5%CD%C7+%CA%CB%D9%D3%D4%CF%DB%D6%C1%CD%D4%CF%D5%D1%C3%C9%C1+%C1%2E%C5%2E

7

(8)  A bankok pénzügyi beszámolói és internetes oldalai alapján.

8

(9)  A Görögországban minden hitelre kirótt 0,6 %-os adóval együtt (a jelzálog- és mezőgazdasági hitelek kivételével, ahol az adó mértéke 0,12 %).

9

(10)  Hivatkozás közzététele: FEK A’ 75, 2009.5.15.

10

(11)  HL C 155., 2008.6.20., 10. o.

11

(12)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

12

(13)  A nagyobb tőke eredményezte növekedés, ami több gyár működését tette lehetővé.

13

(14)  2009. szeptember.

14

(15)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

15

(16)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

16

(17)  Lásd a Bizottság közleményét az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.). Lásd még a Bíróság 1996. szeptember 26-i ítéletét a C-241/94 Franciaország kontra Bizottság (Kimberly Clark Sopalin) ügyben [EBHT 1996., I-4551].

17

Franciaország

Bizottság (Kimberly Clark Sopalin)

(18)  Az Elsőfokú Bíróság (jelen esetben a Törvényszék) ítélete a 152/99 Hamsa kontra Bizottság ügyben [EBHT 2002., 3049. o., 156–157. pont].

18

Hamsa

Bizottság

(19)  A Bíróság 1980. szeptember 17-i ítélete a 730/79 Philip Morris kontra Bizottság ügyben [EBHT 1980., 2671. o.], görög speciális változat 1980/III, 13. o.

19

Philip Morris

Bizottság

(20)  Érdemes rámutatni arra is, hogy főszabályként a görögországi bankok csak olyan eszközöket fogadnak el biztosíték gyanánt, amelyeknek értéke „kényszerértékesítés” esetén is legkevesebb megegyezik a kölcsön összegével (a piaci érték hozzávetőleg 75 %-a).

20

(21)  Lásd például a Bíróság 1999. április 29-i ítéletét a C-342/96 Spanyolország kontra Bizottság ügyben [EBHT 1999., I-2459]; az Elsőfokú Bíróság (jelen esetben a Törvényszék) 2002. július 11-i ítéletét a T-152/99 Hamsa kontra Bizottság ügyben [EBHT 2002., II-3049]; a Bíróság 1999. június 29-i ítéletét a C-256/97 DM Transport ügyben [1999] I-3913.

21

Spanyolország

Bizottság

Hamsa

Bizottság

DM Transport

(22)  3762/2009 számú törvény, hivatkozás közzététele: FEK A’ 75, 2009.5.15.

22

(23)  Lásd a 14. lábjegyzetet.

23

(24)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

24

(25)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

25

(26)  HL L 214., 2008.8.9., 3. o.

26

(27)  HL C 16., 2009.1.22., 1. o., módosítva a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez biztosított ideiglenes közösségi keretszabályt módosító bizottsági közleménnyel (HL C 303., 2009.12.15., 6. o.).

27

(28)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o..

28

---

| 12.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 279/40

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. március 21.)

az Egyesült Királyság által a Royal Mail Group javára végrehajtani tervezett SA.31479. (2011/C) (ex 2011/N) számú intézkedésről

(az értesítés a C(2012) 1834. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/542/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felhívta az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezés(ek)nek (1) megfelelően tegyék meg észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2011. június 10-én, a Bizottsággal való informális (bejelentés előtti) kapcsolatfelvételt követően Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) bejelentést tett a Royal Mail Group (a továbbiakban: RMG) javára szóló intézkedéssorozatról (lásd a 2.3. szakaszt). |
| --- | --- |

(1)

2011. június 10-én, a Bizottsággal való informális (bejelentés előtti) kapcsolatfelvételt követően Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) bejelentést tett a Royal Mail Group (a továbbiakban: RMG) javára szóló intézkedéssorozatról (lásd a 2.3. szakaszt).

| (2) | A Bizottság 2011. július 29-én kelt levelében tájékoztatta az Egyesült Királyságot, hogy a szóban forgó bejelentett intézkedések tekintetében az EK-Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2011. július 29-én kelt levelében tájékoztatta az Egyesült Királyságot, hogy a szóban forgó bejelentett intézkedések tekintetében az EK-Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felszólította az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felszólította az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására.

| (4) | 2011. augusztus 9-én kelt levelében az Egyesült Királyság a válaszadási határidő 2011. szeptember 14-ig való meghosszabbítását kérte; ezt a Bizottság a 2011. augusztus 11-i levelében jóváhagyta. Az Egyesült Királyság 2011. szeptember 8-án továbbította észrevételeit. |
| --- | --- |

(4)

2011. augusztus 9-én kelt levelében az Egyesült Királyság a válaszadási határidő 2011. szeptember 14-ig való meghosszabbítását kérte; ezt a Bizottság a 2011. augusztus 11-i levelében jóváhagyta. Az Egyesült Királyság 2011. szeptember 8-án továbbította észrevételeit.

| (5) | A Bizottsághoz az érdekelt felektől az alábbi észrevételek érkeztek be:







  — | 2011. október 5. | UK Mail |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 2011. október 6. | Communication Workers Union (Kommunikációs Dolgozók Szakszervezete) |
| — | 2011. október 6. | UPS |
| — | 2011. október 7. | Deutsche Post |
| — | 2011. október 7. | DX Group |
| — | 2011. október 7. | Mail Competition Forum (Postai Szolgáltatások Versenyének Fóruma) |
| — | 2011. október 7. | TNT |
| — | 2011. október 7. | Free Fair Post Initiative (A Szabad és Tisztességes Postáért Kezdeményezés) |
| — | 2011. október 9. | Secured Mail |

(5)

A Bizottsághoz az érdekelt felektől az alábbi észrevételek érkeztek be:

—

2011. október 5.

UK Mail

—

2011. október 6.

Communication Workers Union (Kommunikációs Dolgozók Szakszervezete)

—

2011. október 6.

UPS

—

2011. október 7.

Deutsche Post

—

2011. október 7.

DX Group

—

2011. október 7.

Mail Competition Forum (Postai Szolgáltatások Versenyének Fóruma)

—

2011. október 7.

TNT

—

2011. október 7.

Free Fair Post Initiative (A Szabad és Tisztességes Postáért Kezdeményezés)

—

2011. október 9.

Secured Mail

| (6) | Az érdekelt felektől beérkezett észrevételeket 2011. október 12-én továbbították az Egyesült Királyságnak. Az Egyesült Királyság 2011. november 16-án iktatott levelében nyújtotta be az észrevételekre vonatkozó megjegyzéseit. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felektől beérkezett észrevételeket 2011. október 12-én továbbították az Egyesült Királyságnak. Az Egyesült Királyság 2011. november 16-án iktatott levelében nyújtotta be az észrevételekre vonatkozó megjegyzéseit.

| (7) | A Bizottság 2011. augusztus 22-én információkérést küldött az Egyesült Királyságnak, amelyre az 2011. szeptember 14-i levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2011. augusztus 22-én információkérést küldött az Egyesült Királyságnak, amelyre az 2011. szeptember 14-i levelében válaszolt.

| (8) | 2011. szeptember 20-án az Egyesült Királyság hatóságai, az RMG és annak bankárai közötti találkozóra került sor, amelynek során az utóbbiak részletesebb információkkal szolgáltak a bejelentett szerkezetátalakítási tervről. |
| --- | --- |

(8)

2011. szeptember 20-án az Egyesült Királyság hatóságai, az RMG és annak bankárai közötti találkozóra került sor, amelynek során az utóbbiak részletesebb információkkal szolgáltak a bejelentett szerkezetátalakítási tervről.

| (9) | A Bizottság az ügy megvitatására 2011. október 12-én, 2011. november 10-én, 23-án és 2012. január 12-én több további találkozót is tartott az Egyesült Királyság hatóságaival. Az Egyesült Királyság számos további információt nyújtott be 2011. szeptember 30-án, 2011. október 20-án, 2011. november 7-én, 11-én, 18-án, 20-án, 28-án és 30-án, 2011. december 6-án és 2012. február 14-én kelt e-mailjeiben és leveleiben. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az ügy megvitatására 2011. október 12-én, 2011. november 10-én, 23-án és 2012. január 12-én több további találkozót is tartott az Egyesült Királyság hatóságaival. Az Egyesült Királyság számos további információt nyújtott be 2011. szeptember 30-án, 2011. október 20-án, 2011. november 7-én, 11-én, 18-án, 20-án, 28-án és 30-án, 2011. december 6-án és 2012. február 14-én kelt e-mailjeiben és leveleiben.

| (10) | Az Egyesült Királyság hatóságai 2012. február 17-én a bejelentésre vonatkozó végleges frissítéseket és a szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódó magyarázatokat nyújtottak be. |
| --- | --- |

(10)

Az Egyesült Királyság hatóságai 2012. február 17-én a bejelentésre vonatkozó végleges frissítéseket és a szerkezetátalakítási tervhez kapcsolódó magyarázatokat nyújtottak be.

2.   AZ INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   Háttér: az Egyesült Királyság postai ágazatának liberalizálása

| (11) | Az Egyesült Királyság a bejelentett intézkedéseket a postai szolgáltatásokra vonatkozó szélesebb körű szakpolitikájának összefüggésébe helyezi, és hangsúlyozza, hogy az RMG stratégiai szerepet tölt be az egyetemes postai szolgáltatások folyamatos ellátásának biztosításában. |
| --- | --- |

(11)

Az Egyesült Királyság a bejelentett intézkedéseket a postai szolgáltatásokra vonatkozó szélesebb körű szakpolitikájának összefüggésébe helyezi, és hangsúlyozza, hogy az RMG stratégiai szerepet tölt be az egyetemes postai szolgáltatások folyamatos ellátásának biztosításában.

| (12) | Az Egyesült Királyság kormányának szakpolitikáját a postaszolgáltatási törvény (3) (a továbbiakban: 2011. évi postaszolgáltatási törvény) határozza meg, amely 2011. június 13-án részesült uralkodói jóváhagyásban. A törvény egy Richard Hooper által vezetett független felülvizsgálat (a továbbiakban: Hooper-jelentések) (4) ajánlásait valósítja meg, és összefoglalva:






  i. | új kereskedelmi résztevékenységek bevezetése és új tőke beinjektálása céljából lehetővé teszi a magánszektor befektetését az RMG-be; |
| --- | --- | --- |

(12)

Az Egyesült Királyság kormányának szakpolitikáját a postaszolgáltatási törvény (3) (a továbbiakban: 2011. évi postaszolgáltatási törvény) határozza meg, amely 2011. június 13-án részesült uralkodói jóváhagyásban. A törvény egy Richard Hooper által vezetett független felülvizsgálat (a továbbiakban: Hooper-jelentések) (4) ajánlásait valósítja meg, és összefoglalva:

i.

új kereskedelmi résztevékenységek bevezetése és új tőke beinjektálása céljából lehetővé teszi a magánszektor befektetését az RMG-be;

| ii. | lehetővé teszi a korábbi nyugdíjhiánynak az Egyesült Királyság kormányára való átruházását, így a vállalatnak egy kisebb, teljes mértékben finanszírozott programja marad (a továbbiakban: a nyugdíjhiány elengedése); |
| --- | --- |

ii.

lehetővé teszi a korábbi nyugdíjhiánynak az Egyesült Királyság kormányára való átruházását, így a vállalatnak egy kisebb, teljes mértékben finanszírozott programja marad (a továbbiakban: a nyugdíjhiány elengedése);

| iii. | egyértelművé teszi, hogy a Post Office Limited (a továbbiakban: POL, az RMG kiskereskedelmi ága) nem kerül eladásra, hanem állami tulajdonban marad; |
| --- | --- |

iii.

egyértelművé teszi, hogy a Post Office Limited (a továbbiakban: POL, az RMG kiskereskedelmi ága) nem kerül eladásra, hanem állami tulajdonban marad;

| iv. | utat nyit a postai szolgáltatási ágazat szabályozásának modernizálása előtt; valamint |
| --- | --- |

iv.

utat nyit a postai szolgáltatási ágazat szabályozásának modernizálása előtt; valamint

| v. | munkavállalói részvényprogramot ír elő, amely akkorra, amikorra az Egyesült Királyság kormánya eladja az RMG-ben való teljes részesedését, az RMG tőkéjének legalább 10 %-ára fog kiterjedni. |
| --- | --- |

v.

munkavállalói részvényprogramot ír elő, amely akkorra, amikorra az Egyesült Királyság kormánya eladja az RMG-ben való teljes részesedését, az RMG tőkéjének legalább 10 %-ára fog kiterjedni.

2.2.   Az intézkedések kedvezményezettjei

2.2.1.   A Royal Mail Group szerkezete

| (13) | Az RMG tulajdonosa a Royal Mail Holdings plc (a továbbiakban: RMH) révén 100 %-ban az állam. Az RMG az Egyesült Királyság fő postai szolgáltatója, és 2005 végéig – az egyesült királyságbeli postai piacok teljes liberalizálásáig – bizonyos alapvető levélszolgáltatások tekintetében törvényes monopóliummal rendelkezett. Az RMG a „Royal Mail” és a „Parcelforce Worldwide” márkákat használva biztosítja a postai küldemények (levelek, kisebb és nagyobb csomagok) összegyűjtését, válogatását, szállítását és kézbesítését. |
| --- | --- |

(13)

Az RMG tulajdonosa a Royal Mail Holdings plc (a továbbiakban: RMH) révén 100 %-ban az állam. Az RMG az Egyesült Királyság fő postai szolgáltatója, és 2005 végéig – az egyesült királyságbeli postai piacok teljes liberalizálásáig – bizonyos alapvető levélszolgáltatások tekintetében törvényes monopóliummal rendelkezett. Az RMG a „Royal Mail” és a „Parcelforce Worldwide” márkákat használva biztosítja a postai küldemények (levelek, kisebb és nagyobb csomagok) összegyűjtését, válogatását, szállítását és kézbesítését.

| (14) | A postahivatali hálózatot a POL üzemelteti, amely jelenleg teljes mértékben az RMG (és így az Egyesült Királyság kormánya) tulajdonában van. Az RMG és a POL különálló jogi személyek, bár ugyanazon csoport részét képezik. A Hooper-jelentések ajánlásainak megfelelően a javaslat szerint a POL a reform után teljes mértékben köztulajdonban marad, és az RMH irányítása alatt az RMG testvérvállalatává válik. |
| --- | --- |

(14)

A postahivatali hálózatot a POL üzemelteti, amely jelenleg teljes mértékben az RMG (és így az Egyesült Királyság kormánya) tulajdonában van. Az RMG és a POL különálló jogi személyek, bár ugyanazon csoport részét képezik. A Hooper-jelentések ajánlásainak megfelelően a javaslat szerint a POL a reform után teljes mértékben köztulajdonban marad, és az RMH irányítása alatt az RMG testvérvállalatává válik.

| (15) | Az RMG-nek vannak más leányvállalatai is, elsősorban a General Logistics System BV (a továbbiakban: GLS), az RMG európai csomagszállító üzletága, amely csomagszállítási, logisztikai és expressz szolgáltatásokat nyújt egész Európában. A GLS hálózata leányvállalatokból és hálózati partnerekből áll, és 36 európai országra terjed ki.

  1. ábra:   az RMG jelenlegi szervezeti struktúrája |
| --- | --- |

(15)

Az RMG-nek vannak más leányvállalatai is, elsősorban a General Logistics System BV (a továbbiakban: GLS), az RMG európai csomagszállító üzletága, amely csomagszállítási, logisztikai és expressz szolgáltatásokat nyújt egész Európában. A GLS hálózata leányvállalatokból és hálózati partnerekből áll, és 36 európai országra terjed ki.

1. ábra:   az RMG jelenlegi szervezeti struktúrája

Image

2.2.2.   Royal Mail Group (RMG)

| (16) | Az RMG a 2000. évi postaszolgáltatási törvény értelmében 2001. március 23. óta rendelkezik engedéllyel arra, hogy az Egyesült Királyságban levélszolgáltatásokat nyújtson. Engedélye feltételei értelmében eleget kell tennie az egyetemes szolgáltatási kötelezettségnek. Ezek az intézkedések a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (a továbbiakban: a postai szolgáltatásokról szóló irányelv) előírásait hajtják végre. Az RMG-nek engedélye értelmében a nemzeti hálózatához való hozzáférést lehetővé tevő kereskedelmi megállapodásokat kell kötnie minden érdekelt szereplővel. Az új szereplők jellemzően az RMG-vel kötött ilyen hozzáférési megállapodások útján léptek be a piacra. |
| --- | --- |

(16)

Az RMG a 2000. évi postaszolgáltatási törvény értelmében 2001. március 23. óta rendelkezik engedéllyel arra, hogy az Egyesült Királyságban levélszolgáltatásokat nyújtson. Engedélye feltételei értelmében eleget kell tennie az egyetemes szolgáltatási kötelezettségnek. Ezek az intézkedések a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (a továbbiakban: a postai szolgáltatásokról szóló irányelv) előírásait hajtják végre. Az RMG-nek engedélye értelmében a nemzeti hálózatához való hozzáférést lehetővé tevő kereskedelmi megállapodásokat kell kötnie minden érdekelt szereplővel. Az új szereplők jellemzően az RMG-vel kötött ilyen hozzáférési megállapodások útján léptek be a piacra.

| (17) | Az RMG az egyetlen olyan engedélyes az Egyesült Királyság postai piacán, amelyet egyetemes szolgáltatási kötelezettség terhel. A jelenlegi egyetemes szolgáltatási kötelezettség fő vonatkozásai: i. postai küldemények (levelek, kisebb és nagyobb csomagok) kézbesítése legfeljebb 20 kg-ig munkanapokon valamennyi egyesült királyságbeli természetes vagy jogi személy lakó- vagy telephelyére (levelek esetén hétfőtől szombatig tartó kézbesítési kötelezettség); ii. munkanapokon legalább egy begyűjtés minden hozzáférési pontról, illetve a postai küldemények továbbításának, átvételének, összegyűjtésének, válogatásának és kézbesítésének szolgáltatása egységes díjszabás szerint meghatározott, megfizethető árakon; valamint iii. könyvelt postai küldeményekre vonatkozó szolgáltatás nyújtása egységes díjszabás szerint meghatározott árakon. |
| --- | --- |

(17)

Az RMG az egyetlen olyan engedélyes az Egyesült Királyság postai piacán, amelyet egyetemes szolgáltatási kötelezettség terhel. A jelenlegi egyetemes szolgáltatási kötelezettség fő vonatkozásai: i. postai küldemények (levelek, kisebb és nagyobb csomagok) kézbesítése legfeljebb 20 kg-ig munkanapokon valamennyi egyesült királyságbeli természetes vagy jogi személy lakó- vagy telephelyére (levelek esetén hétfőtől szombatig tartó kézbesítési kötelezettség); ii. munkanapokon legalább egy begyűjtés minden hozzáférési pontról, illetve a postai küldemények továbbításának, átvételének, összegyűjtésének, válogatásának és kézbesítésének szolgáltatása egységes díjszabás szerint meghatározott, megfizethető árakon; valamint iii. könyvelt postai küldeményekre vonatkozó szolgáltatás nyújtása egységes díjszabás szerint meghatározott árakon.

| (18) | Az RMG engedélye a szabályozott szolgáltatások nyújtására árszabályozást vezet be. A jelenlegi árszabályozást 2006 áprilisában négyéves időtartamra állapították meg, de kiterjesztették 2012 márciusáig. |
| --- | --- |

(18)

Az RMG engedélye a szabályozott szolgáltatások nyújtására árszabályozást vezet be. A jelenlegi árszabályozást 2006 áprilisában négyéves időtartamra állapították meg, de kiterjesztették 2012 márciusáig.

| (19) | Ezenkívül az RMG-nek engedélye értelmében megkülönböztetésmentességi alapon lehetővé kell tennie az országos hálózatához való hozzáférést az ügyfelek és más postai vállalatok számára, tehát a gyakorlatban az RMG legtöbb versenytársa az RMG kézbesítési hálózatához (például a küldemények végső válogatásához és az ügyfeleknek való kézbesítés utolsó szakaszához) való, harmadik felek általi hozzáférést használva lépett be a piacra. |
| --- | --- |

(19)

Ezenkívül az RMG-nek engedélye értelmében megkülönböztetésmentességi alapon lehetővé kell tennie az országos hálózatához való hozzáférést az ügyfelek és más postai vállalatok számára, tehát a gyakorlatban az RMG legtöbb versenytársa az RMG kézbesítési hálózatához (például a küldemények végső válogatásához és az ügyfeleknek való kézbesítés utolsó szakaszához) való, harmadik felek általi hozzáférést használva lépett be a piacra.

| (20) | A kézbesítési hálózathoz való hozzáférésen alapuló verseny során a harmadik fél szolgáltató a saját hálózatában gyűjti össze és dolgozza fel a küldeményeket, amíg azok be nem érkeznek az RMG válogatóközpontjaiba, ahol végső válogatásra és az ügyfeleknek való kézbesítésre bekerülnek az RMG hálózatába. Hasonló, „ügyfelek általi közvetlen hozzáférési megállapodás” néven ismert megállapodások értelmében a nagyobb ügyfelek eljuttathatják előzetesen szétválogatott küldeményeiket az RMG postaközpontjaiba kézbesítésre. |
| --- | --- |

(20)

A kézbesítési hálózathoz való hozzáférésen alapuló verseny során a harmadik fél szolgáltató a saját hálózatában gyűjti össze és dolgozza fel a küldeményeket, amíg azok be nem érkeznek az RMG válogatóközpontjaiba, ahol végső válogatásra és az ügyfeleknek való kézbesítésre bekerülnek az RMG hálózatába. Hasonló, „ügyfelek általi közvetlen hozzáférési megállapodás” néven ismert megállapodások értelmében a nagyobb ügyfelek eljuttathatják előzetesen szétválogatott küldeményeiket az RMG postaközpontjaiba kézbesítésre.

| (21) | Az Egyesült Királyság levélkézbesítési szolgáltatásai terén a verseny az RMG kézbesítési hálózatához való hozzáférésen keresztül valósult meg, nem pedig az RMG és az új belépők közötti, saját hálózatos verseny formájában. A piac 2006-os megnyitása óta átlagosan évi több mint 1 000 millió tétellel nőtt azon levelek mennyisége, amelyeket az egyesült királyságbeli egyéb postai szolgáltatók juttatnak be az RMG kézbesítési hálózatába, és ezek jelenleg az Egyesült Királyságba címzett belföldi postai küldemények piacának több mint 45 %-át teszik ki. Az RMG arra számít, hogy a következő években még inkább csökken a piaci részesedése a versenytársaival szemben. Bizonyos nagy forgalmú piacokon a versenytársak várhatóan [...] (6) piaci részesedést fognak elérni. |
| --- | --- |

(21)

Az Egyesült Királyság levélkézbesítési szolgáltatásai terén a verseny az RMG kézbesítési hálózatához való hozzáférésen keresztül valósult meg, nem pedig az RMG és az új belépők közötti, saját hálózatos verseny formájában. A piac 2006-os megnyitása óta átlagosan évi több mint 1 000 millió tétellel nőtt azon levelek mennyisége, amelyeket az egyesült királyságbeli egyéb postai szolgáltatók juttatnak be az RMG kézbesítési hálózatába, és ezek jelenleg az Egyesült Királyságba címzett belföldi postai küldemények piacának több mint 45 %-át teszik ki. Az RMG arra számít, hogy a következő években még inkább csökken a piaci részesedése a versenytársaival szemben. Bizonyos nagy forgalmú piacokon a versenytársak várhatóan [...] (6) piaci részesedést fognak elérni.

2.2.3.   Post Office Limited (POL)

| (22) | A POL, az RMG úgynevezett kiskereskedelmi ága felelős a körülbelül 11 500 Post Office fióktelepet magában foglaló hálózatért. Ezek közül alig kevesebb mint 400-at birtokol és irányít közvetlenül a POL. Az összes többi magántulajdonban van, és alpostamesterek vagy franchise-partnerek működtetik. A POL feladata, hogy fenntartsa a hálózatot, és teljesítsen bizonyos, az Egyesült Királyság lakossága általi hozzáférésre vonatkozó kritériumokat (a lakosság 99 %-a 3 mérföldön [4,8 km-en] belül legyen valamelyik kirendeltségtől stb.). |
| --- | --- |

(22)

A POL, az RMG úgynevezett kiskereskedelmi ága felelős a körülbelül 11 500 Post Office fióktelepet magában foglaló hálózatért. Ezek közül alig kevesebb mint 400-at birtokol és irányít közvetlenül a POL. Az összes többi magántulajdonban van, és alpostamesterek vagy franchise-partnerek működtetik. A POL feladata, hogy fenntartsa a hálózatot, és teljesítsen bizonyos, az Egyesült Királyság lakossága általi hozzáférésre vonatkozó kritériumokat (a lakosság 99 %-a 3 mérföldön [4,8 km-en] belül legyen valamelyik kirendeltségtől stb.).

| (23) | A POL-nak jelenleg egyetlen munkavállalója sincs, mivel a POL-nak dolgozó teljes jelenlegi személyzetet (az önálló vállalkozók kivételével) az RMG-től rendelik ki. Az RMG körülbelül 9 000 munkavállalóját rendelik ki, akik teljes munkaidejükben a POL-nak dolgoznak. |
| --- | --- |

(23)

A POL-nak jelenleg egyetlen munkavállalója sincs, mivel a POL-nak dolgozó teljes jelenlegi személyzetet (az önálló vállalkozók kivételével) az RMG-től rendelik ki. Az RMG körülbelül 9 000 munkavállalóját rendelik ki, akik teljes munkaidejükben a POL-nak dolgoznak.

| (24) | A POL kiskereskedelmi postahivatali szolgáltatásokat nyújt az RMG-nek, míg az RMG közös háttérirodai támogatási szolgáltatásokat nyújt a POL számára. Ezenkívül az RMG és a POL több közös szolgáltatást is használ (például járműszolgáltatások, épületbiztonság stb.), amelyeket az RMG jelenleg térítés ellenében nyújt. E szolgáltatások nyújtását jelenleg egy az RMG és a POL közötti szolgáltatási megállapodás szabályozza, amelyet több új szolgáltatási megállapodás fog felváltani, amikor a POL az RMG testvérvállalatává válik. |
| --- | --- |

(24)

A POL kiskereskedelmi postahivatali szolgáltatásokat nyújt az RMG-nek, míg az RMG közös háttérirodai támogatási szolgáltatásokat nyújt a POL számára. Ezenkívül az RMG és a POL több közös szolgáltatást is használ (például járműszolgáltatások, épületbiztonság stb.), amelyeket az RMG jelenleg térítés ellenében nyújt. E szolgáltatások nyújtását jelenleg egy az RMG és a POL közötti szolgáltatási megállapodás szabályozza, amelyet több új szolgáltatási megállapodás fog felváltani, amikor a POL az RMG testvérvállalatává válik.

| (25) | Amellett, hogy általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújt, a POL a hálózata útján és egy közvetlen internetes értékesítési csatornán keresztül bizonyos „kereskedelmi” tevékenységeket is végez (például telefonszolgáltatási és biztosítási termékek értékesítése). |
| --- | --- |

(25)

Amellett, hogy általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújt, a POL a hálózata útján és egy közvetlen internetes értékesítési csatornán keresztül bizonyos „kereskedelmi” tevékenységeket is végez (például telefonszolgáltatási és biztosítási termékek értékesítése).

| (26) | 2011. március 23-án a Bizottság 180 millió GBP összegű köztámogatást engedélyezett a POL részére postahivatali hálózata 2011. április 1-jével kezdődő, egy éven át történő finanszírozására. (7) A Bizottság ugyanebben az időszakban szintén engedélyezte a készpénzszolgáltatások postahivatalokban való nyújtását finanszírozó, meglévő hiteleszközök folytatását. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás összeegyeztethető az uniós szabályokkal, mivel nem kompenzálja túl a POL-ra ruházott közszolgáltatási feladatok nettó költségeit. |
| --- | --- |

(26)

2011. március 23-án a Bizottság 180 millió GBP összegű köztámogatást engedélyezett a POL részére postahivatali hálózata 2011. április 1-jével kezdődő, egy éven át történő finanszírozására. (7) A Bizottság ugyanebben az időszakban szintén engedélyezte a készpénzszolgáltatások postahivatalokban való nyújtását finanszírozó, meglévő hiteleszközök folytatását. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás összeegyeztethető az uniós szabályokkal, mivel nem kompenzálja túl a POL-ra ruházott közszolgáltatási feladatok nettó költségeit.

| (27) | 2012. január 24-én az Egyesült Királyság bejelentést tett egy, a POL által nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat támogató intézkedéscsomagról, amely nagyjából hasonló a 2011-ben engedélyezett intézkedésekhez. |
| --- | --- |

(27)

2012. január 24-én az Egyesült Királyság bejelentést tett egy, a POL által nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat támogató intézkedéscsomagról, amely nagyjából hasonló a 2011-ben engedélyezett intézkedésekhez.

2.2.4.   Pénzügyi nehézségek

| (28) | Az Egyesült Királyság az RMG-t nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinti, mivel jelenleg súlyos pénzügyi nehézségekkel küzd (a bejelentett pénzügyi számadatok ellenkező megjelölés hiányában az RMG minden leányvállalattal együtt számított konszolidált eredményére vonatkoznak):






  i. | mérlegének állapota, különösen a jelentős méretű nyugdíjhiány; |
| --- | --- | --- |

(28)

Az Egyesült Királyság az RMG-t nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinti, mivel jelenleg súlyos pénzügyi nehézségekkel küzd (a bejelentett pénzügyi számadatok ellenkező megjelölés hiányában az RMG minden leányvállalattal együtt számított konszolidált eredményére vonatkoznak):

i.

mérlegének állapota, különösen a jelentős méretű nyugdíjhiány;

| ii. | a pénzforgalom előre jelzett hiányai; |
| --- | --- |

ii.

a pénzforgalom előre jelzett hiányai;

| iii. | jövőbeli képtelensége tartozásai esedékessé váláskor való visszafizetésére a bejelentett intézkedések hiányában; |
| --- | --- |

iii.

jövőbeli képtelensége tartozásai esedékessé váláskor való visszafizetésére a bejelentett intézkedések hiányában;

| iv. | az RMG levélüzletágból származó bevételeinek visszaesése: a 2008/2009-es és a 2010/2011-es pénzügyi évek között a külső bevétel 3,1 %-kal csökkent, ugyanebben az időszakban a belföldre címzett kézbesített küldemények mennyisége 11,7 %-kal visszaesett. |
| --- | --- |

iv.

az RMG levélüzletágból származó bevételeinek visszaesése: a 2008/2009-es és a 2010/2011-es pénzügyi évek között a külső bevétel 3,1 %-kal csökkent, ugyanebben az időszakban a belföldre címzett kézbesített küldemények mennyisége 11,7 %-kal visszaesett.

| (29) | Az RMG mérlege azt mutatja, hogy a vállalat a 2010/2011-es pénzügyi év végén súlyos pénzügyi gondokkal küzdött; mind a működő tőkéje, mind a nettó forgóeszközei negatívak voltak. |
| --- | --- |

(29)

Az RMG mérlege azt mutatja, hogy a vállalat a 2010/2011-es pénzügyi év végén súlyos pénzügyi gondokkal küzdött; mind a működő tőkéje, mind a nettó forgóeszközei negatívak voltak.

| (30) | Az Egyesült Királyság által benyújtott előrejelzések szerint az RMG készpénz-mozgástere negatív lesz [...], azaz ha a bejelentett intézkedéseket nem hajtják végre, nem lesz elegendő forrása ahhoz, hogy fedezze a mindennapi működését. Következésképpen az RMG nem fogja tudni visszafizetni a jelenlegi hiteleszközeit sem, amikor azok törlesztése [...]-ban/ben esedékessé válik. |
| --- | --- |

(30)

Az Egyesült Királyság által benyújtott előrejelzések szerint az RMG készpénz-mozgástere negatív lesz [...], azaz ha a bejelentett intézkedéseket nem hajtják végre, nem lesz elegendő forrása ahhoz, hogy fedezze a mindennapi működését. Következésképpen az RMG nem fogja tudni visszafizetni a jelenlegi hiteleszközeit sem, amikor azok törlesztése [...]-ban/ben esedékessé válik.

| (31) | E tényezők alapján az RMG [...]-ra/-re fizetési kötelezettségei teljesítése terén súlyos nehézségekkel néz szembe, illetve ezután képtelen lesz saját forrásaiból szerkezetátalakítási programba kezdeni és helyreállítani életképességét, így a vállalat olyan helyzetbe kerül, hogy a gazdasági életképesség helyreállításához és a közszolgáltatás megszakítás nélküli biztosításához állami támogatásra kell támaszkodnia. |
| --- | --- |

(31)

E tényezők alapján az RMG [...]-ra/-re fizetési kötelezettségei teljesítése terén súlyos nehézségekkel néz szembe, illetve ezután képtelen lesz saját forrásaiból szerkezetátalakítási programba kezdeni és helyreállítani életképességét, így a vállalat olyan helyzetbe kerül, hogy a gazdasági életképesség helyreállításához és a közszolgáltatás megszakítás nélküli biztosításához állami támogatásra kell támaszkodnia.

2.3.   A vizsgált intézkedések

2.3.1.   A nyugdíjhiány elengedése

| (32) | A 2011. évi postaszolgáltatási törvény értelmében az Egyesült Királyság felelősséget fog vállalni a Royal Mail Pension Plan (Royal Mail nyugdíjbiztosítási alap, a továbbiakban: RMPP) keretéhez tartozó bizonyos felhalmozódott kötelezettségekért. A javasolt intézkedés mentesíteni fogja az RMG-t az alól a kötelezettség alól, hogy pótolja az ezen alap keretében kialakult hiányt, így jelentős pénzügyi terhet vesz le az RMG válláról. |
| --- | --- |

(32)

A 2011. évi postaszolgáltatási törvény értelmében az Egyesült Királyság felelősséget fog vállalni a Royal Mail Pension Plan (Royal Mail nyugdíjbiztosítási alap, a továbbiakban: RMPP) keretéhez tartozó bizonyos felhalmozódott kötelezettségekért. A javasolt intézkedés mentesíteni fogja az RMG-t az alól a kötelezettség alól, hogy pótolja az ezen alap keretében kialakult hiányt, így jelentős pénzügyi terhet vesz le az RMG válláról.

| (33) | Az Egyesült Királyság szerint az RMPP mérete és volatilitása nem arányos az RMG jelenlegi üzleti tevékenységével, és komoly hátránynak bizonyult az RMG azon képességére nézve, hogy saját erejéből versenyképes legyen az Egyesült Királyság liberalizált postai piacán. Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy azáltal, hogy az állam átvesz bizonyos kötelezettségeket az RMPP-től, és így hozzájárul az RMG életképességének helyreállításához, az RMG – mint az Egyesült Királyság egyetlen egyetemes szolgáltatója – korszerűsítve képes lesz alkalmazkodni a liberalizált ágazati környezethez. A nyugdíjhiány elengedése ennek következtében elhárítja az egyik fő akadályt az elől, hogy az RMG magánszektorból származó tőkét vonzzon. |
| --- | --- |

(33)

Az Egyesült Királyság szerint az RMPP mérete és volatilitása nem arányos az RMG jelenlegi üzleti tevékenységével, és komoly hátránynak bizonyult az RMG azon képességére nézve, hogy saját erejéből versenyképes legyen az Egyesült Királyság liberalizált postai piacán. Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy azáltal, hogy az állam átvesz bizonyos kötelezettségeket az RMPP-től, és így hozzájárul az RMG életképességének helyreállításához, az RMG – mint az Egyesült Királyság egyetlen egyetemes szolgáltatója – korszerűsítve képes lesz alkalmazkodni a liberalizált ágazati környezethez. A nyugdíjhiány elengedése ennek következtében elhárítja az egyik fő akadályt az elől, hogy az RMG magánszektorból származó tőkét vonzzon.

| (34) | Az RMPP mellett az RMG jelenleg három másik nyugdíjalapot tart fenn, amelyek a következők: a Royal Mail Senior Executives Pension Plan (Royal Mail felső vezetők nyugdíjbiztosítási alapja, a továbbiakban: RMSEPP), a Royal Mail Retirement Savings Plan (Royal Mail nyugdíjmegtakarítási alap, a továbbiakban: RMRSP) és a Royal Mail Defined Contribution Pension Plan (Royal Mail befizetésekkel meghatározott nyugdíjbiztosítási alap, a továbbiakban: RMDCPP). A bejelentett intézkedés csak az RMPP-t érinti, nincs hatása az RMSEPP, az RMRSP vagy az RMDCPP tagjaira. |
| --- | --- |

(34)

Az RMPP mellett az RMG jelenleg három másik nyugdíjalapot tart fenn, amelyek a következők: a Royal Mail Senior Executives Pension Plan (Royal Mail felső vezetők nyugdíjbiztosítási alapja, a továbbiakban: RMSEPP), a Royal Mail Retirement Savings Plan (Royal Mail nyugdíjmegtakarítási alap, a továbbiakban: RMRSP) és a Royal Mail Defined Contribution Pension Plan (Royal Mail befizetésekkel meghatározott nyugdíjbiztosítási alap, a továbbiakban: RMDCPP). A bejelentett intézkedés csak az RMPP-t érinti, nincs hatása az RMSEPP, az RMRSP vagy az RMDCPP tagjaira.

| (35) | Az RMPP az RMG munkavállalói – köztük a POL-hoz kirendelt és teljes munkaidejükben a POL-nak dolgozó munkavállalók – számára rendelkezésre álló foglalkoztatói nyugdíjrendszer. (8) Magánszektorbeli rendszer abban az értelemben, hogy a magánszektorbeli vállalkozásokra alkalmazott rendes egyesült királyságbeli nyugdíjjogszabályok alapján működik. A 2011. március 31-i helyzet szerint az RMPP-nek körülbelül 436 000 tagja volt, közülük körülbelül 130 000-en voltak a rendszerben ellátást felhalmozó aktuális munkavállalók (aktív tagok), körülbelül 118 000-en voltak korábbi munkavállalók, akik a nyugdíjkorhatár előtt kiléptek a szolgálatból és még nem részesültek nyugellátásban (késleltetett ellátottak), és körülbelül 188 000-en voltak nyugdíjasok. |
| --- | --- |

(35)

Az RMPP az RMG munkavállalói – köztük a POL-hoz kirendelt és teljes munkaidejükben a POL-nak dolgozó munkavállalók – számára rendelkezésre álló foglalkoztatói nyugdíjrendszer. (8) Magánszektorbeli rendszer abban az értelemben, hogy a magánszektorbeli vállalkozásokra alkalmazott rendes egyesült királyságbeli nyugdíjjogszabályok alapján működik. A 2011. március 31-i helyzet szerint az RMPP-nek körülbelül 436 000 tagja volt, közülük körülbelül 130 000-en voltak a rendszerben ellátást felhalmozó aktuális munkavállalók (aktív tagok), körülbelül 118 000-en voltak korábbi munkavállalók, akik a nyugdíjkorhatár előtt kiléptek a szolgálatból és még nem részesültek nyugellátásban (késleltetett ellátottak), és körülbelül 188 000-en voltak nyugdíjasok.

| (36) | Az RMPP-t a 2009. december 21-én kelt és később módosított harmadik fő vagyonkezelési meghatalmazás és szabályzat (a továbbiakban: vagyonkezelési meghatalmazás) szabályozza. A programban a fő munkáltató az RMG, a vagyonkezelő pedig egy vállalat, a Royal Mail Pensions Trustees Limited (a továbbiakban: a vagyonkezelő). A vagyonkezelési meghatalmazás mellett a vagyonkezelőnek és az RMG-nek az RMPP-re vonatkozó kötelezettségeire a Munkaügyi és Nyugdíjügyi Minisztérium által előterjesztett, foglalkoztatói nyugdíjrendszerekre alkalmazandó jogszabályok irányadók, amelyeket elsősorban a nyugdíjrendszerekről szóló 1993. évi törvény, az 1995. évi nyugdíjtörvény és a 2004. évi nyugdíjtörvény tartalmaz. Az RMPP az Egyesült Királyság nyugdíjszabályozó szervének hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(36)

Az RMPP-t a 2009. december 21-én kelt és később módosított harmadik fő vagyonkezelési meghatalmazás és szabályzat (a továbbiakban: vagyonkezelési meghatalmazás) szabályozza. A programban a fő munkáltató az RMG, a vagyonkezelő pedig egy vállalat, a Royal Mail Pensions Trustees Limited (a továbbiakban: a vagyonkezelő). A vagyonkezelési meghatalmazás mellett a vagyonkezelőnek és az RMG-nek az RMPP-re vonatkozó kötelezettségeire a Munkaügyi és Nyugdíjügyi Minisztérium által előterjesztett, foglalkoztatói nyugdíjrendszerekre alkalmazandó jogszabályok irányadók, amelyeket elsősorban a nyugdíjrendszerekről szóló 1993. évi törvény, az 1995. évi nyugdíjtörvény és a 2004. évi nyugdíjtörvény tartalmaz. Az RMPP az Egyesült Királyság nyugdíjszabályozó szervének hatáskörébe tartozik.

| (37) | Az RMPP szolgáltatással meghatározott rendszer, azaz az ellátást a rendes nyugdíjkorhatárkor fizetendő nyugdíj célösszegéhez viszonyítva állapítják meg, a tag éves fizetésének összegéhez és a munkáltatónál töltött szolgálati idejéhez viszonyítva. Ez eltér a befizetésekkel meghatározott nyugdíjrendszerektől, amelyek esetén csak a munkáltató/munkavállaló számára előírt járulék mértékét határozzák meg. A járulékokat befektetik, és amikor egy tag nyugdíjba vonul, a felhalmozott források értékét használják arra, hogy a tagnak élete végéig jövedelmet biztosítsanak. |
| --- | --- |

(37)

Az RMPP szolgáltatással meghatározott rendszer, azaz az ellátást a rendes nyugdíjkorhatárkor fizetendő nyugdíj célösszegéhez viszonyítva állapítják meg, a tag éves fizetésének összegéhez és a munkáltatónál töltött szolgálati idejéhez viszonyítva. Ez eltér a befizetésekkel meghatározott nyugdíjrendszerektől, amelyek esetén csak a munkáltató/munkavállaló számára előírt járulék mértékét határozzák meg. A járulékokat befektetik, és amikor egy tag nyugdíjba vonul, a felhalmozott források értékét használják arra, hogy a tagnak élete végéig jövedelmet biztosítsanak.

| (38) | A szolgáltatással meghatározott nyugdíjrendszernek két nagy típusa van, az utolsó jövedelmen és az életkereseten alapuló típus. Az utolsó jövedelmen alapuló rendszer a munkavállaló utolsó nyugdíjra jogosító jövedelmének meghatározott hányada vagy százaléka alapján biztosít nyugdíjat minden nyugdíjszerző szolgálati év után. Ezzel szemben az életkereseten alapuló rendszer a munkavállaló teljes nyugdíjszerző szolgálati idejére számított (az infláció figyelembevételére általában valamilyen mértékben kiigazított) átlagkeresetének meghatározott százaléka alapján biztosít nyugdíjat minden nyugdíjszerző szolgálati év után. |
| --- | --- |

(38)

A szolgáltatással meghatározott nyugdíjrendszernek két nagy típusa van, az utolsó jövedelmen és az életkereseten alapuló típus. Az utolsó jövedelmen alapuló rendszer a munkavállaló utolsó nyugdíjra jogosító jövedelmének meghatározott hányada vagy százaléka alapján biztosít nyugdíjat minden nyugdíjszerző szolgálati év után. Ezzel szemben az életkereseten alapuló rendszer a munkavállaló teljes nyugdíjszerző szolgálati idejére számított (az infláció figyelembevételére általában valamilyen mértékben kiigazított) átlagkeresetének meghatározott százaléka alapján biztosít nyugdíjat minden nyugdíjszerző szolgálati év után.

| (39) | 2008 áprilisáig az RMPP tagjai által felhalmozott ellátásokat az utolsó jövedelem módszere alapján számították ki. 2008 áprilisában azonban az RMG az RMPP szabályainak módosításával nyugdíjreformokat hajtott végre; ennek keretében a 2008. április 1. utáni szolgálati idő tekintetében felhalmozott ellátásokra vonatkozó változásokat is bevezettek, amelyek értelmében ezeket már nem az utolsó jövedelem módszere, hanem az életkereseten alapuló módszer alapján számítják ki (noha az e dátum előtti szolgálat tekintetében felhalmozott ellátások továbbra is a tag szolgálatból való kilépésekor kapott fizetéséhez kapcsolódnak). A 2008. április 1-jén bevezetett egyéb reformok közé tartozik a nyugdíjkorhatár 65 évre emelése a 2010. április 1. után megszerzett szolgálati időre vonatkozóan (az e dátum előtt felhalmozott ellátások továbbra is igénybe vehetők 60 éves korban anélkül, hogy előrehozott nyugdíj miatti levonást alkalmaznának), és 2008. április 1-jei hatállyal az RMPP új tagok és csatlakozók előtti lezárása. A 2008. április 1. utáni új tagok és csatlakozók számára az RMPP helyett egy befizetésekkel meghatározott nyugdíjrendszer, az RMDCPP áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(39)

2008 áprilisáig az RMPP tagjai által felhalmozott ellátásokat az utolsó jövedelem módszere alapján számították ki. 2008 áprilisában azonban az RMG az RMPP szabályainak módosításával nyugdíjreformokat hajtott végre; ennek keretében a 2008. április 1. utáni szolgálati idő tekintetében felhalmozott ellátásokra vonatkozó változásokat is bevezettek, amelyek értelmében ezeket már nem az utolsó jövedelem módszere, hanem az életkereseten alapuló módszer alapján számítják ki (noha az e dátum előtti szolgálat tekintetében felhalmozott ellátások továbbra is a tag szolgálatból való kilépésekor kapott fizetéséhez kapcsolódnak). A 2008. április 1-jén bevezetett egyéb reformok közé tartozik a nyugdíjkorhatár 65 évre emelése a 2010. április 1. után megszerzett szolgálati időre vonatkozóan (az e dátum előtt felhalmozott ellátások továbbra is igénybe vehetők 60 éves korban anélkül, hogy előrehozott nyugdíj miatti levonást alkalmaznának), és 2008. április 1-jei hatállyal az RMPP új tagok és csatlakozók előtti lezárása. A 2008. április 1. utáni új tagok és csatlakozók számára az RMPP helyett egy befizetésekkel meghatározott nyugdíjrendszer, az RMDCPP áll rendelkezésre.

| (40) | Az Egyesült Királyság kiemeli, hogy az RMG később igen korlátozott mértékben tudta módosítani az RMPP-t. Ezek a korlátozások az Egyesült Királyság általános nyugdíjjogszabályaiból és az RMPP rendszerének speciális vonásaiból erednek. |
| --- | --- |

(40)

Az Egyesült Királyság kiemeli, hogy az RMG később igen korlátozott mértékben tudta módosítani az RMPP-t. Ezek a korlátozások az Egyesült Királyság általános nyugdíjjogszabályaiból és az RMPP rendszerének speciális vonásaiból erednek.

| (41) | Az Egyesült Királyság joga szerint az RMG nem rendelkezik vétójoggal az RMPP-nek fizetett járulékát illetően. A járulék mértékéről rendszerint a fenntartó munkáltató és a nyugdíjalap vagyonkezelője állapodik meg, de azzal a feltétellel, hogy ha az értékmegállapítás hatálybalépésétől számított 15 hónapon belül nem sikerül megállapodásra jutniuk, akkor a járulékokat az Egyesült Királyság 2004. évi nyugdíjtörvénye által 2005. április 6-án létrehozott nyugdíjszabályozó szerve határozza meg, amelynek feladata a nyugdíjjogszabályok betartatása. A nyugdíjszabályozó szerv egyértelműen meghatározta többek között, hogy a nyugdíjalapoktól elvárja, hogy rendelkezzenek bizonyos szintű fizetőképességgel, a vagyonkezelőktől pedig megköveteli, hogy a technikai előírásként szereplő finanszírozási célhoz képest fellépő minden hiányt igyekezzenek visszafizettetni a fenntartó munkáltatóval „amilyen gyorsan csak a munkáltató annak megfizetésére ésszerűen képes”. |
| --- | --- |

(41)

Az Egyesült Királyság joga szerint az RMG nem rendelkezik vétójoggal az RMPP-nek fizetett járulékát illetően. A járulék mértékéről rendszerint a fenntartó munkáltató és a nyugdíjalap vagyonkezelője állapodik meg, de azzal a feltétellel, hogy ha az értékmegállapítás hatálybalépésétől számított 15 hónapon belül nem sikerül megállapodásra jutniuk, akkor a járulékokat az Egyesült Királyság 2004. évi nyugdíjtörvénye által 2005. április 6-án létrehozott nyugdíjszabályozó szerve határozza meg, amelynek feladata a nyugdíjjogszabályok betartatása. A nyugdíjszabályozó szerv egyértelműen meghatározta többek között, hogy a nyugdíjalapoktól elvárja, hogy rendelkezzenek bizonyos szintű fizetőképességgel, a vagyonkezelőktől pedig megköveteli, hogy a technikai előírásként szereplő finanszírozási célhoz képest fellépő minden hiányt igyekezzenek visszafizettetni a fenntartó munkáltatóval „amilyen gyorsan csak a munkáltató annak megfizetésére ésszerűen képes”.

| (42) | Ebben az összefüggésben az RMG 2006 júniusában egyetértési megállapodást kötött a vagyonkezelővel az RMPP hiányának 17 éven át tartó finanszírozásáról, az RMG által az RMPP részére a felhalmozott ellátások költségének fedezésére teljesített éves kifizetéseken felül. A feltételek közé tartozott az összesen 1 milliárd GBP-t kitevő, letéti ügynök által kezelt számlák létrehozása az RMPP javára, amelyek a 2009/613/EK bizottsági határozat (9) tárgyát képezték. |
| --- | --- |

(42)

Ebben az összefüggésben az RMG 2006 júniusában egyetértési megállapodást kötött a vagyonkezelővel az RMPP hiányának 17 éven át tartó finanszírozásáról, az RMG által az RMPP részére a felhalmozott ellátások költségének fedezésére teljesített éves kifizetéseken felül. A feltételek közé tartozott az összesen 1 milliárd GBP-t kitevő, letéti ügynök által kezelt számlák létrehozása az RMPP javára, amelyek a 2009/613/EK bizottsági határozat (9) tárgyát képezték.

| (43) | 2010. június 30-án az RMG a vagyonkezelővel egy további helyreállítási tervről állapodott meg azzal a céllal, hogy 2047 márciusáig a következő éves hozzájárulások fizetésével finanszírozzák az RMPP hiányát:






  i. | 2009. április 1-től2047. március 31-ig: hiánnyal kapcsolatos éves kifizetések évi 282 millió GBP összegben, amely a kiskereskedelmi árak inflációjának megfelelően növekszik; |
| --- | --- | --- |

(43)

2010. június 30-án az RMG a vagyonkezelővel egy további helyreállítási tervről állapodott meg azzal a céllal, hogy 2047 márciusáig a következő éves hozzájárulások fizetésével finanszírozzák az RMPP hiányát:

i.

2009. április 1-től2047. március 31-ig: hiánnyal kapcsolatos éves kifizetések évi 282 millió GBP összegben, amely a kiskereskedelmi árak inflációjának megfelelően növekszik;

| ii. | 2013. április 1-től2023. március 31-ig: a tagok járulékának 4,0 %-át kitevő további járulékok. |
| --- | --- |

ii.

2013. április 1-től2023. március 31-ig: a tagok járulékának 4,0 %-át kitevő további járulékok.

| (44) | A POL a hiányhoz kapcsolódó kifizetések 7 %-át nyújtja. Ezt a hányadot a POL-hoz kirendelt munkavállalók számának az RMG összes munkavállalója számához viszonyított aránya alapján számították ki. A POL éves hozzájárulása a nyugdíjhiányhoz a 2010–11-es pénzügyi évben 21 millió GBP volt. |
| --- | --- |

(44)

A POL a hiányhoz kapcsolódó kifizetések 7 %-át nyújtja. Ezt a hányadot a POL-hoz kirendelt munkavállalók számának az RMG összes munkavállalója számához viszonyított aránya alapján számították ki. A POL éves hozzájárulása a nyugdíjhiányhoz a 2010–11-es pénzügyi évben 21 millió GBP volt.

| (45) | Az Egyesült Királyság hatóságai azt javasolják, hogy alakítsanak ki az Egyesült Királyság kormányának felelősségi körébe tartozó, az RMG-hez vagy az RMPP-hez jogilag nem kapcsolódó, új kötelező nyugdíjrendszert. A felhalmozott kötelezettségek és az RMPP birtokában lévő eszközök bizonyos része átkerül az új rendszerbe. A tervek szerint a 2012. március 31-ig felhalmozott nyugellátások kerülnek át a rendszerbe. Ez a javaslat többek között az RMPP jelenlegi nyugdíjasaira, késleltetett ellátottaira és aktív tagjaira vonatkozik. |
| --- | --- |

(45)

Az Egyesült Királyság hatóságai azt javasolják, hogy alakítsanak ki az Egyesült Királyság kormányának felelősségi körébe tartozó, az RMG-hez vagy az RMPP-hez jogilag nem kapcsolódó, új kötelező nyugdíjrendszert. A felhalmozott kötelezettségek és az RMPP birtokában lévő eszközök bizonyos része átkerül az új rendszerbe. A tervek szerint a 2012. március 31-ig felhalmozott nyugellátások kerülnek át a rendszerbe. Ez a javaslat többek között az RMPP jelenlegi nyugdíjasaira, késleltetett ellátottaira és aktív tagjaira vonatkozik.

| (46) | Az új nyugdíjrendszer nagy vonalakban, a becslések szerint (a 2011. március 31-i aktuáriusi értékelés számadatai alapján) 32 200 millió GBP kötelezettséget és 27 700 millió GBP ehhez kapcsolódó eszközt, tehát 4 500 millió GBP hiányt fog átvenni. A nyugdíjhiány 2012. április 1-jei elengedése után az RMG csak a rendes nyugdíjjárulékokat fogja tovább fizetni az RMPP valamennyi, továbbra is az RMG-nek dolgozó tagja után, következésképpen csak a 2012 márciusa után megszerzett új nyugdíjjogosultságokért marad felelős (a továbbiakban: folyamatos RMPP rendszer). |
| --- | --- |

(46)

Az új nyugdíjrendszer nagy vonalakban, a becslések szerint (a 2011. március 31-i aktuáriusi értékelés számadatai alapján) 32 200 millió GBP kötelezettséget és 27 700 millió GBP ehhez kapcsolódó eszközt, tehát 4 500 millió GBP hiányt fog átvenni. A nyugdíjhiány 2012. április 1-jei elengedése után az RMG csak a rendes nyugdíjjárulékokat fogja tovább fizetni az RMPP valamennyi, továbbra is az RMG-nek dolgozó tagja után, következésképpen csak a 2012 márciusa után megszerzett új nyugdíjjogosultságokért marad felelős (a továbbiakban: folyamatos RMPP rendszer).

| (47) | A folyamatos RMPP rendszer a nyugdíjhiány elengedése után közvetlenül körülbelül 2 100 millió GBP (10) kötelezettségből és ennek megfelelő összegű, az RMG-nél maradó eszközökből fog állni. Az RMG továbbra is visel minden jövőbeli szolgáltatási költséget, ideértve az RMPP keretében fennálló, arra vonatkozó bármilyen jelenlegi kötelezettséget, hogy fenntartsa az utolsó jövedelemmel való folyamatos kapcsolatot, valamint hogy a korábbi nyugellátások tekintetében bizonyos növekedéseket biztosítson (például a korai nyugdíjba vonulás esetében). Ez azt jelenti, hogy a nyugdíjhiány elengedése után az RMG továbbra is viselni fogja azt a kockázatot, hogy a késleltetett ellátottakhoz kapcsolódó korábbi kötelezettségek növekedhetnek az árak inflációját meghaladó esetleges jövedelemnövekedés miatt, mivel a nyugellátásoknak kapcsolódniuk kell az aktuális utolsó jövedelem szintjéhez. Az RMG továbbra is felelős lenne a meglévő RMSEPP-ért is, amelynek (egy 2011. március 31-i értékelés szerint) 300 millió GBP értékű kötelezettsége és körülbelül 30 millió GBP hiánya van. |
| --- | --- |

(47)

A folyamatos RMPP rendszer a nyugdíjhiány elengedése után közvetlenül körülbelül 2 100 millió GBP (10) kötelezettségből és ennek megfelelő összegű, az RMG-nél maradó eszközökből fog állni. Az RMG továbbra is visel minden jövőbeli szolgáltatási költséget, ideértve az RMPP keretében fennálló, arra vonatkozó bármilyen jelenlegi kötelezettséget, hogy fenntartsa az utolsó jövedelemmel való folyamatos kapcsolatot, valamint hogy a korábbi nyugellátások tekintetében bizonyos növekedéseket biztosítson (például a korai nyugdíjba vonulás esetében). Ez azt jelenti, hogy a nyugdíjhiány elengedése után az RMG továbbra is viselni fogja azt a kockázatot, hogy a késleltetett ellátottakhoz kapcsolódó korábbi kötelezettségek növekedhetnek az árak inflációját meghaladó esetleges jövedelemnövekedés miatt, mivel a nyugellátásoknak kapcsolódniuk kell az aktuális utolsó jövedelem szintjéhez. Az RMG továbbra is felelős lenne a meglévő RMSEPP-ért is, amelynek (egy 2011. március 31-i értékelés szerint) 300 millió GBP értékű kötelezettsége és körülbelül 30 millió GBP hiánya van.

2.3.2.   Szerkezetátalakítási támogatás

| (48) | A pénzügyi nehézségei kezelése érdekében 2011 júniusában az RMG a 2008–2016-os időszakra vonatkozóan szerkezetátalakítási tervet készített. |
| --- | --- |

(48)

A pénzügyi nehézségei kezelése érdekében 2011 júniusában az RMG a 2008–2016-os időszakra vonatkozóan szerkezetátalakítási tervet készített.

| (49) | Az RMG tervei, amelyek elsősorban a költségek csökkentésére és a bevételek diverzifikálására összpontosítanak, azokra a jelentős szerkezetátalakítási intézkedésekre (ideértve az RMPP jelentős módosításainak végrehajtását) építenek, amelyeket az RMG üzleti tevékenysége modernizálására és a költségek csökkentésére 2002 óta hozott. Az RMG 2011. júniusi, a vállalat életképességének helyreállítására irányuló terve öt kulcsterületre oszlik:






  i. | működési modernizáció, amely az RMG tevékenységeinek minden területén változásokat hoz, és jelentős költségmegtakarítást eredményez a vállalat számára; |
| --- | --- | --- |

(49)

Az RMG tervei, amelyek elsősorban a költségek csökkentésére és a bevételek diverzifikálására összpontosítanak, azokra a jelentős szerkezetátalakítási intézkedésekre (ideértve az RMPP jelentős módosításainak végrehajtását) építenek, amelyeket az RMG üzleti tevékenysége modernizálására és a költségek csökkentésére 2002 óta hozott. Az RMG 2011. júniusi, a vállalat életképességének helyreállítására irányuló terve öt kulcsterületre oszlik:

i.

működési modernizáció, amely az RMG tevékenységeinek minden területén változásokat hoz, és jelentős költségmegtakarítást eredményez a vállalat számára;

| ii. | vállalati és háttérirodai szerkezetátalakítási intézkedések; |
| --- | --- |

ii.

vállalati és háttérirodai szerkezetátalakítási intézkedések;

| iii. | kereskedelmi átalakítás; |
| --- | --- |

iii.

kereskedelmi átalakítás;

| iv. | beruházás egy új informatikai platformba; |
| --- | --- |

iv.

beruházás egy új informatikai platformba;

| v. | készpénzgeneráló kezdeményezések. |
| --- | --- |

v.

készpénzgeneráló kezdeményezések.

| (50) | A szerkezetátalakítási terv célja az RMG hosszú távú életképességének helyreállítása. Az Egyesült Királyság szerint, ha képesek lesznek kivenni a strukturálisan magas szintű fix költségeket, javítani az általános szabályozási környezetet, és a csökkenő küldeményforgalom miatt elveszített bevételek pótlása érdekében diverzifikálni a bevételeket, az elő fogja segíteni, hogy az RMG életképes legyen és hosszú távú jövője biztosítása érdekében képes legyen magánszektorból származó befektetéseket vonzani. |
| --- | --- |

(50)

A szerkezetátalakítási terv célja az RMG hosszú távú életképességének helyreállítása. Az Egyesült Királyság szerint, ha képesek lesznek kivenni a strukturálisan magas szintű fix költségeket, javítani az általános szabályozási környezetet, és a csökkenő küldeményforgalom miatt elveszített bevételek pótlása érdekében diverzifikálni a bevételeket, az elő fogja segíteni, hogy az RMG életképes legyen és hosszú távú jövője biztosítása érdekében képes legyen magánszektorból származó befektetéseket vonzani.

| (51) | Az Egyesült Királyság azt állítja, hogy az RMG hosszú távú életképességének helyreállítása központi szakpolitikai célkitűzés az egyetemes szolgáltatási kötelezettség általános rendelkezésre állásának és hatékony teljesítésének elérése érdekében. Az Egyesült Királyság szerint a nyugdíjhiány elengedése önmagában nem lesz elég ahhoz, hogy biztosítsa az RMG hosszú távú életképességét: az RMG még a hiány elengedése után sem tudja megoldani a saját eszközeivel vagy piaci forrásokból szerzett finanszírozással a pénzügyi nehézségeit. |
| --- | --- |

(51)

Az Egyesült Királyság azt állítja, hogy az RMG hosszú távú életképességének helyreállítása központi szakpolitikai célkitűzés az egyetemes szolgáltatási kötelezettség általános rendelkezésre állásának és hatékony teljesítésének elérése érdekében. Az Egyesült Királyság szerint a nyugdíjhiány elengedése önmagában nem lesz elég ahhoz, hogy biztosítsa az RMG hosszú távú életképességét: az RMG még a hiány elengedése után sem tudja megoldani a saját eszközeivel vagy piaci forrásokból szerzett finanszírozással a pénzügyi nehézségeit.

| (52) | Ezért az Egyesült Királyság a nyugdíjhiány elengedése mellett az RMG mérlegének megerősítését célzó bizonyos intézkedéseket is bejelentett, amelyek a következőkre terjednek ki:






  i. | egy bizonyos összegű adósság leírása, amellyel az RMG az Egyesült Királyság kormányának tartozik (a továbbiakban: adósságcsökkentő intézkedések); ez várhatóan legfeljebb 1 700 millió GBP lesz (plusz felhalmozott kamatok); valamint |
| --- | --- | --- |

(52)

Ezért az Egyesült Királyság a nyugdíjhiány elengedése mellett az RMG mérlegének megerősítését célzó bizonyos intézkedéseket is bejelentett, amelyek a következőkre terjednek ki:

i.

egy bizonyos összegű adósság leírása, amellyel az RMG az Egyesült Királyság kormányának tartozik (a továbbiakban: adósságcsökkentő intézkedések); ez várhatóan legfeljebb 1 700 millió GBP lesz (plusz felhalmozott kamatok); valamint

| ii. | bizonyos összegek RMH általi elérhetővé tétele a „postai tartalékban” (11) az RMG számára, egy legfeljebb 200 millió GBP összegű lehívást lehetővé tévő újrafeltöltődő hitelkeret útján. |
| --- | --- |

ii.

bizonyos összegek RMH általi elérhetővé tétele a „postai tartalékban” (11) az RMG számára, egy legfeljebb 200 millió GBP összegű lehívást lehetővé tévő újrafeltöltődő hitelkeret útján.

2.4.   A mélyreható vizsgálat megindításának alapja

| (53) | Az Egyesült Királyság a bejelentésében azt állította, hogy a nyugdíjhiány elengedése a liberalizálás előtti időszakból származó, régebbi működési költségként a Bizottság gyakorlata alapján összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal. Azt is kijelentette továbbá, hogy a javasolt intézkedések összhangban állnak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatással (12) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás). Az Egyesült Királyság az eljárás során a bejelentett intézkedések indoklásaként nem hivatkozott a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésére. |
| --- | --- |

(53)

Az Egyesült Királyság a bejelentésében azt állította, hogy a nyugdíjhiány elengedése a liberalizálás előtti időszakból származó, régebbi működési költségként a Bizottság gyakorlata alapján összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal. Azt is kijelentette továbbá, hogy a javasolt intézkedések összhangban állnak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatással (12) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás). Az Egyesült Királyság az eljárás során a bejelentett intézkedések indoklásaként nem hivatkozott a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésére.

| (54) | A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatában a Bizottság feltette a kérdést, hogy a nyugdíjhiány elengedése összeegyeztethetőnek tekinthető-e azon kivételes teher ellentételezéseként, amelyet az RMG korábbi, közszférabeli monopóliumként betöltött státusa eredményezett. 2007-ben a Bizottság valóban jóváhagyott egy, a La Poste állami alkalmazotti státusú munkavállalóinak jelenlegi és jövőbeli nyugdíja finanszírozására vonatkozó francia reformot. (13) Amíg azonban a 2007. évi határozat biztosította, hogy a La Poste tényleges társadalombiztosítási költségei hasonlóak legyenek a versenytársakéhoz, az RMG teljes nyugdíjhiányának elengedése egy átlagos egyesült királyságbeli vállalatnál jobb helyzetbe hozná a vállalatot. A Bizottság ezért szerette volna megtudni, hogy azok a terhek, amelyek alól az RMG-t mentesítették, teljes mértékben megfelelnek-e az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata értelmében vett régebbi működési költségeknek, és hogy valóban egyenlő versenyfeltételek érvényesülnének-e a hiány elengedésének végrehajtását követően. |
| --- | --- |

(54)

A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatában a Bizottság feltette a kérdést, hogy a nyugdíjhiány elengedése összeegyeztethetőnek tekinthető-e azon kivételes teher ellentételezéseként, amelyet az RMG korábbi, közszférabeli monopóliumként betöltött státusa eredményezett. 2007-ben a Bizottság valóban jóváhagyott egy, a La Poste állami alkalmazotti státusú munkavállalóinak jelenlegi és jövőbeli nyugdíja finanszírozására vonatkozó francia reformot. (13) Amíg azonban a 2007. évi határozat biztosította, hogy a La Poste tényleges társadalombiztosítási költségei hasonlóak legyenek a versenytársakéhoz, az RMG teljes nyugdíjhiányának elengedése egy átlagos egyesült királyságbeli vállalatnál jobb helyzetbe hozná a vállalatot. A Bizottság ezért szerette volna megtudni, hogy azok a terhek, amelyek alól az RMG-t mentesítették, teljes mértékben megfelelnek-e az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata értelmében vett régebbi működési költségeknek, és hogy valóban egyenlő versenyfeltételek érvényesülnének-e a hiány elengedésének végrehajtását követően.

| (55) | A Bizottság ezenkívül fenntartásoknak adott hangot azzal kapcsolatban is, hogy a szerkezetátalakítási terv összeegyeztethető-e a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatással, különösen az életképesség helyreállításának kilátását, az RMG hozzájárulásának mértékét és a kompenzációs intézkedések szintjét illetően. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság ezenkívül fenntartásoknak adott hangot azzal kapcsolatban is, hogy a szerkezetátalakítási terv összeegyeztethető-e a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatással, különösen az életképesség helyreállításának kilátását, az RMG hozzájárulásának mértékét és a kompenzációs intézkedések szintjét illetően.

| (56) | A Bizottság szerint az Egyesült Királyság nem igazolta meggyőzően, hogy az eredetileg benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelelne a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak. A Bizottság konkrétan kétségben vonta, hogy az RMG egyetlen egyetemes szolgáltatóként betöltött szerepe és a közszférabeli monopóliumának örökségéből eredő kötelezettségek indokolnák a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás feltételeinek enyhítését, különösen azon feltételekét, amelyek biztosítják, hogy a versenytorzulások korlátozottak legyenek, és hogy a szerkezetátalakítás költségét részben az előírt 50 %-os saját hozzájárulásból fedezzék. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság szerint az Egyesült Királyság nem igazolta meggyőzően, hogy az eredetileg benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelelne a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak. A Bizottság konkrétan kétségben vonta, hogy az RMG egyetlen egyetemes szolgáltatóként betöltött szerepe és a közszférabeli monopóliumának örökségéből eredő kötelezettségek indokolnák a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás feltételeinek enyhítését, különösen azon feltételekét, amelyek biztosítják, hogy a versenytorzulások korlátozottak legyenek, és hogy a szerkezetátalakítás költségét részben az előírt 50 %-os saját hozzájárulásból fedezzék.

| (57) | A Bizottság úgy vélte továbbá, hogy az eredeti szerkezetátalakítási terv 2008-tól 2016-ig tartó időtartama rendkívül hosszú volt, és az eredeti szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzések feltételezései – például a teljes küldeményforgalomra vonatkozó feltételezések – könnyen megváltozhattak. A Bizottság ezért kétségeit fejezte ki az RMG hosszú távú életképességének a bejelentett terv végrehajtásával történő helyreállítását és az életképességre vonatkozó előrejelzések megalapozottságát illetően. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság úgy vélte továbbá, hogy az eredeti szerkezetátalakítási terv 2008-tól 2016-ig tartó időtartama rendkívül hosszú volt, és az eredeti szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzések feltételezései – például a teljes küldeményforgalomra vonatkozó feltételezések – könnyen megváltozhattak. A Bizottság ezért kétségeit fejezte ki az RMG hosszú távú életképességének a bejelentett terv végrehajtásával történő helyreállítását és az életképességre vonatkozó előrejelzések megalapozottságát illetően.

2.5.   A bejelentett intézkedéseknek a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása utáni módosítása

| (58) | Az Egyesült Királyság a hivatalos vizsgálat keretében a Bizottsággal folytatott megbeszélések során lemondott az 1 700 milliós adósságcsökkentés egy részéről, és 1 089 millió GBP-re csökkentette a bejelentett adósságcsökkentő intézkedéseket. Ezenkívül visszavonta a bejelentett 200 millió GBP összegű újrafeltöltődő hitelkeretet is. A Bizottság így ezeket az intézkedéseket már nem tekinti bejelentendőnek, csak az 1 089 millió GBP-t kitevő adósságcsökkentő intézkedést. |
| --- | --- |

(58)

Az Egyesült Királyság a hivatalos vizsgálat keretében a Bizottsággal folytatott megbeszélések során lemondott az 1 700 milliós adósságcsökkentés egy részéről, és 1 089 millió GBP-re csökkentette a bejelentett adósságcsökkentő intézkedéseket. Ezenkívül visszavonta a bejelentett 200 millió GBP összegű újrafeltöltődő hitelkeretet is. A Bizottság így ezeket az intézkedéseket már nem tekinti bejelentendőnek, csak az 1 089 millió GBP-t kitevő adósságcsökkentő intézkedést.

| (59) | Ezen túlmenően a vizsgálat során az Egyesült Királyság benyújtott egy rövidebb szerkezetátalakítási időszakra vonatkozó, frissített szerkezetátalakítási tervet: 2010–2015. Ebben az időszakban az RMG vállalata szerkezetének átalakítására működési és ágazati intézkedéseket fog hozni. Az RMG életképességének helyreállítását szolgáló terv a következő fő lépésekre osztható: munkaerőhöz kapcsolódó átszervezés, szerkezeti átalakítás kapacitása csökkentése érdekében, valamint az informatikai rendszerek átalakítása. |
| --- | --- |

(59)

Ezen túlmenően a vizsgálat során az Egyesült Királyság benyújtott egy rövidebb szerkezetátalakítási időszakra vonatkozó, frissített szerkezetátalakítási tervet: 2010–2015. Ebben az időszakban az RMG vállalata szerkezetének átalakítására működési és ágazati intézkedéseket fog hozni. Az RMG életképességének helyreállítását szolgáló terv a következő fő lépésekre osztható: munkaerőhöz kapcsolódó átszervezés, szerkezeti átalakítás kapacitása csökkentése érdekében, valamint az informatikai rendszerek átalakítása.

| (60) | Az RMG változásainak középpontjában, amelynek célja, hogy az Egyesült Királyságban hosszú távon pénzügyileg fenntartható egyetemes szolgáltatást lehessen nyújtani, a munkaerőhöz kapcsolódó átszervezés áll. Az RMG már eddig is ért el előrelépést e téren, és egy önkéntes kilépési program és a természetes létszámcsökkenés útján a terv időtartama alatt jelentős mértékben tovább szándékozik csökkenteni a személyi állományát. Ez önmagában is a tervben szereplő összes vonatkozó szerkezetátalakítási költség körülbelül egyharmadát jelenti, és jelentősen csökkenteni fogja az RMG egyik alapvető költségét. |
| --- | --- |

(60)

Az RMG változásainak középpontjában, amelynek célja, hogy az Egyesült Királyságban hosszú távon pénzügyileg fenntartható egyetemes szolgáltatást lehessen nyújtani, a munkaerőhöz kapcsolódó átszervezés áll. Az RMG már eddig is ért el előrelépést e téren, és egy önkéntes kilépési program és a természetes létszámcsökkenés útján a terv időtartama alatt jelentős mértékben tovább szándékozik csökkenteni a személyi állományát. Ez önmagában is a tervben szereplő összes vonatkozó szerkezetátalakítási költség körülbelül egyharmadát jelenti, és jelentősen csökkenteni fogja az RMG egyik alapvető költségét.

| (61) | A szerkezetátalakítási terv a szerkezetátalakítási időszak folyamán előirányozza, hogy az RMG UK Letters & Parcels and International (UKLPI) részlegének létszámát 2015 márciusára a 2011 márciusában záruló év elején meglévő körülbelül 160 000 főről körülbelül [...] főre csökkentik. Ez 2011. március és 2015. március között megközelítőleg [...] összes csökkentést jelent az UKLPI-nál, ami körülbelül évi [...]-nak/nek felel meg. Ez a munkaerőhöz kapcsolódó átszervezés magában foglalja a központi vezetők számának közel [...]-val/vel való csökkentését is (közülük 2011 márciusáig már több mint 1 000-en távoztak). Az előrejelzések szerint 2010 márciusa és 2015 márciusa között reálértéken [...] millió GBP munkaerőköltség-megtakarítás érhető el. |
| --- | --- |

(61)

A szerkezetátalakítási terv a szerkezetátalakítási időszak folyamán előirányozza, hogy az RMG UK Letters & Parcels and International (UKLPI) részlegének létszámát 2015 márciusára a 2011 márciusában záruló év elején meglévő körülbelül 160 000 főről körülbelül [...] főre csökkentik. Ez 2011. március és 2015. március között megközelítőleg [...] összes csökkentést jelent az UKLPI-nál, ami körülbelül évi [...]-nak/nek felel meg. Ez a munkaerőhöz kapcsolódó átszervezés magában foglalja a központi vezetők számának közel [...]-val/vel való csökkentését is (közülük 2011 márciusáig már több mint 1 000-en távoztak). Az előrejelzések szerint 2010 márciusa és 2015 márciusa között reálértéken [...] millió GBP munkaerőköltség-megtakarítás érhető el.

| (62) | A munkaerővel kapcsolatban tervezett változások az RMG üzleti tevékenységének gyakorlatilag minden részét érinteni fogják. Például:






  i. | a személyes kézbesítést és begyűjtést – amelyek munkaerő-igényes és magas fix költségű tevékenységek – átszervezik; az átszervezés arra összpontosul, hogy megtakarítást érjenek el, többek között a World Class Mail (lásd a (68) preambulumbekezdést) bevezetése útján, amikor is a megtakarítások ebből az átfogó, valamennyi kézbesítési irodában a biztonság, az ügyfélszolgálat, a minőség és a termelékenység javítását szolgáló rendszerből erednek; |
| --- | --- | --- |

(62)

A munkaerővel kapcsolatban tervezett változások az RMG üzleti tevékenységének gyakorlatilag minden részét érinteni fogják. Például:

i.

a személyes kézbesítést és begyűjtést – amelyek munkaerő-igényes és magas fix költségű tevékenységek – átszervezik; az átszervezés arra összpontosul, hogy megtakarítást érjenek el, többek között a World Class Mail (lásd a (68) preambulumbekezdést) bevezetése útján, amikor is a megtakarítások ebből az átfogó, valamennyi kézbesítési irodában a biztonság, az ügyfélszolgálat, a minőség és a termelékenység javítását szolgáló rendszerből erednek;

| ii. | elmozdulás történik a kézzel történő, munkaerő-igényes feldolgozástól az automatikus feldolgozás felé, ami ennek megfelelően a munkaerőre is hatást gyakorol; |
| --- | --- |

ii.

elmozdulás történik a kézzel történő, munkaerő-igényes feldolgozástól az automatikus feldolgozás felé, ami ennek megfelelően a munkaerőre is hatást gyakorol;

| iii. | közel [...] központi funkciót betöltő vezetőtől is megválnak. |
| --- | --- |

iii.

közel [...] központi funkciót betöltő vezetőtől is megválnak.

| (63) | A 2011. júniusi szerkezetátalakítási tervben szereplő, munkaerővel kapcsolatos átszervezési költségek fő elemei i. a végkielégítések, ii. az utazási költségek és az újbóli elhelyezkedés elősegítésének költségei, valamint iii. bizonyos kivételes egyösszegű kifizetések. A végkielégítések 2010 márciusa és 2015 márciusa között várhatóan körülbelül [...] millió GBP-t tesznek ki. Az utazási költségek és az újbóli elhelyezkedés elősegítésének költségei (amelyeket azoknak az alkalmazottaknak fizetnek, akiket megtartottak, de akiknek most az RMG infrastruktúrájának átalakítása – többek között különböző postaközpontok bezárása – eredményeként más létesítményekben kell dolgozniuk) 2014/2015-ig körülbelül [...] millió GBP költséget fognak kitenni. A kivételes egyösszegű kifizetések, amelyek – mivel kulcsfontosságú részét képezik a Communication Workers Unionnal (Kommunikációs Dolgozók Szakszervezetével) kötött 2010. évi modernizációs megállapodásnak – szükségesek a változás gyorsaságának és hathatósságának fenntartásához, [...] millió GBP-t fognak kitenni. Ezekre a kifizetésekre nem lett volna szükség egy lassabb, hagyományosabb tempójú modernizáció esetében. |
| --- | --- |

(63)

A 2011. júniusi szerkezetátalakítási tervben szereplő, munkaerővel kapcsolatos átszervezési költségek fő elemei i. a végkielégítések, ii. az utazási költségek és az újbóli elhelyezkedés elősegítésének költségei, valamint iii. bizonyos kivételes egyösszegű kifizetések. A végkielégítések 2010 márciusa és 2015 márciusa között várhatóan körülbelül [...] millió GBP-t tesznek ki. Az utazási költségek és az újbóli elhelyezkedés elősegítésének költségei (amelyeket azoknak az alkalmazottaknak fizetnek, akiket megtartottak, de akiknek most az RMG infrastruktúrájának átalakítása – többek között különböző postaközpontok bezárása – eredményeként más létesítményekben kell dolgozniuk) 2014/2015-ig körülbelül [...] millió GBP költséget fognak kitenni. A kivételes egyösszegű kifizetések, amelyek – mivel kulcsfontosságú részét képezik a Communication Workers Unionnal (Kommunikációs Dolgozók Szakszervezetével) kötött 2010. évi modernizációs megállapodásnak – szükségesek a változás gyorsaságának és hathatósságának fenntartásához, [...] millió GBP-t fognak kitenni. Ezekre a kifizetésekre nem lett volna szükség egy lassabb, hagyományosabb tempójú modernizáció esetében.

| (64) | A munkaerőhöz kapcsolódó átszervezés e kulcsfontosságú elemei együttesen, a 2010. március és 2015. március közötti időszakban az összes vonatkozó szerkezetátalakítási költség körülbelül felét teszik ki. |
| --- | --- |

(64)

A munkaerőhöz kapcsolódó átszervezés e kulcsfontosságú elemei együttesen, a 2010. március és 2015. március közötti időszakban az összes vonatkozó szerkezetátalakítási költség körülbelül felét teszik ki.

| (65) | A bejelentett szerkezetátalakítási terv az RMG személyi állományát érintő intézkedéseken kívül a vállalat kapacitásának az adott időszakban való csökkentését célzó szerkezeti átalakítást is tartalmaz. Összességében a szerkezeti átalakításra költött összeg a 2010. március és 2015. március közötti időszakban a teljes vonatkozó szerkezetátalakítási költség körülbelül egyharmadát teszi ki. A szerkezetátalakításnak ez az eleme konkrétan a postaközpontok hálózatának jelentős csökkentéséhez kapcsolódik, amely ennek megfelelően hatást gyakorol a munkaerőre is. |
| --- | --- |

(65)

A bejelentett szerkezetátalakítási terv az RMG személyi állományát érintő intézkedéseken kívül a vállalat kapacitásának az adott időszakban való csökkentését célzó szerkezeti átalakítást is tartalmaz. Összességében a szerkezeti átalakításra költött összeg a 2010. március és 2015. március közötti időszakban a teljes vonatkozó szerkezetátalakítási költség körülbelül egyharmadát teszi ki. A szerkezetátalakításnak ez az eleme konkrétan a postaközpontok hálózatának jelentős csökkentéséhez kapcsolódik, amely ennek megfelelően hatást gyakorol a munkaerőre is.

| (66) | A szerkezeti átalakítás részét képezi az automatizálás is, és főként az új kézbesítési módszerek, amelyek hosszabb, rugalmasabb kézbesítési időkereteket tesznek lehetővé. Ez szintén jelentős hatást gyakorol a személyi állományra, és kulcsfontosságú részét képezi a szerkezetátalakításnak. |
| --- | --- |

(66)

A szerkezeti átalakítás részét képezi az automatizálás is, és főként az új kézbesítési módszerek, amelyek hosszabb, rugalmasabb kézbesítési időkereteket tesznek lehetővé. Ez szintén jelentős hatást gyakorol a személyi állományra, és kulcsfontosságú részét képezi a szerkezetátalakításnak.

| (67) | A szerkezetátalakítási tervnek része egy egyszeri ingatlanracionalizálási program, amely 2015 márciusára a 2010/2011-es pénzügyi év kezdetén meglévő 64-ről [...]-ra/re csökkenti a postaközpontok számát, jelentősen csökkentve az RMG lábnyomát és racionalizálva a működését. A szerkezetátalakítási terv tehát 2010/2011 és 2014/2015 között [...] postaközpont bezárását irányozza elő; ez a teljes hálózatban [...] csökkentésnek felel meg. A 2010 márciusától 2011 márciusáig tartó év során összesen 5 postaközpontot zártak be. |
| --- | --- |

(67)

A szerkezetátalakítási tervnek része egy egyszeri ingatlanracionalizálási program, amely 2015 márciusára a 2010/2011-es pénzügyi év kezdetén meglévő 64-ről [...]-ra/re csökkenti a postaközpontok számát, jelentősen csökkentve az RMG lábnyomát és racionalizálva a működését. A szerkezetátalakítási terv tehát 2010/2011 és 2014/2015 között [...] postaközpont bezárását irányozza elő; ez a teljes hálózatban [...] csökkentésnek felel meg. A 2010 márciusától 2011 márciusáig tartó év során összesen 5 postaközpontot zártak be.

| (68) | Ezzel összefüggésben az RMG minden továbbra is működő postaközpontban bevezeti a World Class Mail rendszert. A World Class Mail egy, a biztonság, az ügyfélszolgálat, az minőség és a termelékenység javítását és a meghibásodások csökkentését szolgáló átfogó rendszer. A világszínvonalú („World Class”) teljesítményt úgy érik el, hogy minden munkavállalót bevonnak a feldolgozórendszerek alacsony megbízhatósága és működési teljesítménye miatti idő- és erőforrás-veszteség elleni küzdelembe. A 2011/2012-es pénzügyi év végére valamennyi postaközpont a World Class Mail rendszer része lesz, és azt a kézbesítési irodákban is bevezetik. |
| --- | --- |

(68)

Ezzel összefüggésben az RMG minden továbbra is működő postaközpontban bevezeti a World Class Mail rendszert. A World Class Mail egy, a biztonság, az ügyfélszolgálat, az minőség és a termelékenység javítását és a meghibásodások csökkentését szolgáló átfogó rendszer. A világszínvonalú („World Class”) teljesítményt úgy érik el, hogy minden munkavállalót bevonnak a feldolgozórendszerek alacsony megbízhatósága és működési teljesítménye miatti idő- és erőforrás-veszteség elleni küzdelembe. A 2011/2012-es pénzügyi év végére valamennyi postaközpont a World Class Mail rendszer része lesz, és azt a kézbesítési irodákban is bevezetik.

| (69) | Emellett az intelligens levélválogató gépek használata változást fog hozni az automatikus válogatásban, és csökkenti a kézi válogatással összefüggő költségeket. Ezek a gépek sokkal gyorsabbak, mint a jelenlegi módszerek és berendezések, amelyeket az RMG közel 20 éve használ. |
| --- | --- |

(69)

Emellett az intelligens levélválogató gépek használata változást fog hozni az automatikus válogatásban, és csökkenti a kézi válogatással összefüggő költségeket. Ezek a gépek sokkal gyorsabbak, mint a jelenlegi módszerek és berendezések, amelyeket az RMG közel 20 éve használ.

| (70) | Ezenkívül megvalósítják a kézbesítői útvonal szerinti sorba rendezés bevezetését is, amely automatizálja a levelek kézbesítési sorrendbe rendezését. Ez kritikus fontosságú része a szerkezetátalakításnak, kompakt válogató és sorba rendező gépek beszerzését és üzembe állítását teszi szükségessé, és változásokat eredményez a munkamódszerekben, főként a kézbesítést végző postásoknál. A levelek automatikus sorba rendezése csökkenti a kézbesítési irodákban végzett kézi válogatás mennyiségét (és a kapcsolódó költségeket), és így a kézbesítő személyzet kezdési és végzési idejének hatékonyabb beosztását teszi lehetővé. A kézbesítői útvonal szerinti sorba rendezés a küldeményfeldolgozás olyan szerkezeti változását jelenti az RMG számára, amely növelni fogja a termelékenységét. Az RMG 2008-ban a küldemények 0 %-át rendezte sorba; 2009-ben 1 %-át, 2011 augusztusára pedig 50 %-át. |
| --- | --- |

(70)

Ezenkívül megvalósítják a kézbesítői útvonal szerinti sorba rendezés bevezetését is, amely automatizálja a levelek kézbesítési sorrendbe rendezését. Ez kritikus fontosságú része a szerkezetátalakításnak, kompakt válogató és sorba rendező gépek beszerzését és üzembe állítását teszi szükségessé, és változásokat eredményez a munkamódszerekben, főként a kézbesítést végző postásoknál. A levelek automatikus sorba rendezése csökkenti a kézbesítési irodákban végzett kézi válogatás mennyiségét (és a kapcsolódó költségeket), és így a kézbesítő személyzet kezdési és végzési idejének hatékonyabb beosztását teszi lehetővé. A kézbesítői útvonal szerinti sorba rendezés a küldeményfeldolgozás olyan szerkezeti változását jelenti az RMG számára, amely növelni fogja a termelékenységét. Az RMG 2008-ban a küldemények 0 %-át rendezte sorba; 2009-ben 1 %-át, 2011 augusztusára pedig 50 %-át.

| (71) | Az RMG szerkezetátalakítási tervének részét képezi a kis csomagok jelenleg kézzel végzett válogatásának automatizálása is. A vállalat jelenleg határozza meg a szerkezetátalakítási időszakban bevezetendő legjobb megoldást. |
| --- | --- |

(71)

Az RMG szerkezetátalakítási tervének részét képezi a kis csomagok jelenleg kézzel végzett válogatásának automatizálása is. A vállalat jelenleg határozza meg a szerkezetátalakítási időszakban bevezetendő legjobb megoldást.

| (72) | Végezetül, az új kézbesítési módszerek lehetővé teszik az RMG számára, hogy a hagyományos kézbesítési módszerekről (gyalogos, kerékpáros) főként biztonságos (kézi vagy motoros) kézikocsikat és furgonokat alkalmazó kézbesítésre váltson. Ezek az új módszerek nagy változást jelentenek az RMG számára, és a jelenleg végrehajtott változás a felmerült kiadásokkal együtt hosszabb, rugalmasabb kézbesítési időkereteket tesz lehetővé, ezzel pedig lehetővé válik az RMG számára, hogy csökkentse a kézbesítési útvonalak számát és a személyes kézbesítés működési költségeit. |
| --- | --- |

(72)

Végezetül, az új kézbesítési módszerek lehetővé teszik az RMG számára, hogy a hagyományos kézbesítési módszerekről (gyalogos, kerékpáros) főként biztonságos (kézi vagy motoros) kézikocsikat és furgonokat alkalmazó kézbesítésre váltson. Ezek az új módszerek nagy változást jelentenek az RMG számára, és a jelenleg végrehajtott változás a felmerült kiadásokkal együtt hosszabb, rugalmasabb kézbesítési időkereteket tesz lehetővé, ezzel pedig lehetővé válik az RMG számára, hogy csökkentse a kézbesítési útvonalak számát és a személyes kézbesítés működési költségeit.

| (73) | A szerkezetátalakítás arra is kiterjed, hogy a terv időszakában az informatika terén az üzleti tevékenység szempontjából kritikus fontosságú tőkebefektetést hajtanak végre. A munkaerővel kapcsolatos változásokat kiegészítendő az RMG jelenleg kézi elektromos eszközöket vezet be a papíralapú folyamatok felváltására, és ezáltal a hatékonyság növelésére. Ezek egyik alapvető funkciója azoknak az ügyfélaláírásoknak a tárolása, amelyek a nyomon követett tételek átvételét igazolják. Az eszközök lehetővé teszik az RMG számára a tételek valós idejű nyomon követését. Így miután a postás végez a kézbesítésekkel, már nem szükséges az aláírások és átvételi elismervények további papíralapú feldolgozása. |
| --- | --- |

(73)

A szerkezetátalakítás arra is kiterjed, hogy a terv időszakában az informatika terén az üzleti tevékenység szempontjából kritikus fontosságú tőkebefektetést hajtanak végre. A munkaerővel kapcsolatos változásokat kiegészítendő az RMG jelenleg kézi elektromos eszközöket vezet be a papíralapú folyamatok felváltására, és ezáltal a hatékonyság növelésére. Ezek egyik alapvető funkciója azoknak az ügyfélaláírásoknak a tárolása, amelyek a nyomon követett tételek átvételét igazolják. Az eszközök lehetővé teszik az RMG számára a tételek valós idejű nyomon követését. Így miután a postás végez a kézbesítésekkel, már nem szükséges az aláírások és átvételi elismervények további papíralapú feldolgozása.

| (74) | Ezenkívül az RMG a jövőben egyéb informatikai és operatív beruházásokat is végez, többek között jelentős beruházásokat számos kritikus területen:






  i. | operatív jelentéstételi képességek fejlesztése; |
| --- | --- | --- |

(74)

Ezenkívül az RMG a jövőben egyéb informatikai és operatív beruházásokat is végez, többek között jelentős beruházásokat számos kritikus területen:

i.

operatív jelentéstételi képességek fejlesztése;

| ii. | a humánerőforrással kapcsolatos folyamatok modernizációja; |
| --- | --- |

ii.

a humánerőforrással kapcsolatos folyamatok modernizációja;

| iii. | a címadatok automatikus leolvasásának lehetővé tétele és az adatok teljesítményjelentésben való felhasználása; |
| --- | --- |

iii.

a címadatok automatikus leolvasásának lehetővé tétele és az adatok teljesítményjelentésben való felhasználása;

| iv. | [...]; valamint |
| --- | --- |

iv.

[...]; valamint

| v. | [...]. |
| --- | --- |

v.

[...].

| (75) | A 2010. március és 2015. március közötti időszakban a rendszerek átalakítása és az informatikai átalakítás terén végrehajtandó beruházások összesen a teljes releváns szerkezetátalakítási költségek körülbelül egyötödét teszik ki. |
| --- | --- |

(75)

A 2010. március és 2015. március közötti időszakban a rendszerek átalakítása és az informatikai átalakítás terén végrehajtandó beruházások összesen a teljes releváns szerkezetátalakítási költségek körülbelül egyötödét teszik ki.

| (76) | Az Egyesült Királyság szerint a nyugdíjintézkedések végrehajtása és a szerkezetátalakítási intézkedések teljes megvalósítása után az RMG helyzete az előrejelzések szerint a következő lesz:






  i. | fedezi a költségeit, ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi terheket, konkrétan a vállalat 2015 márciusára kamat és adó után [...] millió GBP pozitív szabad cash-flow-val fog rendelkezni; |
| --- | --- | --- |

(76)

Az Egyesült Királyság szerint a nyugdíjintézkedések végrehajtása és a szerkezetátalakítási intézkedések teljes megvalósítása után az RMG helyzete az előrejelzések szerint a következő lesz:

i.

fedezi a költségeit, ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi terheket, konkrétan a vállalat 2015 márciusára kamat és adó után [...] millió GBP pozitív szabad cash-flow-val fog rendelkezni;

| ii. | tőkemegtérülést ér el, amely lehetővé fogja tenni számára, hogy saját erejéből versenyezzen a piacon, konkrétan a vállalat 2015 márciusára [...] pozitív megtérülést fog elérni a befektetett tőke után; valamint |
| --- | --- |

ii.

tőkemegtérülést ér el, amely lehetővé fogja tenni számára, hogy saját erejéből versenyezzen a piacon, konkrétan a vállalat 2015 márciusára [...] pozitív megtérülést fog elérni a befektetett tőke után; valamint

| iii. | készpénzt generál az alapvető üzleti tevékenységből (eszközértékesítés előtt), konkrétan a vállalat [...] millió GBP pozitív, működési, szabad cash flow-val fog rendelkezni. |
| --- | --- |

iii.

készpénzt generál az alapvető üzleti tevékenységből (eszközértékesítés előtt), konkrétan a vállalat [...] millió GBP pozitív, működési, szabad cash flow-val fog rendelkezni.

| (77) | Ez a következtetés helytálló az ésszerű pesszimista forgatókönyv alapján is (további [...] mennyiségi csökkenés a szerkezetátalakítási terv időszakában), amelyet 2011. november 30-án, az érzékenységi elemzés részeként nyújtottak be a Bizottságnak. E pesszimista forgatókönyv szerint 2015 márciusára az RMG helyzete a következő lenne:






  i. | 2015 márciusára kamat és adó után [...] millió GBP pozitív szabad cash flow-val rendelkezne; |
| --- | --- | --- |

(77)

Ez a következtetés helytálló az ésszerű pesszimista forgatókönyv alapján is (további [...] mennyiségi csökkenés a szerkezetátalakítási terv időszakában), amelyet 2011. november 30-án, az érzékenységi elemzés részeként nyújtottak be a Bizottságnak. E pesszimista forgatókönyv szerint 2015 márciusára az RMG helyzete a következő lenne:

i.

2015 márciusára kamat és adó után [...] millió GBP pozitív szabad cash flow-val rendelkezne;

| ii. | 2015 márciusára [...] pozitív megtérülést érne el a befektetett tőke után; valamint |
| --- | --- |

ii.

2015 márciusára [...] pozitív megtérülést érne el a befektetett tőke után; valamint

| iii. | [...] millió GBP pozitív, működési, szabad cash flow-val rendelkezne. |
| --- | --- |

iii.

[...] millió GBP pozitív, működési, szabad cash flow-val rendelkezne.

| (78) | Ezekről az előrejelzésekről azt állítják, hogy a javasolt szerkezetátalakítás megalapozottságát és erejét bizonyítják. |
| --- | --- |

(78)

Ezekről az előrejelzésekről azt állítják, hogy a javasolt szerkezetátalakítás megalapozottságát és erejét bizonyítják.

3.   AZ ÉRDEKELT HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (79) | Az eljárást megindító határozatra az érdekelt felek széles körétől érkeztek észrevételek, többek között az RMG kisebb belföldi versenytársaitól és azok ágazati szövetségeitől, az RMG nagyobb nemzetközi társaitól, lobbicsoportoktól, valamint az RMG munkavállalóinak többségét képviselő szakszervezetektől. |
| --- | --- |

(79)

Az eljárást megindító határozatra az érdekelt felek széles körétől érkeztek észrevételek, többek között az RMG kisebb belföldi versenytársaitól és azok ágazati szövetségeitől, az RMG nagyobb nemzetközi társaitól, lobbicsoportoktól, valamint az RMG munkavállalóinak többségét képviselő szakszervezetektől.

| (80) | Az egyesült királyságbeli kisebb postai szolgáltatók ágazati szövetségeként, a Mail Competition Forum (Postai Szolgáltatások Versenyének Fóruma, a továbbiakban: MCF) igen fontosnak tartja, hogy az RMG – mint az egyetemes szolgáltatási kötelezettség ellátására képes egyetlen egyesült királyságbeli vállalat – szilárd és életképes legyen, ugyanakkor arra vonatkozó aggodalmaknak ad hangot, hogy egy mesterségesen megerősített RMG kiszoríthatja a kisebb versenytársait a már amúgy is nehézségekkel teli piacról azzal, hogy kiszorító árazást vagy árprést alkalmaz, illetve megtagadja a hozzáférést a nélkülözhetetlen létesítményekhez. Ebben az összefüggésben az MCF átfogó előzetes szabályozási intézkedéseket sürget a kisebb versenytársak védelme és a Royal Mail hálózatához való hozzáférése biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(80)

Az egyesült királyságbeli kisebb postai szolgáltatók ágazati szövetségeként, a Mail Competition Forum (Postai Szolgáltatások Versenyének Fóruma, a továbbiakban: MCF) igen fontosnak tartja, hogy az RMG – mint az egyetemes szolgáltatási kötelezettség ellátására képes egyetlen egyesült királyságbeli vállalat – szilárd és életképes legyen, ugyanakkor arra vonatkozó aggodalmaknak ad hangot, hogy egy mesterségesen megerősített RMG kiszoríthatja a kisebb versenytársait a már amúgy is nehézségekkel teli piacról azzal, hogy kiszorító árazást vagy árprést alkalmaz, illetve megtagadja a hozzáférést a nélkülözhetetlen létesítményekhez. Ebben az összefüggésben az MCF átfogó előzetes szabályozási intézkedéseket sürget a kisebb versenytársak védelme és a Royal Mail hálózatához való hozzáférése biztosítása érdekében.

| (81) | Az MCF azonos véleményen van az Egyesült Királysággal azt illetően, hogy az RMG nehéz helyzetben lévő vállalat, és egyetért a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak a tervezett intézkedések értékelésére szolgáló megfelelő keretként történő alkalmazásával. Megjegyzi továbbá, hogy az Egyesült Királyság nem törekszik arra, hogy azzal indokolja a támogatást, hogy az szükséges egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás fenntartásához, de leszögezi, hogy amennyiben a Bizottság bármilyen, az RMG-nek általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért nyújtott kompenzációt engedélyez, annak a verseny védelme érdekében szigorú biztosítékokkal kell együtt járnia. |
| --- | --- |

(81)

Az MCF azonos véleményen van az Egyesült Királysággal azt illetően, hogy az RMG nehéz helyzetben lévő vállalat, és egyetért a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak a tervezett intézkedések értékelésére szolgáló megfelelő keretként történő alkalmazásával. Megjegyzi továbbá, hogy az Egyesült Királyság nem törekszik arra, hogy azzal indokolja a támogatást, hogy az szükséges egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás fenntartásához, de leszögezi, hogy amennyiben a Bizottság bármilyen, az RMG-nek általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért nyújtott kompenzációt engedélyez, annak a verseny védelme érdekében szigorú biztosítékokkal kell együtt járnia.

| (82) | Az MCF úgy véli, hogy az intézkedéseket a feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni, és azoknak csak a nyugdíjhiány kezelését kell célozniuk. Az MCF elutasít minden, a mérleg helyreállítását célzó intézkedést vagy bármilyen más olyan intézkedést, amelyet azzal a céllal hoznak, hogy a cég vonzóbbá váljon valamely piacgazdasági befektető számára. Ebben az összefüggésben az MCF kétkedésének ad hangot a cég privatizációjával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(82)

Az MCF úgy véli, hogy az intézkedéseket a feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni, és azoknak csak a nyugdíjhiány kezelését kell célozniuk. Az MCF elutasít minden, a mérleg helyreállítását célzó intézkedést vagy bármilyen más olyan intézkedést, amelyet azzal a céllal hoznak, hogy a cég vonzóbbá váljon valamely piacgazdasági befektető számára. Ebben az összefüggésben az MCF kétkedésének ad hangot a cég privatizációjával kapcsolatban.

| (83) | Az MCF a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a nagyvállalatok számára előírt 50 %-os saját hozzájárulást illetően az előírt küszöbhöz való szigorú ragaszkodást sürgeti, és ennek finanszírozásához javasolja az eszközök elidegenítését és a veszteséget termelő tevékenységek leállítását. |
| --- | --- |

(83)

Az MCF a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás értelmében a nagyvállalatok számára előírt 50 %-os saját hozzájárulást illetően az előírt küszöbhöz való szigorú ragaszkodást sürgeti, és ennek finanszírozásához javasolja az eszközök elidegenítését és a veszteséget termelő tevékenységek leállítását.

| (84) | A kompenzációs intézkedéseket illetően az MCF úgy véli, hogy több átfogó szerkezeti, fiskális és szabályozási intézkedés szükséges, többek között az Egyesült Királyság postaszolgáltatási törvényének reformja annak megakadályozására, hogy az RMG a jövőben ugyanarra a célra további támogatást kapjon, a vállalat kiskereskedelmi és hálózati vonatkozásainak teljes szerkezeti szétválasztása, valamint az RMG egyetemes szolgáltatáson kívül eső szolgáltatásai héamentességének megszüntetése. |
| --- | --- |

(84)

A kompenzációs intézkedéseket illetően az MCF úgy véli, hogy több átfogó szerkezeti, fiskális és szabályozási intézkedés szükséges, többek között az Egyesült Királyság postaszolgáltatási törvényének reformja annak megakadályozására, hogy az RMG a jövőben ugyanarra a célra további támogatást kapjon, a vállalat kiskereskedelmi és hálózati vonatkozásainak teljes szerkezeti szétválasztása, valamint az RMG egyetemes szolgáltatáson kívül eső szolgáltatásai héamentességének megszüntetése.

| (85) | A Secured Mail rámutat, mennyire fontos az RMG az egyetemes szolgáltatási kötelezettség egyesült királyságbeli teljesítése szempontjából. Ugyanakkor a Bizottságot annak biztosítására ösztönzi, hogy az RMG-nek ne legyen lehetősége arra, hogy új keletű erejét a kisebb versenytársak üzleti modelljét veszélyeztető módon használja fel. Ahogyan a Mail Competition Forum, úgy a Secured Mail is hangsúlyozza, hogy szükség van az eszközök elidegenítése és a veszteséget termelő tevékenységek leállítása útján finanszírozott megfelelő saját hozzájárulásra. A Secured Mail továbbá szívesen látna szabályozási fellépést, például az RMG üzletágai hálózati és kiskereskedelmi vonatkozásainak szétválasztását. |
| --- | --- |

(85)

A Secured Mail rámutat, mennyire fontos az RMG az egyetemes szolgáltatási kötelezettség egyesült királyságbeli teljesítése szempontjából. Ugyanakkor a Bizottságot annak biztosítására ösztönzi, hogy az RMG-nek ne legyen lehetősége arra, hogy új keletű erejét a kisebb versenytársak üzleti modelljét veszélyeztető módon használja fel. Ahogyan a Mail Competition Forum, úgy a Secured Mail is hangsúlyozza, hogy szükség van az eszközök elidegenítése és a veszteséget termelő tevékenységek leállítása útján finanszírozott megfelelő saját hozzájárulásra. A Secured Mail továbbá szívesen látna szabályozási fellépést, például az RMG üzletágai hálózati és kiskereskedelmi vonatkozásainak szétválasztását.

| (86) | A UK Mail, egy kisebb belföldi versenytárs megjegyzi, hogy míg a cég általában véve üdvözölte az egyetemes szolgáltatási kötelezettség hatékony teljesítésének biztosítása céljára az RMG-nek nyújtott állami támogatást, az intézkedéseket csak a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szigorú betartása mellett kellene engedélyezni. |
| --- | --- |

(86)

A UK Mail, egy kisebb belföldi versenytárs megjegyzi, hogy míg a cég általában véve üdvözölte az egyetemes szolgáltatási kötelezettség hatékony teljesítésének biztosítása céljára az RMG-nek nyújtott állami támogatást, az intézkedéseket csak a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szigorú betartása mellett kellene engedélyezni.

| (87) | A DX, egy másik kisebb belföldi versenytárs szintén aggodalmát fejezi ki az RMG egyesült királyságbeli piacon betöltött helyzetének ellenőrizetlen módon való megerősítését illetően, és pártolja a lehetséges versenytorzulások kiegyenlítésére hozandó kompenzációs intézkedéseket. |
| --- | --- |

(87)

A DX, egy másik kisebb belföldi versenytárs szintén aggodalmát fejezi ki az RMG egyesült királyságbeli piacon betöltött helyzetének ellenőrizetlen módon való megerősítését illetően, és pártolja a lehetséges versenytorzulások kiegyenlítésére hozandó kompenzációs intézkedéseket.

| (88) | A Communication Workers Union (Kommunikációs Dolgozók Szakszervezete, a továbbiakban: CWU) az RMG modernizálását célzó, elmúlt években kifejtett szélesebb körű modernizációs törekvések összefüggésébe helyezi az intézkedéseket. Üdvözli a támogatási intézkedéseket, de aggodalmaknak ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a szerkezetátalakítási folyamat mennyire megterheli a személyi állományt, és rámutat arra, hogy a Royal Mail munkavállalóinak általános munkakörülményei terén mélyreható és tartós változások következnek be. A CWU arra kéri a Bizottságot, hogy az általános munkafeltételekre gyakorolt hátrányos hatások korlátozása érdekében tartsa minimális szinten a szerkezetátalakítást. A CWU elutasítja a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerinti értékelést, és úgy gondolja, hogy a Bizottságnak ehelyett általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott ellentételezésként kellene engedélyeznie a támogatást. A CWU úgy véli, nem kellene saját hozzájárulást előírni az RMG számára, és a támogatási intézkedések nagyvonalú értékelése mellett emel szót, hogy az átmenet folyamatát az RMG dolgozói számára a lehető legzökkenőmentesebbé tegyék. |
| --- | --- |

(88)

A Communication Workers Union (Kommunikációs Dolgozók Szakszervezete, a továbbiakban: CWU) az RMG modernizálását célzó, elmúlt években kifejtett szélesebb körű modernizációs törekvések összefüggésébe helyezi az intézkedéseket. Üdvözli a támogatási intézkedéseket, de aggodalmaknak ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a szerkezetátalakítási folyamat mennyire megterheli a személyi állományt, és rámutat arra, hogy a Royal Mail munkavállalóinak általános munkakörülményei terén mélyreható és tartós változások következnek be. A CWU arra kéri a Bizottságot, hogy az általános munkafeltételekre gyakorolt hátrányos hatások korlátozása érdekében tartsa minimális szinten a szerkezetátalakítást. A CWU elutasítja a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerinti értékelést, és úgy gondolja, hogy a Bizottságnak ehelyett általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott ellentételezésként kellene engedélyeznie a támogatást. A CWU úgy véli, nem kellene saját hozzájárulást előírni az RMG számára, és a támogatási intézkedések nagyvonalú értékelése mellett emel szót, hogy az átmenet folyamatát az RMG dolgozói számára a lehető legzökkenőmentesebbé tegyék.

| (89) | A Free and Fair Postal Initiative (Szabad és Tisztességes Postáért Kezdeményezés, a továbbiakban: FFPI) lobbicsoport általában véve üdvözli az RMG javára szóló állami támogatási intézkedéseket, és csak az RMG életképességének a szerkezetátalakítási terv szerinti helyreállásával kapcsolatban ad hangot bizonyos aggodalmaknak. A jelenlegi gazdasági hangulatra tekintettel az FFPI kétségesnek találja az értékesítési kilátásokat, és fájlalja, hogy nincs átfogó privatizációs terv. |
| --- | --- |

(89)

A Free and Fair Postal Initiative (Szabad és Tisztességes Postáért Kezdeményezés, a továbbiakban: FFPI) lobbicsoport általában véve üdvözli az RMG javára szóló állami támogatási intézkedéseket, és csak az RMG életképességének a szerkezetátalakítási terv szerinti helyreállásával kapcsolatban ad hangot bizonyos aggodalmaknak. A jelenlegi gazdasági hangulatra tekintettel az FFPI kétségesnek találja az értékesítési kilátásokat, és fájlalja, hogy nincs átfogó privatizációs terv.

| (90) | Az FFPI fontosnak tartja kiemelni továbbá, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás valamennyi előírását teljesíteni kell, különösen a saját hozzájárulás tekintetében, amelynek az FFPI szerint – az iránymutatással összhangban – jelentősnek (50 %) kellene lennie. Ezenkívül az FFPI úgy véli, hogy az átfogó kompenzációs intézkedéseknek szükségszerűen magukba kell foglalniuk az egyetemes szolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez nem elengedhetetlen eszközök értékesítését és különösen a versenytársak piaci hozzáféréséhez kapcsolódó biztosítékokat. |
| --- | --- |

(90)

Az FFPI fontosnak tartja kiemelni továbbá, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás valamennyi előírását teljesíteni kell, különösen a saját hozzájárulás tekintetében, amelynek az FFPI szerint – az iránymutatással összhangban – jelentősnek (50 %) kellene lennie. Ezenkívül az FFPI úgy véli, hogy az átfogó kompenzációs intézkedéseknek szükségszerűen magukba kell foglalniuk az egyetemes szolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez nem elengedhetetlen eszközök értékesítését és különösen a versenytársak piaci hozzáféréséhez kapcsolódó biztosítékokat.

| (91) | Az FFPI kijelenti továbbá, hogy ebben az ügyben elutasítja az EDF
   (14) és a La Poste
   (15) kapcsán hozott határozatok szerinti, régebbi működési költségekhez kapcsolódó érvelést, azon az alapon, hogy jelentős különbségek állnak fenn a jelenlegi ügy tényállásához képest, különösen Franciaország és az Egyesült Királyság nyugdíjrendszerét tekintve. |
| --- | --- |

(91)

Az FFPI kijelenti továbbá, hogy ebben az ügyben elutasítja az EDF
   (14) és a La Poste
   (15) kapcsán hozott határozatok szerinti, régebbi működési költségekhez kapcsolódó érvelést, azon az alapon, hogy jelentős különbségek állnak fenn a jelenlegi ügy tényállásához képest, különösen Franciaország és az Egyesült Királyság nyugdíjrendszerét tekintve.

| (92) | A Deutsche Post az RMG támogatásszükségletét az egyesült királyságbeli postai piac liberalizálása és fejlődése összefüggésébe helyezi, amelyből az a követelmény is ered, hogy a monopólium korábbi birtokosának egy kompetitív postai piac feltételeihez kell alkalmazkodnia, és ennek megfelelően modernizálnia kell az üzleti gyakorlatait. Ebben az összefüggésben a Deutsche Post arra ösztönzi a Bizottságot, hogy e tekintetben valamennyi tagállamban biztosítsa a jog egységes alkalmazását. A Deutsche Post emellett elutasítja az Egyesült Királyság által bemutatott érvelést, amely szerint az RMG a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás értelmében vett „kivételes esetet” képez, és kétli, hogy az iránymutatás alkalmazható lenne az esetre. |
| --- | --- |

(92)

A Deutsche Post az RMG támogatásszükségletét az egyesült királyságbeli postai piac liberalizálása és fejlődése összefüggésébe helyezi, amelyből az a követelmény is ered, hogy a monopólium korábbi birtokosának egy kompetitív postai piac feltételeihez kell alkalmazkodnia, és ennek megfelelően modernizálnia kell az üzleti gyakorlatait. Ebben az összefüggésben a Deutsche Post arra ösztönzi a Bizottságot, hogy e tekintetben valamennyi tagállamban biztosítsa a jog egységes alkalmazását. A Deutsche Post emellett elutasítja az Egyesült Királyság által bemutatott érvelést, amely szerint az RMG a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás értelmében vett „kivételes esetet” képez, és kétli, hogy az iránymutatás alkalmazható lenne az esetre.

| (93) | Ebben az összefüggésben a Deutsche Post azzal is érvel a Bíróság Combus-ügyben (16) hozott ítélete alapján, hogy a korábban állami tulajdonban lévő egyetemes szolgáltatók privatizációja során a nyugdíjköltségek közpénzekből való ellentételezése – amely meghaladja a magán versenytársak által rendesen vállalt mértéket – nem minősül támogatásnak. A Deutsche Post azt állítja, hogy az RMG nyugdíjhiánya elengedésére nem vonatkozhat a Szerződés 107. cikkében foglalt tilalom, mivel a Combus-ügyben hozott ítélet értelmében ennek az intézkedésnek a célja a szerkezeti hátrány orvoslása. |
| --- | --- |

(93)

Ebben az összefüggésben a Deutsche Post azzal is érvel a Bíróság Combus-ügyben (16) hozott ítélete alapján, hogy a korábban állami tulajdonban lévő egyetemes szolgáltatók privatizációja során a nyugdíjköltségek közpénzekből való ellentételezése – amely meghaladja a magán versenytársak által rendesen vállalt mértéket – nem minősül támogatásnak. A Deutsche Post azt állítja, hogy az RMG nyugdíjhiánya elengedésére nem vonatkozhat a Szerződés 107. cikkében foglalt tilalom, mivel a Combus-ügyben hozott ítélet értelmében ennek az intézkedésnek a célja a szerkezeti hátrány orvoslása.

| (94) | A Deutsche Post úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak kötelessége lenne figyelembe vennie azt, hogy az RMG a nyugdíjhiánya miatt magasabb bélyegárak formájában már részesült ellentételezésben. |
| --- | --- |

(94)

A Deutsche Post úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak kötelessége lenne figyelembe vennie azt, hogy az RMG a nyugdíjhiánya miatt magasabb bélyegárak formájában már részesült ellentételezésben.

| (95) | A TNT megjegyzi, hogy a támogatásnak nem kellene meghaladnia azt a legkisebb összeget, amely szigorúan szükséges ahhoz, hogy megmentsék az RMG-t a pénzügyi nehézségeitől. Ugyanakkor a TNT-t aggasztja, hogy az RMG arra használhatja új keletű erejét, hogy indokolatlanul korlátozza a versenyt az Egyesült Királyság postai piacán, így próbálva visszaszerezni a piac irányítását és pótolni az elveszített piaci részesedést. |
| --- | --- |

(95)

A TNT megjegyzi, hogy a támogatásnak nem kellene meghaladnia azt a legkisebb összeget, amely szigorúan szükséges ahhoz, hogy megmentsék az RMG-t a pénzügyi nehézségeitől. Ugyanakkor a TNT-t aggasztja, hogy az RMG arra használhatja új keletű erejét, hogy indokolatlanul korlátozza a versenyt az Egyesült Királyság postai piacán, így próbálva visszaszerezni a piac irányítását és pótolni az elveszített piaci részesedést.

| (96) | Egy ilyen lépés megelőzése érdekében a TNT az állami támogatás ellentételezéseként átfogó intézkedéseket kér, többek között a hálózathoz való jövőbeli hozzáférés garantálását, lehetőség szerint szétválasztás útján, és a héamentesség megszüntetését, amelyek megerősítenék a végponttól végpontig tartó kézbesítés piacán zajló verseny fejlődését. |
| --- | --- |

(96)

Egy ilyen lépés megelőzése érdekében a TNT az állami támogatás ellentételezéseként átfogó intézkedéseket kér, többek között a hálózathoz való jövőbeli hozzáférés garantálását, lehetőség szerint szétválasztás útján, és a héamentesség megszüntetését, amelyek megerősítenék a végponttól végpontig tartó kézbesítés piacán zajló verseny fejlődését.

| (97) | Ami a megfelelő jogi keretet illeti, a TNT egyetért az Egyesült Királysággal abban, hogy az intézkedéseket a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak megfelelően szerkezetátalakítási támogatásnak kellene tekinteni, és elutasítja a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat elképzelését. |
| --- | --- |

(97)

Ami a megfelelő jogi keretet illeti, a TNT egyetért az Egyesült Királysággal abban, hogy az intézkedéseket a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak megfelelően szerkezetátalakítási támogatásnak kellene tekinteni, és elutasítja a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat elképzelését.

| (98) | Nyilatkozatában a UPS úgy vélekedik, hogy a javasolt támogatási intézkedések jelentős következményekkel járnának a postai piacra nézve, és a közvetlenül megcélzott piacokon túlmutató hatásokat gyakorolnának az egyesült királyságbeli és európai expressz csomagküldési piacokra. Ebben az összefüggésben a UPS megkérdőjelezi az RMG számára nyújtott előnyök kiszámításának módját, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak az esetre való alkalmazhatóságát. |
| --- | --- |

(98)

Nyilatkozatában a UPS úgy vélekedik, hogy a javasolt támogatási intézkedések jelentős következményekkel járnának a postai piacra nézve, és a közvetlenül megcélzott piacokon túlmutató hatásokat gyakorolnának az egyesült királyságbeli és európai expressz csomagküldési piacokra. Ebben az összefüggésben a UPS megkérdőjelezi az RMG számára nyújtott előnyök kiszámításának módját, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak az esetre való alkalmazhatóságát.

| (99) | Kétségei vannak továbbá az intézkedéseknek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerinti összeegyeztethetőségével kapcsolatban is. |
| --- | --- |

(99)

Kétségei vannak továbbá az intézkedéseknek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerinti összeegyeztethetőségével kapcsolatban is.

| (100) | A kompenzációs intézkedéseket illetően a UPS kijelenti, hogy a szükséges intézkedéseknek arányban kell állniuk a versenytorzulásokkal. A UPS ezért elutasítja az Egyesült Királyság által előterjesztett elképzelést, amely szerint az intézkedéseknek a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerinti értékelésekor figyelembe kellene venni a közszolgáltatási kötelezettség teljesítésének terhét. A UPS különös hangsúlyt fektet arra, hogy elemezni kell és számba kell venni a szomszédos piacokon érvényesülő lehetséges továbbgyűrűző hatásokat, arra az esetre, ha az intézkedések esetleg nem csak az RMG-t, hanem annak leányvállalatait is erősítenék, különösen a GLS-t. |
| --- | --- |

(100)

A kompenzációs intézkedéseket illetően a UPS kijelenti, hogy a szükséges intézkedéseknek arányban kell állniuk a versenytorzulásokkal. A UPS ezért elutasítja az Egyesült Királyság által előterjesztett elképzelést, amely szerint az intézkedéseknek a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerinti értékelésekor figyelembe kellene venni a közszolgáltatási kötelezettség teljesítésének terhét. A UPS különös hangsúlyt fektet arra, hogy elemezni kell és számba kell venni a szomszédos piacokon érvényesülő lehetséges továbbgyűrűző hatásokat, arra az esetre, ha az intézkedések esetleg nem csak az RMG-t, hanem annak leányvállalatait is erősítenék, különösen a GLS-t.

| (101) | A támogatás összegét illetően a UPS hangsúlyozza, hogy az összegnek a feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozódnia, és hogy az RMG-nek jelentős saját hozzájárulást kell nyújtania. Ebben az összefüggésben a UPS kétségbe vonja, hogy olyan kivételes körülmények állnának fenn, amelyek lehetővé tennék az 50 % alatti saját hozzájárulást, ahogyan azt az Egyesült Királyság javasolja. A UPS úgy véli továbbá, hogy amennyiben a Bizottság elfogadja az Egyesült Királyság e tekintetben előadott érvelését, a saját hozzájárulás a Bizottság korábbi határozatokban foglalt döntési gyakorlata alapján semmilyen körülmények között nem lehet kevesebb 40 %-nál. |
| --- | --- |

(101)

A támogatás összegét illetően a UPS hangsúlyozza, hogy az összegnek a feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozódnia, és hogy az RMG-nek jelentős saját hozzájárulást kell nyújtania. Ebben az összefüggésben a UPS kétségbe vonja, hogy olyan kivételes körülmények állnának fenn, amelyek lehetővé tennék az 50 % alatti saját hozzájárulást, ahogyan azt az Egyesült Királyság javasolja. A UPS úgy véli továbbá, hogy amennyiben a Bizottság elfogadja az Egyesült Királyság e tekintetben előadott érvelését, a saját hozzájárulás a Bizottság korábbi határozatokban foglalt döntési gyakorlata alapján semmilyen körülmények között nem lehet kevesebb 40 %-nál.

| (102) | Ami a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése szerinti, a korábbi működési költségekre vonatkozó érvelést illeti, a UPS kiemeli, hogy az intézkedések nem indokolhatók precedens (La Poste) alapján vagy elvi alapon, hanem átfogó mérlegelést kell végezni, amelynek során az intézkedés pozitív hatásait összevetik az intézkedés versenytorzító hatásával. |
| --- | --- |

(102)

Ami a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése szerinti, a korábbi működési költségekre vonatkozó érvelést illeti, a UPS kiemeli, hogy az intézkedések nem indokolhatók precedens (La Poste) alapján vagy elvi alapon, hanem átfogó mérlegelést kell végezni, amelynek során az intézkedés pozitív hatásait összevetik az intézkedés versenytorzító hatásával.

4.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGBELI HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A támogatás fennállásával és a támogatás kedvezményezettjeivel kapcsolatban

| (103) | Az Egyesült Királyság elfogadja, hogy a bejelentett nyugdíjhiány-elengedési és adósságcsökkentő intézkedések a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(103)

Az Egyesült Királyság elfogadja, hogy a bejelentett nyugdíjhiány-elengedési és adósságcsökkentő intézkedések a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek.

| (104) | Az Egyesült Királyság fenntartja, hogy a nettó kötelezettségek RMG-ről az Egyesült Királyságra való átruházásának adóügyi megítélése kapcsán nem merül fel támogatás, mivel az RMG számláit terhelő jelenlegi nyugdíj-kötelezettségek még ki nem fizetett összegeket jelentenek, és csak akkor vonhatók le az adóból, amikor a kifizetést ténylegesen végrehajtják. Ily módon az RMG nem igényelt adókedvezményt a számláin lévő semmilyen kötelezettséggel kapcsolatban. Az Egyesült Királyság szerint méltánytalan lenne, ha az RMG-t adóval sújtanák a céltartalék feloldásával kapcsolatban annak ellenére, hogy nem is részesült adókedvezményben az adott ellátásokra vonatkozóan. (17) |
| --- | --- |

(104)

Az Egyesült Királyság fenntartja, hogy a nettó kötelezettségek RMG-ről az Egyesült Királyságra való átruházásának adóügyi megítélése kapcsán nem merül fel támogatás, mivel az RMG számláit terhelő jelenlegi nyugdíj-kötelezettségek még ki nem fizetett összegeket jelentenek, és csak akkor vonhatók le az adóból, amikor a kifizetést ténylegesen végrehajtják. Ily módon az RMG nem igényelt adókedvezményt a számláin lévő semmilyen kötelezettséggel kapcsolatban. Az Egyesült Királyság szerint méltánytalan lenne, ha az RMG-t adóval sújtanák a céltartalék feloldásával kapcsolatban annak ellenére, hogy nem is részesült adókedvezményben az adott ellátásokra vonatkozóan. (17)

| (105) | A Bizottságnak az eljárást megindító határozatban foglalt azon állítására válaszul, hogy nem egyértelmű, hogy a POL előnyökhöz jutna-e az adósságcsökkentő intézkedések kapcsán, az Egyesült Királyság kijelenti, hogy a POL finanszírozása és számvitele elkülönül az RMG-étől. Az Egyesült Királyság szerint ezt igazolja az a tény is, hogy a vállalkozások jogilag különállóak. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottságnak az eljárást megindító határozatban foglalt azon állítására válaszul, hogy nem egyértelmű, hogy a POL előnyökhöz jutna-e az adósságcsökkentő intézkedések kapcsán, az Egyesült Királyság kijelenti, hogy a POL finanszírozása és számvitele elkülönül az RMG-étől. Az Egyesült Királyság szerint ezt igazolja az a tény is, hogy a vállalkozások jogilag különállóak.

4.2.   A nyugdíjhiánynak – mint a régebbi nyugdíjkiadások kompenzációjának – a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése c) pontja szerinti összeegyeztethetőségéről

| (106) | Az Egyesült Királyság először is fenntartja, hogy jelentős párhuzamok állnak fenn a jelenlegi ügy és a La Poste-ügy között. Bár az Egyesült Királyság elismeri, hogy az egyesült királyságbeli nyugdíjkörnyezet eltér a franciaországitól, és az RMG rendszerének nincs konkrét egyesült királyságbeli összehasonlítási alapja, ez nem jelenti azt, hogy a La Poste precedense ne lenne alkalmazható. Az Egyesült Királyságnak meggyőződése, hogy a két ügy között elegendő hasonlóság áll fenn ahhoz, hogy indokolt legyen a precedens teljes körű alkalmazása, mivel mindkét ügyben jelentős gazdasági kockázat és felső korlát nélküli kötelezettségek szerepelnek, és mivel mindkét ügy rugalmatlan rendszerekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(106)

Az Egyesült Királyság először is fenntartja, hogy jelentős párhuzamok állnak fenn a jelenlegi ügy és a La Poste-ügy között. Bár az Egyesült Királyság elismeri, hogy az egyesült királyságbeli nyugdíjkörnyezet eltér a franciaországitól, és az RMG rendszerének nincs konkrét egyesült királyságbeli összehasonlítási alapja, ez nem jelenti azt, hogy a La Poste precedense ne lenne alkalmazható. Az Egyesült Királyságnak meggyőződése, hogy a két ügy között elegendő hasonlóság áll fenn ahhoz, hogy indokolt legyen a precedens teljes körű alkalmazása, mivel mindkét ügyben jelentős gazdasági kockázat és felső korlát nélküli kötelezettségek szerepelnek, és mivel mindkét ügy rugalmatlan rendszerekre vonatkozik.

| (107) | Az Egyesült Királyság továbbá úgy véli, hogy ugyan vannak párhuzamok az ügyek között, az RMG kapcsán javasolt megoldás nem olyan kiterjedt vagy jelentős, mint a La Poste esetében, mert az Egyesült Királyság csak a múltbeli kötelezettségei alól mentesíti az RMG-t, és mert az Egyesült Királyság által átvállalt nyugdíj-kötelezettségekkel együtt jár az RMPP nyugdíjeszközeinek többsége is, így a szóban forgó támogatás csak a hiányra korlátozódik, nem pedig a kötelezettségek összegére. |
| --- | --- |

(107)

Az Egyesült Királyság továbbá úgy véli, hogy ugyan vannak párhuzamok az ügyek között, az RMG kapcsán javasolt megoldás nem olyan kiterjedt vagy jelentős, mint a La Poste esetében, mert az Egyesült Királyság csak a múltbeli kötelezettségei alól mentesíti az RMG-t, és mert az Egyesült Királyság által átvállalt nyugdíj-kötelezettségekkel együtt jár az RMPP nyugdíjeszközeinek többsége is, így a szóban forgó támogatás csak a hiányra korlátozódik, nem pedig a kötelezettségek összegére.

| (108) | Az Egyesült Királyság azzal is érvel, hogy az RMG szokatlan mértékű nyugdíj-kötelezettségekkel rendelkezik, amely több tényező kombinációjának köszönhető, köztük az RMG foglalkoztatási költségeinek nagyságrendje, az indexálás és a korai nyugdíjazás rendszere, valamint a szakszervezetekkel kötött kollektív szerződések által előírt kedvező létszám-leépítési feltételek. Az Egyesült Királyság szerint ezek a kötelezettségek az energiaágazatbeli nyugdíj-kötelezettségekről szóló korábbi bizottsági határozatok értelmében vett ún. átállási költségeknek tekinthetők. Ez azt jelenti, hogy a nyugdíjhiányt olyan vissza nem fordítható, az ágazat liberalizálása előtt végrehajtott (szociális) beruházásnak kellene tekinteni, amely az ágazati liberalizáció új, döntéshozatalkor előre nem látható feltételei között veszteségessé vált. Az Egyesült Királyság az átállási költségekhez kapcsolódó érvelését a következő tényezőkre alapozza:






  i. | a kötelezettségek formája és mértéke közvetlenül kapcsolódik az RMG közszolgálati és monopóliumi örökségéhez; |
| --- | --- | --- |

(108)

Az Egyesült Királyság azzal is érvel, hogy az RMG szokatlan mértékű nyugdíj-kötelezettségekkel rendelkezik, amely több tényező kombinációjának köszönhető, köztük az RMG foglalkoztatási költségeinek nagyságrendje, az indexálás és a korai nyugdíjazás rendszere, valamint a szakszervezetekkel kötött kollektív szerződések által előírt kedvező létszám-leépítési feltételek. Az Egyesült Királyság szerint ezek a kötelezettségek az energiaágazatbeli nyugdíj-kötelezettségekről szóló korábbi bizottsági határozatok értelmében vett ún. átállási költségeknek tekinthetők. Ez azt jelenti, hogy a nyugdíjhiányt olyan vissza nem fordítható, az ágazat liberalizálása előtt végrehajtott (szociális) beruházásnak kellene tekinteni, amely az ágazati liberalizáció új, döntéshozatalkor előre nem látható feltételei között veszteségessé vált. Az Egyesült Királyság az átállási költségekhez kapcsolódó érvelését a következő tényezőkre alapozza:

i.

a kötelezettségek formája és mértéke közvetlenül kapcsolódik az RMG közszolgálati és monopóliumi örökségéhez;

| ii. | az RMPP-t problémamentesebben lehetett kezelni, amikor az monopol környezetben volt; valamint |
| --- | --- |

ii.

az RMPP-t problémamentesebben lehetett kezelni, amikor az monopol környezetben volt; valamint

| iii. | a tagok számára nyújtott nagyvonalú jogosultságok, valamint az aktív, késleltetett és nyugdíjba vonult tagok puszta száma (amely az RMG egyetemes szolgáltatási kötelezettségére tekintettel elkerülhetetlen volt) együttesen olyan további nyugdíjköltségeket jelentenek, amelyeket az RMG versenytársainak nem kell viselniük. |
| --- | --- |

iii.

a tagok számára nyújtott nagyvonalú jogosultságok, valamint az aktív, késleltetett és nyugdíjba vonult tagok puszta száma (amely az RMG egyetemes szolgáltatási kötelezettségére tekintettel elkerülhetetlen volt) együttesen olyan további nyugdíjköltségeket jelentenek, amelyeket az RMG versenytársainak nem kell viselniük.

| (109) | A vizsgálat során az Egyesült Királyság további információkat is szolgáltatott arról, hogy az RMG nyugdíj-kötelezettségei, amelyeket az Egyesült Királyság kormánya javaslatának részeként elengednének, mennyiben számítanak rendellenesnek. Tovább részletezte a Towers Watson szakértői vállalat által elvégzett kiinduló elemzést, amely vizsgálatot végzett az RMPP-ben előforduló rendellenességek mértékéről. |
| --- | --- |

(109)

A vizsgálat során az Egyesült Királyság további információkat is szolgáltatott arról, hogy az RMG nyugdíj-kötelezettségei, amelyeket az Egyesült Királyság kormánya javaslatának részeként elengednének, mennyiben számítanak rendellenesnek. Tovább részletezte a Towers Watson szakértői vállalat által elvégzett kiinduló elemzést, amely vizsgálatot végzett az RMPP-ben előforduló rendellenességek mértékéről.

| (110) | Ez a kiegészítő elemzés az RMPP-t az átlagos, magánszektorbeli, szolgáltatással meghatározott nyugdíjrendszerrel vetette össze, és az Egyesült Királyság szerint azt igazolja, hogy az RMPP nyugdíj-kötelezettségeiből körülbelül 6 900 millió GBP az átlagos rendszerhez képest rendellenesen magas költségekhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(110)

Ez a kiegészítő elemzés az RMPP-t az átlagos, magánszektorbeli, szolgáltatással meghatározott nyugdíjrendszerrel vetette össze, és az Egyesült Királyság szerint azt igazolja, hogy az RMPP nyugdíj-kötelezettségeiből körülbelül 6 900 millió GBP az átlagos rendszerhez képest rendellenesen magas költségekhez kapcsolódik.

| (111) | Ez 2011. márciusi számviteli alapon meghaladja az RMPP 4 500 millió GBP-t kitevő nyugdíjhiányának mértékét, ami az Egyesült Királyság szerint arra utal, hogy az RMPP teljes nyugdíjhiánya rendellenesnek tekinthető. |
| --- | --- |

(111)

Ez 2011. márciusi számviteli alapon meghaladja az RMPP 4 500 millió GBP-t kitevő nyugdíjhiányának mértékét, ami az Egyesült Királyság szerint arra utal, hogy az RMPP teljes nyugdíjhiánya rendellenesnek tekinthető.

4.3.   Az adósságcsökkentő intézkedések megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerinti összeegyeztethetőségéről

| (112) | Az Egyesült Királyság először is fenntartja, hogy a Bizottságnak olyan módon kellene alkalmaznia a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatást, hogy az ne gyakoroljon negatív hatást az egyetemes szolgáltatás egyesült királyságbeli rendelkezésre állására. Ezért az Egyesült Királyság hangsúlyozza, hogy az RMG elengedhetetlenül fontos az egyetemes szolgáltatás rendelkezésre állásához, és azzal érvel, hogy a vállalat nehézségei nemcsak az RMG vállalkozásként való túlélését veszélyeztetik, hanem az egyetemes szolgáltatás egyesült királyságbeli rendelkezésre állását is. Az Egyesült Királyság tehát arra kéri a Bizottságot, hogy amikor a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás alapján értékeli az intézkedéseket, vegye figyelembe a Szerződés 106. cikke (2) bekezdéséhez kapcsolódó jogalkotói szándékot. Az érvelése alátámasztására az Egyesült Királyság a Bíróság ítélkezési gyakorlatára hivatkozik, amely szerint a Szerződés szabályait az egyetemes szolgáltatás hatékony teljesítésére és zavartalan rendelkezésre állására tekintettel kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor egy vállalkozásnak az alapvető szolgáltatás teljesítésére vonatkozó képessége van veszélyben és különösen, ha az e szolgáltatást teljesítő vállalkozás túlélése kerül veszélybe. (18) |
| --- | --- |

(112)

Az Egyesült Királyság először is fenntartja, hogy a Bizottságnak olyan módon kellene alkalmaznia a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatást, hogy az ne gyakoroljon negatív hatást az egyetemes szolgáltatás egyesült királyságbeli rendelkezésre állására. Ezért az Egyesült Királyság hangsúlyozza, hogy az RMG elengedhetetlenül fontos az egyetemes szolgáltatás rendelkezésre állásához, és azzal érvel, hogy a vállalat nehézségei nemcsak az RMG vállalkozásként való túlélését veszélyeztetik, hanem az egyetemes szolgáltatás egyesült királyságbeli rendelkezésre állását is. Az Egyesült Királyság tehát arra kéri a Bizottságot, hogy amikor a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás alapján értékeli az intézkedéseket, vegye figyelembe a Szerződés 106. cikke (2) bekezdéséhez kapcsolódó jogalkotói szándékot. Az érvelése alátámasztására az Egyesült Királyság a Bíróság ítélkezési gyakorlatára hivatkozik, amely szerint a Szerződés szabályait az egyetemes szolgáltatás hatékony teljesítésére és zavartalan rendelkezésre állására tekintettel kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor egy vállalkozásnak az alapvető szolgáltatás teljesítésére vonatkozó képessége van veszélyben és különösen, ha az e szolgáltatást teljesítő vállalkozás túlélése kerül veszélybe. (18)

| (113) | Az Egyesült Királyság ennek megfelelően kijelenti, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerinti összeegyeztethetőségi kritériumoknak a szükséges mértékben alkalmasnak kellene lenniük arra, hogy lehetővé tegyék az intézkedések szerkezetátalakítási tervben elképzelt módon való végrehajtását, nehogy fennálljon annak a veszélye, hogy az Egyesült Királyság kormánya nem tud eleget tenni a postai szolgáltatásokról szóló irányelv szerinti kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

(113)

Az Egyesült Királyság ennek megfelelően kijelenti, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerinti összeegyeztethetőségi kritériumoknak a szükséges mértékben alkalmasnak kellene lenniük arra, hogy lehetővé tegyék az intézkedések szerkezetátalakítási tervben elképzelt módon való végrehajtását, nehogy fennálljon annak a veszélye, hogy az Egyesült Királyság kormánya nem tud eleget tenni a postai szolgáltatásokról szóló irányelv szerinti kötelezettségeinek.

| (114) | Az Egyesült Királyság fenntartja továbbá, hogy az RMG-t a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak kell tekinteni, azaz olyan vállalkozásnak, amely az állami beavatkozás tilalma esetén részvényeseitől vagy piaci forrásokból nem lenne képes megszerezni a fennmaradását veszélyeztető veszteségek halmozódásának megállításához szükséges tőkét. E tekintetben az Egyesült Királyság rámutat a vállalat súlyos pénzügyi nehézségeire, amelyeket a visszaeső bevételek, a súlyos gondokra utaló mérleget eredményező, jelentős mértékű nyugdíjhiány, valamint cash flow-pozícióinak előre jelzett hiánya okoz. |
| --- | --- |

(114)

Az Egyesült Királyság fenntartja továbbá, hogy az RMG-t a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak kell tekinteni, azaz olyan vállalkozásnak, amely az állami beavatkozás tilalma esetén részvényeseitől vagy piaci forrásokból nem lenne képes megszerezni a fennmaradását veszélyeztető veszteségek halmozódásának megállításához szükséges tőkét. E tekintetben az Egyesült Királyság rámutat a vállalat súlyos pénzügyi nehézségeire, amelyeket a visszaeső bevételek, a súlyos gondokra utaló mérleget eredményező, jelentős mértékű nyugdíjhiány, valamint cash flow-pozícióinak előre jelzett hiánya okoz.

| (115) | A beadványaiban az Egyesült Királyság bővebb tájékoztatást nyújtott a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban. Konkrétan a következőket mutatta be:






  i. | részletes leírás az RMG által a vállalat szerkezetátalakítása érdekében teendő operatív és ágazati intézkedésekről, amelyekhez a bejelentett egyesült királyságbeli szerkezetátalakítási intézkedések szintén pénzügyi támogatást nyújtanának; |
| --- | --- | --- |

(115)

A beadványaiban az Egyesült Királyság bővebb tájékoztatást nyújtott a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban. Konkrétan a következőket mutatta be:

i.

részletes leírás az RMG által a vállalat szerkezetátalakítása érdekében teendő operatív és ágazati intézkedésekről, amelyekhez a bejelentett egyesült királyságbeli szerkezetátalakítási intézkedések szintén pénzügyi támogatást nyújtanának;

| ii. | az Egyesült Királyságnak a szerkezetátalakítási terv időtartamára vonatkozó magyarázata; |
| --- | --- |

ii.

az Egyesült Királyságnak a szerkezetátalakítási terv időtartamára vonatkozó magyarázata;

| iii. | annak megerősítése, hogy a szerkezetátalakítási terv alapján még az ésszerű pesszimista forgatókönyv esetén is biztosított az RMG jövőbeli életképessége; |
| --- | --- |

iii.

annak megerősítése, hogy a szerkezetátalakítási terv alapján még az ésszerű pesszimista forgatókönyv esetén is biztosított az RMG jövőbeli életképessége;

| iv. | az RMG által a szerkezetátalakításához nyújtott teljes saját hozzájárulás magyarázata. |
| --- | --- |

iv.

az RMG által a szerkezetátalakításához nyújtott teljes saját hozzájárulás magyarázata.

| (116) | Ami a szerkezetátalakítási terv hosszát illeti, az Egyesült Királyság szerint a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen gyorsasággal lehet elvégezni a szükséges működési szerkezetátalakítást, tekintettel az RMG műveleteinek nagyságrendjére, munkaügyi kapcsolati viszonyaira és arra a kötelezettségére, hogy a folyamat során meghatározott minőségi szabványoknak megfelelően továbbra is nyújtania kell az egyetemes szolgáltatást. |
| --- | --- |

(116)

Ami a szerkezetátalakítási terv hosszát illeti, az Egyesült Királyság szerint a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen gyorsasággal lehet elvégezni a szükséges működési szerkezetátalakítást, tekintettel az RMG műveleteinek nagyságrendjére, munkaügyi kapcsolati viszonyaira és arra a kötelezettségére, hogy a folyamat során meghatározott minőségi szabványoknak megfelelően továbbra is nyújtania kell az egyetemes szolgáltatást.

| (117) | Ami a hosszú távú életképesség helyreállítását és a szerkezetátalakítási terv teljesíthetőségét illeti, az Egyesült Királyság szerint a szerkezetátalakítási tervben kellőképpen igazolták, hogy a szerkezetátalakítási időszak végére az RMG a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak megfelelően ismét életképes lesz. |
| --- | --- |

(117)

Ami a hosszú távú életképesség helyreállítását és a szerkezetátalakítási terv teljesíthetőségét illeti, az Egyesült Királyság szerint a szerkezetátalakítási tervben kellőképpen igazolták, hogy a szerkezetátalakítási időszak végére az RMG a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak megfelelően ismét életképes lesz.

| (118) | Az Egyesült Királyság pénzügyi tanácsadóinak értékelése alapján úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv teljesítésével az RMG életképessége a 2014/2015-ös pénzügyi év végére (azaz 2015. március végére) helyre fog állni. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a nyugdíjhátralék elengedésének végrehajtása és az állami támogatás szempontjából releváns szerkezetátalakítási intézkedések befejezése után az RMG helyzete az Egyesült Királyság előrejelzése szerint olyan lesz, hogy képes viselni minden költségét, ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi terheket is. Ezenkívül a várható tőkemegtérülés elegendő lenne ahhoz, hogy az átalakított RMG képes legyen saját erejéből versenyezni a piacon. |
| --- | --- |

(118)

Az Egyesült Királyság pénzügyi tanácsadóinak értékelése alapján úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv teljesítésével az RMG életképessége a 2014/2015-ös pénzügyi év végére (azaz 2015. március végére) helyre fog állni. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a nyugdíjhátralék elengedésének végrehajtása és az állami támogatás szempontjából releváns szerkezetátalakítási intézkedések befejezése után az RMG helyzete az Egyesült Királyság előrejelzése szerint olyan lesz, hogy képes viselni minden költségét, ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi terheket is. Ezenkívül a várható tőkemegtérülés elegendő lenne ahhoz, hogy az átalakított RMG képes legyen saját erejéből versenyezni a piacon.

| (119) | Ami a saját hozzájárulás követelményét illeti, az Egyesült Királyság véleménye továbbra is az, hogy ennek az esetnek a különleges körülményei a saját hozzájárulás rugalmas megközelítését indokolják. |
| --- | --- |

(119)

Ami a saját hozzájárulás követelményét illeti, az Egyesült Királyság véleménye továbbra is az, hogy ennek az esetnek a különleges körülményei a saját hozzájárulás rugalmas megközelítését indokolják.

| (120) | Az Egyesült Királyság mindazonáltal tisztázta, hogy az RMG a saját forrásait is használja a 2.5. szakaszban meghatározott szerkezetátalakítási tevékenységhez kapcsolódó költségek fedezésére. |
| --- | --- |

(120)

Az Egyesült Királyság mindazonáltal tisztázta, hogy az RMG a saját forrásait is használja a 2.5. szakaszban meghatározott szerkezetátalakítási tevékenységhez kapcsolódó költségek fedezésére.

| (121) | Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy a bejelentett intézkedésekből eredő bármilyen versenytorzulás csak minimális lesz. Megismétli továbbá, hogy az RMG leányvállalatát, a GLS-t az intézkedések nem érintik közvetlenül, így azok nem gyakorolnak hatást a versenyre azokon az európai csomagküldési és expressz piacokon, amelyeken a GLS működik. |
| --- | --- |

(121)

Az Egyesült Királyság úgy véli, hogy a bejelentett intézkedésekből eredő bármilyen versenytorzulás csak minimális lesz. Megismétli továbbá, hogy az RMG leányvállalatát, a GLS-t az intézkedések nem érintik közvetlenül, így azok nem gyakorolnak hatást a versenyre azokon az európai csomagküldési és expressz piacokon, amelyeken a GLS működik.

| (122) | Ami a kompenzációs intézkedéseket illeti, az Egyesült Királyság fenntartja, hogy a Bizottságnak fontolóra kellene vennie, milyen mértékben kell alkalmazni ezt az elvet, nehogy bármilyen olyan lépést tegyen, amely az RMG-t közvetlenül vagy közvetve akadályozhatná az egyetemes szolgáltatás teljesítésében. |
| --- | --- |

(122)

Ami a kompenzációs intézkedéseket illeti, az Egyesült Királyság fenntartja, hogy a Bizottságnak fontolóra kellene vennie, milyen mértékben kell alkalmazni ezt az elvet, nehogy bármilyen olyan lépést tegyen, amely az RMG-t közvetlenül vagy közvetve akadályozhatná az egyetemes szolgáltatás teljesítésében.

4.4.   A harmadik felek észrevételeiről

| (123) | A harmadik felek beadványaira válaszolva az Egyesült Királyság témánként foglalkozik a felmerült kérdésekkel. |
| --- | --- |

(123)

A harmadik felek beadványaira válaszolva az Egyesült Királyság témánként foglalkozik a felmerült kérdésekkel.

| (124) | Azokat a félelmeket illetően, hogy az RMG leányvállalatán, a GLS-en keresztül potenciális továbbgyűrűző hatások jelentkeznek a szomszédos piacokon, az Egyesült Királyság kifejti, hogy a GLS-nek nem származik előnye a javasolt támogatási intézkedésekből, mivel a GLS munkavállalói sem jelenleg, sem korábban nem voltak részesei az RMPP-nek, és a GLS nyugdíjrendszere egyáltalán nem kapcsolódik az RMPP-hez, ez pedig lehetetlenné teszi a továbbgyűrűző hatásokat. Az Egyesült Királyság hangsúlyozza továbbá, hogy bárhogyan is hajtják végre az intézkedéseket, azok nem gyakorolnak semmilyen hatást a GLS készpénzpozíciójára. |
| --- | --- |

(124)

Azokat a félelmeket illetően, hogy az RMG leányvállalatán, a GLS-en keresztül potenciális továbbgyűrűző hatások jelentkeznek a szomszédos piacokon, az Egyesült Királyság kifejti, hogy a GLS-nek nem származik előnye a javasolt támogatási intézkedésekből, mivel a GLS munkavállalói sem jelenleg, sem korábban nem voltak részesei az RMPP-nek, és a GLS nyugdíjrendszere egyáltalán nem kapcsolódik az RMPP-hez, ez pedig lehetetlenné teszi a továbbgyűrűző hatásokat. Az Egyesült Királyság hangsúlyozza továbbá, hogy bárhogyan is hajtják végre az intézkedéseket, azok nem gyakorolnak semmilyen hatást a GLS készpénzpozíciójára.

| (125) | A kötelező nyugdíjjárulékból eredő adósság mértékét megkérdőjelező észrevételekre válaszul az Egyesült Királyság megerősíti, hogy a hiány nagysága közvetlen összefüggésben állt a felmerült korábbi működési költségekkel, és hogy az RMG-t ezért a teljes hiány alól mentesíteni kell. |
| --- | --- |

(125)

A kötelező nyugdíjjárulékból eredő adósság mértékét megkérdőjelező észrevételekre válaszul az Egyesült Királyság megerősíti, hogy a hiány nagysága közvetlen összefüggésben állt a felmerült korábbi működési költségekkel, és hogy az RMG-t ezért a teljes hiány alól mentesíteni kell.

| (126) | Az intézkedések megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatással való általános összeegyeztethetőségét illetően az Egyesült Királyság úgy véli, hogy a javasolt intézkedések megfelelnek a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás hatályának. Az Egyesült Királyság fenntartja továbbá a bejelentésben foglalt azon álláspontját, hogy a javasolt intézkedéseknek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése szerinti értékelését a Bizottságnak a Szerződés 106. cikke (2) bekezdése szellemében kell végeznie. |
| --- | --- |

(126)

Az intézkedések megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatással való általános összeegyeztethetőségét illetően az Egyesült Királyság úgy véli, hogy a javasolt intézkedések megfelelnek a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás hatályának. Az Egyesült Királyság fenntartja továbbá a bejelentésben foglalt azon álláspontját, hogy a javasolt intézkedéseknek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése szerinti értékelését a Bizottságnak a Szerződés 106. cikke (2) bekezdése szellemében kell végeznie.

| (127) | Az RMG-nek a támogatás engedélyezése utáni hosszú távú életképességét megkérdőjelező észrevételekre válaszul az Egyesült Királyság visszautasítja az érintett felek aggodalmait, és előadja, hogy gazdasági tanácsadói független tanácsai alapján szilárdan hisz benne, hogy az RMG életképessége hosszú távon helyreáll, és a vállalat gyarapodni fog. |
| --- | --- |

(127)

Az RMG-nek a támogatás engedélyezése utáni hosszú távú életképességét megkérdőjelező észrevételekre válaszul az Egyesült Királyság visszautasítja az érintett felek aggodalmait, és előadja, hogy gazdasági tanácsadói független tanácsai alapján szilárdan hisz benne, hogy az RMG életképessége hosszú távon helyreáll, és a vállalat gyarapodni fog.

| (128) | Az Egyesült Királyság elutasítja azokat az észrevételeket, amelyek szerint a támogatás mértéke nem korlátozódott a feltétlenül szükséges minimumra, és alapvetően azt célozta, hogy az RMG egy jövőbeli sikeres privatizáció megvalósítása érdekében még vonzóbbá váljon a potenciális befektetők szemében. Kifejti, hogy az intézkedések célja kifejezetten az volt, hogy kizárólag az egyetemes szolgáltatás jövőjének biztosításához és ennek érdekében az RMG életképességének helyreállításához feltétlenül szükséges minimális összeget költsék el. |
| --- | --- |

(128)

Az Egyesült Királyság elutasítja azokat az észrevételeket, amelyek szerint a támogatás mértéke nem korlátozódott a feltétlenül szükséges minimumra, és alapvetően azt célozta, hogy az RMG egy jövőbeli sikeres privatizáció megvalósítása érdekében még vonzóbbá váljon a potenciális befektetők szemében. Kifejti, hogy az intézkedések célja kifejezetten az volt, hogy kizárólag az egyetemes szolgáltatás jövőjének biztosításához és ennek érdekében az RMG életképességének helyreállításához feltétlenül szükséges minimális összeget költsék el.

| (129) | Az Egyesült Királyság visszautasítja továbbá azokat az állításokat, amelyek szerint az intézkedések a verseny indokolatlan torzulásához vezetnének, mivel az RMG fennmaradása miatt a fogyasztóknál jelentkező előnyök sokkal többet nyomnak a latban, mint a korlátozott mértékű piaci torzulás. |
| --- | --- |

(129)

Az Egyesült Királyság visszautasítja továbbá azokat az állításokat, amelyek szerint az intézkedések a verseny indokolatlan torzulásához vezetnének, mivel az RMG fennmaradása miatt a fogyasztóknál jelentkező előnyök sokkal többet nyomnak a latban, mint a korlátozott mértékű piaci torzulás.

| (130) | Az előírt saját hozzájárulásra vonatkozó észrevételekkel kapcsolatban az Egyesült Királyság visszautasítja az azon érdekelt felek által továbbított érveket, akik megkérdőjelezik, hogy olyan különleges körülmények állnának fenn, amelyek indokolnák a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásban előírt 50 %-os saját hozzájárulási szabálytól való eltérést. Az Egyesült Királyság fenntartja a bejelentésben is kifejtett azon álláspontját, hogy a saját hozzájárulás megfelelő mértékének meghatározásakor a Bizottságnak figyelembe kellene vennie az RMG közszférabeli örökségét és közszolgáltatási terhét. |
| --- | --- |

(130)

Az előírt saját hozzájárulásra vonatkozó észrevételekkel kapcsolatban az Egyesült Királyság visszautasítja az azon érdekelt felek által továbbított érveket, akik megkérdőjelezik, hogy olyan különleges körülmények állnának fenn, amelyek indokolnák a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásban előírt 50 %-os saját hozzájárulási szabálytól való eltérést. Az Egyesült Királyság fenntartja a bejelentésben is kifejtett azon álláspontját, hogy a saját hozzájárulás megfelelő mértékének meghatározásakor a Bizottságnak figyelembe kellene vennie az RMG közszférabeli örökségét és közszolgáltatási terhét.

| (131) | Az Egyesült Királyság kiemeli továbbá, hogy az RMG már a POL RMG-től való elválasztása miatt is olyan helyzetbe kerül, hogy a kapcsolódó területek fejlesztése – például a lakossági bankügyletek és a POL infrastruktúrájának egyéb használata – terén üzleti lehetőségeket fog elveszíteni. |
| --- | --- |

(131)

Az Egyesült Királyság kiemeli továbbá, hogy az RMG már a POL RMG-től való elválasztása miatt is olyan helyzetbe kerül, hogy a kapcsolódó területek fejlesztése – például a lakossági bankügyletek és a POL infrastruktúrájának egyéb használata – terén üzleti lehetőségeket fog elveszíteni.

| (132) | Az Egyesült Királyság határozottan elutasítja azokat a felszólításokat is, hogy kompenzációs intézkedésként idegenítse el az expressz csomagküldő szolgálatát, a GLS-t, amint azt a harmadik felektől érkezett néhány észrevételben javasolták. Az Egyesült Királyság egyértelművé teszi, hogy a GLS-t az RMG átfogó stratégiája alapvető részének tekinti, és a hosszú távú életképesség eléréséhez elengedhetetlenül fontosnak tartja a vállalatot. Ebben az összefüggésben az Egyesült Királyság hangsúlyozza, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás (17. pont) a gondokkal küszködő vállalkozások talpra állásához kifejezetten létfontosságúnak tekinti az adott vállalat tevékenységeinek nyereségesebb területek irányában végrehajtott diverzifikációját. Az Egyesült Királyság úgy véli továbbá, hogy a GLS elidegenítése olyan módon fenyegetné az RMG életképességét, hogy az nemcsak a szerkezetátalakítási terv sikerét veszélyeztetné, hanem az egyetemes szolgáltatás egyesült királyságbeli biztosítását is. |
| --- | --- |

(132)

Az Egyesült Királyság határozottan elutasítja azokat a felszólításokat is, hogy kompenzációs intézkedésként idegenítse el az expressz csomagküldő szolgálatát, a GLS-t, amint azt a harmadik felektől érkezett néhány észrevételben javasolták. Az Egyesült Királyság egyértelművé teszi, hogy a GLS-t az RMG átfogó stratégiája alapvető részének tekinti, és a hosszú távú életképesség eléréséhez elengedhetetlenül fontosnak tartja a vállalatot. Ebben az összefüggésben az Egyesült Királyság hangsúlyozza, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás (17. pont) a gondokkal küszködő vállalkozások talpra állásához kifejezetten létfontosságúnak tekinti az adott vállalat tevékenységeinek nyereségesebb területek irányában végrehajtott diverzifikációját. Az Egyesült Királyság úgy véli továbbá, hogy a GLS elidegenítése olyan módon fenyegetné az RMG életképességét, hogy az nemcsak a szerkezetátalakítási terv sikerét veszélyeztetné, hanem az egyetemes szolgáltatás egyesült királyságbeli biztosítását is.

| (133) | Az Egyesült Királyság hangsúlyozza álláspontját arra vonatkozóan, hogy a korábbi működési költségekre vonatkozó érvelés a La Poste-ügyben, az EDF-ügyben (19) és az OTE-ügyben (20) hozott ítéletek mintájára alkalmazható-e a jelenlegi ügyre. Az Egyesült Királyság fenntartja azon álláspontját, hogy az egyesült királyságbeli és franciaországi nyugdíjrendszerek technikai eltérései ellenére még mindig elegendő olyan logikai hasonlóság maradt, amelynek alapján ebben az ügyben lehetséges a korábbi működési költségekhez kapcsolódó érvelés alkalmazása. |
| --- | --- |

(133)

Az Egyesült Királyság hangsúlyozza álláspontját arra vonatkozóan, hogy a korábbi működési költségekre vonatkozó érvelés a La Poste-ügyben, az EDF-ügyben (19) és az OTE-ügyben (20) hozott ítéletek mintájára alkalmazható-e a jelenlegi ügyre. Az Egyesült Királyság fenntartja azon álláspontját, hogy az egyesült királyságbeli és franciaországi nyugdíjrendszerek technikai eltérései ellenére még mindig elegendő olyan logikai hasonlóság maradt, amelynek alapján ebben az ügyben lehetséges a korábbi működési költségekhez kapcsolódó érvelés alkalmazása.

| (134) | Azokra az észrevételekre válaszul, amelyekben azt javasolták, hogy az intézkedéseket a Szerződés 107. cikke értelmében a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás helyett a Szerződés 106. cikke (2) bekezdése alapján értékeljék, az Egyesült Királyság ismét hangsúlyozza azon álláspontját, hogy egy ilyen döntés a jelenlegi körülmények között nem a megfelelő lépés lenne az RMG számára. Az Egyesült Királyság mindazonáltal úgy véli, hogy a Bizottságnak a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás alkalmazásakor szem előtt kell tartania a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdését. |
| --- | --- |

(134)

Azokra az észrevételekre válaszul, amelyekben azt javasolták, hogy az intézkedéseket a Szerződés 107. cikke értelmében a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás helyett a Szerződés 106. cikke (2) bekezdése alapján értékeljék, az Egyesült Királyság ismét hangsúlyozza azon álláspontját, hogy egy ilyen döntés a jelenlegi körülmények között nem a megfelelő lépés lenne az RMG számára. Az Egyesült Királyság mindazonáltal úgy véli, hogy a Bizottságnak a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás alkalmazásakor szem előtt kell tartania a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdését.

| (135) | Az Egyesült Királyság észrevételt fogalmaz meg a Deutsche Post beadványával kapcsolatban is, amely arra szólítja fel a Bizottságot, hogy a nyugdíjhiány elengedéséből vonja le azokat a bevételeket, amelyek az RMG-nél a nyugdíj-kötelezettségei tekintetében az árszabályozott területeken érvényesülő magasabb árak formájában már felmerültek. Az Egyesült Királyság meg kívánja cáfolni ezt az érvelést, és azon meggyőződésének ad hangot, hogy a szabályozott árak és a nyugdíjhiány terén ténylegesen nem merül fel kétszeri számbavétel az RMG által alkalmazott módszereknek és szabályozási rendszernek, valamint a korábbi és jelenlegi szabályozó szerveknek köszönhetően, amelyek biztosították, hogy az RMG ne kapjon forrásokat kétszer ugyanarra a célra. |
| --- | --- |

(135)

Az Egyesült Királyság észrevételt fogalmaz meg a Deutsche Post beadványával kapcsolatban is, amely arra szólítja fel a Bizottságot, hogy a nyugdíjhiány elengedéséből vonja le azokat a bevételeket, amelyek az RMG-nél a nyugdíj-kötelezettségei tekintetében az árszabályozott területeken érvényesülő magasabb árak formájában már felmerültek. Az Egyesült Királyság meg kívánja cáfolni ezt az érvelést, és azon meggyőződésének ad hangot, hogy a szabályozott árak és a nyugdíjhiány terén ténylegesen nem merül fel kétszeri számbavétel az RMG által alkalmazott módszereknek és szabályozási rendszernek, valamint a korábbi és jelenlegi szabályozó szerveknek köszönhetően, amelyek biztosították, hogy az RMG ne kapjon forrásokat kétszer ugyanarra a célra.

| (136) | Az Egyesült Királyság elutasítja a Deutsche Post azon véleményét, hogy a korábbi postai monopóliumok részére nyújtott állami támogatás értékelését azonos kritériumrendszer alapján kell végezni, hogy biztosítsák az uniós jog tagállamokban való egységes alkalmazását, és ehelyett azzal érvel, hogy a Bizottságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy minden egyes ügyet a konkrét körülmények alapján, az egyes esetek sajátosságainak figyelembevételével értékeljen. |
| --- | --- |

(136)

Az Egyesült Királyság elutasítja a Deutsche Post azon véleményét, hogy a korábbi postai monopóliumok részére nyújtott állami támogatás értékelését azonos kritériumrendszer alapján kell végezni, hogy biztosítsák az uniós jog tagállamokban való egységes alkalmazását, és ehelyett azzal érvel, hogy a Bizottságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy minden egyes ügyet a konkrét körülmények alapján, az egyes esetek sajátosságainak figyelembevételével értékeljen.

| (137) | Végezetül az Egyesült Királyság észrevételt fűz a harmadik felek által megfogalmazott számos olyan megjegyzéshez és javaslathoz, amelyek az Egyesült Királyság véleménye szerint inkább a szabályozási tevékenység körébe tartoznak, és nem ehhez az ügyhöz kapcsolódnak. Ezeket a kérdéseket – például a szerkezeti elválasztást, átláthatóságot, bizonyos tevékenységek felülvizsgálatát és megszüntetését – illetően az Egyesült Királyság hangsúlyozza, hogy az ilyen intézkedések szabályozási jellegűek, és azokat a megfelelő fórumon a nemzeti szabályozó szervnek kell felvetni, nem az állami támogatási eljárás összefüggésében. Az Egyesült Királyság továbbá megjegyzi, hogy a postai szolgáltatásokra az Egyesült Királyságban vonatkozó héamentességet már mérlegelte az Európai Unió Bírósága (21), és azt várhatóan az Egyesült Királyság adóhatóságai is további felülvizsgálatnak vetik alá. |
| --- | --- |

(137)

Végezetül az Egyesült Királyság észrevételt fűz a harmadik felek által megfogalmazott számos olyan megjegyzéshez és javaslathoz, amelyek az Egyesült Királyság véleménye szerint inkább a szabályozási tevékenység körébe tartoznak, és nem ehhez az ügyhöz kapcsolódnak. Ezeket a kérdéseket – például a szerkezeti elválasztást, átláthatóságot, bizonyos tevékenységek felülvizsgálatát és megszüntetését – illetően az Egyesült Királyság hangsúlyozza, hogy az ilyen intézkedések szabályozási jellegűek, és azokat a megfelelő fórumon a nemzeti szabályozó szervnek kell felvetni, nem az állami támogatási eljárás összefüggésében. Az Egyesült Királyság továbbá megjegyzi, hogy a postai szolgáltatásokra az Egyesült Királyságban vonatkozó héamentességet már mérlegelte az Európai Unió Bírósága (21), és azt várhatóan az Egyesült Királyság adóhatóságai is további felülvizsgálatnak vetik alá.

5.   ÉRTÉKELÉS

5.1.   A Szerződés 107. cikke (1) bekezdése szerinti támogatás megléte és a lehetséges kedvezményezettek

| (138) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Annak meghatározásakor, hogy egy intézkedés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak az alábbi kritériumokat kell alkalmaznia: az intézkedés az államnak tulajdonítható legyen és állami forrásokat használjon fel, olyan előnyt nyújtson bizonyos vállalatoknak vagy bizonyos ágazatoknak, amely torzítja a versenyt, és érintse a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(138)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Annak meghatározásakor, hogy egy intézkedés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak az alábbi kritériumokat kell alkalmaznia: az intézkedés az államnak tulajdonítható legyen és állami forrásokat használjon fel, olyan előnyt nyújtson bizonyos vállalatoknak vagy bizonyos ágazatoknak, amely torzítja a versenyt, és érintse a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.1.1.   Állami források

| (139) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése a tagállamok által vagy állami forrásból nyújtott támogatásokkal foglalkozik. Másként fogalmazva a szóban forgó intézkedésnek az államnak tulajdonítható magatartás eredményeképpen kell megjelennie vagy állami forrásokat kell használnia. |
| --- | --- |

(139)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése a tagállamok által vagy állami forrásból nyújtott támogatásokkal foglalkozik. Másként fogalmazva a szóban forgó intézkedésnek az államnak tulajdonítható magatartás eredményeképpen kell megjelennie vagy állami forrásokat kell használnia.

| (140) | Ami a nyugdíjhiány elengedését illeti, az RMG bizonyos felhalmozott nyugdíj-kötelezettségeinek az Egyesült Királyság általi átvételét állami forrásokból finanszírozzák és az az államnak tulajdonítható: az Egyesült Királyság egy új kötelező nyugdíjbiztosítási rendszert fog kialakítani, amely az Egyesült Királyság kormányának kötelezettségét képezi, és amelybe át fog kerülni az RMPP-nél lévő felhalmozott kötelezettségek bizonyos része. |
| --- | --- |

(140)

Ami a nyugdíjhiány elengedését illeti, az RMG bizonyos felhalmozott nyugdíj-kötelezettségeinek az Egyesült Királyság általi átvételét állami forrásokból finanszírozzák és az az államnak tulajdonítható: az Egyesült Királyság egy új kötelező nyugdíjbiztosítási rendszert fog kialakítani, amely az Egyesült Királyság kormányának kötelezettségét képezi, és amelybe át fog kerülni az RMPP-nél lévő felhalmozott kötelezettségek bizonyos része.

| (141) | Ami az adósságcsökkentő intézkedéseket illeti, ezeket egyértelműen állami forrásokból finanszírozzák és az államnak tulajdoníthatók: az Egyesült Királyság azokból a fennálló hitelekből írja le az adósságot, amelyekkel az RMG jelenleg tartozik neki. |
| --- | --- |

(141)

Ami az adósságcsökkentő intézkedéseket illeti, ezeket egyértelműen állami forrásokból finanszírozzák és az államnak tulajdoníthatók: az Egyesült Királyság azokból a fennálló hitelekből írja le az adósságot, amelyekkel az RMG jelenleg tartozik neki.

5.1.2.   Szelektív előny

| (142) | Annak megállapításához, hogy a vizsgált intézkedések tartalmaznak-e állami támogatási elemeket, meg kell határozni, hogy gazdasági előnyt nyújtanak-e az RMG részére azzal, hogy lehetővé teszik számára olyan költségek elkerülését, amelyek egyébként a vállalat saját pénzügyi forrásait terhelnék, és ezáltal megakadályozták-e, hogy a piaci erők kifejtsék szokásos hatásukat. (22) |
| --- | --- |

(142)

Annak megállapításához, hogy a vizsgált intézkedések tartalmaznak-e állami támogatási elemeket, meg kell határozni, hogy gazdasági előnyt nyújtanak-e az RMG részére azzal, hogy lehetővé teszik számára olyan költségek elkerülését, amelyek egyébként a vállalat saját pénzügyi forrásait terhelnék, és ezáltal megakadályozták-e, hogy a piaci erők kifejtsék szokásos hatásukat. (22)

| (143) | Ezt illetően nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy a Bíróság számos ítélete ellentmond annak az elméletnek, hogy egy strukturális hátrány kompenzációja sosem minősülhet támogatásnak. A Bíróság következetesen úgy ítélte meg, hogy a támogatás meglétét az állami beavatkozás hatásainak, és nem az okainak vagy céljainak tükrében kell értékelni (23). A Bíróság azt is megállapította, hogy a támogatás fogalma az állami hatóságok által nyújtott azon előnyöket fedi le, amelyek különböző formában mérséklik azokat a terheket, amelyeket egy vállalkozás költségvetése rendszerint magában foglal. (24) A Bíróság azt is egyértelműen kimondta, hogy a munkavállalók fizetéséhez kapcsolódó költségek természetüknél fogva terhet jelentenek a vállalkozások költségvetése számára, függetlenül attól, hogy ezek a költségek jogi kötelezettségekből vagy kollektív szerződésekből fakadnak-e (25). Ebben az összefüggésben a Bíróság úgy ítélte meg, hogy az a körülmény, hogy az állami intézkedések célja a többletköltségek kompenzációja, nem indokolhatja, hogy az intézkedéseket kizárják a támogatás fogalomköréből (26). |
| --- | --- |

(143)

Ezt illetően nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy a Bíróság számos ítélete ellentmond annak az elméletnek, hogy egy strukturális hátrány kompenzációja sosem minősülhet támogatásnak. A Bíróság következetesen úgy ítélte meg, hogy a támogatás meglétét az állami beavatkozás hatásainak, és nem az okainak vagy céljainak tükrében kell értékelni (23). A Bíróság azt is megállapította, hogy a támogatás fogalma az állami hatóságok által nyújtott azon előnyöket fedi le, amelyek különböző formában mérséklik azokat a terheket, amelyeket egy vállalkozás költségvetése rendszerint magában foglal. (24) A Bíróság azt is egyértelműen kimondta, hogy a munkavállalók fizetéséhez kapcsolódó költségek természetüknél fogva terhet jelentenek a vállalkozások költségvetése számára, függetlenül attól, hogy ezek a költségek jogi kötelezettségekből vagy kollektív szerződésekből fakadnak-e (25). Ebben az összefüggésben a Bíróság úgy ítélte meg, hogy az a körülmény, hogy az állami intézkedések célja a többletköltségek kompenzációja, nem indokolhatja, hogy az intézkedéseket kizárják a támogatás fogalomköréből (26).

| (144) | A Bizottság álláspontja az, hogy a vállalatnak a munkaügyi jogszabályokból vagy a szakszervezetekkel kötött kollektív szerződésből eredő kötelezettsége, például a nyugdíjköltség is, a normális üzletmenet részét képezi, amelyet saját forrásaiból kell fedeznie. (27) Ezek a vállalkozás gazdasági tevékenységével együtt járó költségek. (28) E tekintetben nem számít, hogy a vállalkozás úgy viseli-e a nyugdíjköltségeket, hogy közvetlenül finanszírozza a korábbi munkavállalóinak nyugdíját, vagy pedig járulékot fizet egy nyugdíjalapba, amely azután az összegyűjtött járulékokat arra használja fel, hogy finanszírozza a vállalat munkavállalóinak nyugdíját. A döntő elem az, hogy így vagy úgy, de a nyugdíjak teljes költségét a vállalkozások viselik. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság álláspontja az, hogy a vállalatnak a munkaügyi jogszabályokból vagy a szakszervezetekkel kötött kollektív szerződésből eredő kötelezettsége, például a nyugdíjköltség is, a normális üzletmenet részét képezi, amelyet saját forrásaiból kell fedeznie. (27) Ezek a vállalkozás gazdasági tevékenységével együtt járó költségek. (28) E tekintetben nem számít, hogy a vállalkozás úgy viseli-e a nyugdíjköltségeket, hogy közvetlenül finanszírozza a korábbi munkavállalóinak nyugdíját, vagy pedig járulékot fizet egy nyugdíjalapba, amely azután az összegyűjtött járulékokat arra használja fel, hogy finanszírozza a vállalat munkavállalóinak nyugdíját. A döntő elem az, hogy így vagy úgy, de a nyugdíjak teljes költségét a vállalkozások viselik.

| (145) | Ami a nyugdíjhiány elengedését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az pénzügyi előnyt fog biztosítani az RMG számára, tekintve az RMPP hiányának az RMG-re gyakorolt hatásait és azokat a kötelezettségeket, amelyek az RMG-t az RMPP-vel szemben az Egyesült Királyság nyugdíjjogszabályai alapján terhelik. Ilyen kötelezettség például a járulékfizetés, elsősorban a hiány kezelése céljából, amely abban a körülményben is tükröződik, hogy a hiány a nemzetközi számviteli standardok (a továbbiakban: IAS) 19. szabályában előírtaknak megfelelően szerepel az RMG mérlegében. Így a Bizottság megállapítja, hogy ha az Egyesült Királyság átvesz bizonyos felhalmozódott nyugdíj-kötelezettségeket, akkor olyan pénzügyi kötelezettségek alól mentesíti az RMG-t, amelyeket egyébként a vállalatnak kellett volna viselnie, és ezáltal megakadályozza, hogy a piaci erők kifejtsék szokásos hatásukat. |
| --- | --- |

(145)

Ami a nyugdíjhiány elengedését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az pénzügyi előnyt fog biztosítani az RMG számára, tekintve az RMPP hiányának az RMG-re gyakorolt hatásait és azokat a kötelezettségeket, amelyek az RMG-t az RMPP-vel szemben az Egyesült Királyság nyugdíjjogszabályai alapján terhelik. Ilyen kötelezettség például a járulékfizetés, elsősorban a hiány kezelése céljából, amely abban a körülményben is tükröződik, hogy a hiány a nemzetközi számviteli standardok (a továbbiakban: IAS) 19. szabályában előírtaknak megfelelően szerepel az RMG mérlegében. Így a Bizottság megállapítja, hogy ha az Egyesült Királyság átvesz bizonyos felhalmozódott nyugdíj-kötelezettségeket, akkor olyan pénzügyi kötelezettségek alól mentesíti az RMG-t, amelyeket egyébként a vállalatnak kellett volna viselnie, és ezáltal megakadályozza, hogy a piaci erők kifejtsék szokásos hatásukat.

| (146) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a nyugdíjhiány elengedése nemcsak az RMG számára biztosít előnyt, hanem annak leányvállalata, a POL számára is, mivel mentesíti a POL-t az alól a kötelezettség alól, hogy az RMG-vel kötött kirendelési megállapodásoknak megfelelően hozzájáruljon a nyugdíjhiányhoz. A GLS viszont nem tekinthető a nyugdíjhiány-elengedés kedvezményezettjének, tekintettel arra, hogy a munkavállalói nem tartoznak az RMPP-hez, és a nyugdíjbiztosítási rendszere egyáltalán nem kapcsolódik az RMPP-hez. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a nyugdíjhiány elengedése nemcsak az RMG számára biztosít előnyt, hanem annak leányvállalata, a POL számára is, mivel mentesíti a POL-t az alól a kötelezettség alól, hogy az RMG-vel kötött kirendelési megállapodásoknak megfelelően hozzájáruljon a nyugdíjhiányhoz. A GLS viszont nem tekinthető a nyugdíjhiány-elengedés kedvezményezettjének, tekintettel arra, hogy a munkavállalói nem tartoznak az RMPP-hez, és a nyugdíjbiztosítási rendszere egyáltalán nem kapcsolódik az RMPP-hez.

| (147) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy az azt alátámasztó érvek, hogy az RMG által viselt nyugdíjköltségek magasabbak, mint a versenytársai által viselt költségek, nem relevánsak annak megállapítása szempontjából, hogy a nyugdíjhiány elengedése állami támogatásnak minősül-e. A nyugdíjköltségek egymáshoz viszonyított mértékét azonban figyelembe lehet venni annak értékelésekor, hogy összeegyeztethető-e a nyugdíjhiány elengedése. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy az azt alátámasztó érvek, hogy az RMG által viselt nyugdíjköltségek magasabbak, mint a versenytársai által viselt költségek, nem relevánsak annak megállapítása szempontjából, hogy a nyugdíjhiány elengedése állami támogatásnak minősül-e. A nyugdíjköltségek egymáshoz viszonyított mértékét azonban figyelembe lehet venni annak értékelésekor, hogy összeegyeztethető-e a nyugdíjhiány elengedése.

| (148) | A Bizottság tehát azt állapítja meg, hogy a nyugdíjhiány elengedése a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése szerinti szelektív előnyt nyújt az RMG és a POL számára. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság tehát azt állapítja meg, hogy a nyugdíjhiány elengedése a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése szerinti szelektív előnyt nyújt az RMG és a POL számára.

| (149) | Ami a könyvelésben a nyugdíjhiány eredményeképp képzett céltartalék feloldásának adómentességét illeti, a Bizottság elfogadja az Egyesült Királyság azon érvelését, hogy ez indokolt, mert a céltartalékok képzését nem lehetett levonni az adóból. Az RMG könyvelésében jelenleg szereplő nyugdíj-kötelezettségek olyan összegeket jelentenek, amelyeket az RMPP keretében még nem fizettek ki, és az Egyesült Királyság adójogszabályai alapján a nyugdíjjárulékokra vonatkozóan csak ott és akkor lehet adókedvezményt igénybe venni, ahol és amikor azokat megfizetik. Ily módon az RMG a mai napig nem igényelt adókedvezményt a könyvelésében szereplő semmilyen kötelezettséggel kapcsolatban sem. A kötelezettségek új rendszerbe való átvitelét követően az RMG már nem lesz felelős az RMPP finanszírozásáért, így nem fog adókedvezményt igényelni. Mivel a jövőben az RMG nem tud adókedvezményt igényelni a kapcsolódó, a könyvelésében jelenleg szereplő nyugdíj-kötelezettségek után, nem számítana arra sem, hogy adót kelljen fizetnie a könyvelésében képzett céltartalékok feloldásához kapcsolódóan. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a nyugdíjhiány elengedésének adóügyi kezelése nem jár szelektív előnnyel az RMG számára, és így az nem képez állami támogatást. |
| --- | --- |

(149)

Ami a könyvelésben a nyugdíjhiány eredményeképp képzett céltartalék feloldásának adómentességét illeti, a Bizottság elfogadja az Egyesült Királyság azon érvelését, hogy ez indokolt, mert a céltartalékok képzését nem lehetett levonni az adóból. Az RMG könyvelésében jelenleg szereplő nyugdíj-kötelezettségek olyan összegeket jelentenek, amelyeket az RMPP keretében még nem fizettek ki, és az Egyesült Királyság adójogszabályai alapján a nyugdíjjárulékokra vonatkozóan csak ott és akkor lehet adókedvezményt igénybe venni, ahol és amikor azokat megfizetik. Ily módon az RMG a mai napig nem igényelt adókedvezményt a könyvelésében szereplő semmilyen kötelezettséggel kapcsolatban sem. A kötelezettségek új rendszerbe való átvitelét követően az RMG már nem lesz felelős az RMPP finanszírozásáért, így nem fog adókedvezményt igényelni. Mivel a jövőben az RMG nem tud adókedvezményt igényelni a kapcsolódó, a könyvelésében jelenleg szereplő nyugdíj-kötelezettségek után, nem számítana arra sem, hogy adót kelljen fizetnie a könyvelésében képzett céltartalékok feloldásához kapcsolódóan. A Bizottság tehát megállapítja, hogy a nyugdíjhiány elengedésének adóügyi kezelése nem jár szelektív előnnyel az RMG számára, és így az nem képez állami támogatást.

| (150) | Ami annak értékelését illeti, hogy az adósságcsökkentő intézkedések szelektív előnyt biztosítanak-e, a Bizottság az ilyen típusú intézkedéseket a magánhitelezői teszt keretében vizsgálja. (29) Ez a teszt azt a kérdést teszi fel, hogy egy ugyanolyan helyzetben lévő magánhitelező ugyanúgy járt-e volna el annak érdekében, hogy maximalizálja az általa nyújtott hitel törlesztésének esélyét. A Bizottság először is megjegyzi, hogy az Egyesült Királyság nem állította, hogy az adósságcsökkentő intézkedéseket illetően egy magánbefektető viselkedésének megfelelően jár el, így nem szolgált a Bizottságnak semmilyen olyan információval, amely lehetővé tenné e teszt alkalmazását. Másodszor a Bizottságnak az a véleménye, hogy egy magánhitelező nem egyezett volna bele az általa nyújtott hitel csökkentésébe anélkül, hogy a fennmaradó hitele átütemezésére vonatkozó további szerződéseket vagy legalább megállapodásokat követelt volna annak érdekében, hogy maximalizálja a sikeres szerkezetátalakítás utáni hiteltörlesztés esélyeit. Ezért a Bizottság azt állapítja meg, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő adósságcsökkentő intézkedések a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése szerinti szelektív előnyt nyújtanak az RMG számára. |
| --- | --- |

(150)

Ami annak értékelését illeti, hogy az adósságcsökkentő intézkedések szelektív előnyt biztosítanak-e, a Bizottság az ilyen típusú intézkedéseket a magánhitelezői teszt keretében vizsgálja. (29) Ez a teszt azt a kérdést teszi fel, hogy egy ugyanolyan helyzetben lévő magánhitelező ugyanúgy járt-e volna el annak érdekében, hogy maximalizálja az általa nyújtott hitel törlesztésének esélyét. A Bizottság először is megjegyzi, hogy az Egyesült Királyság nem állította, hogy az adósságcsökkentő intézkedéseket illetően egy magánbefektető viselkedésének megfelelően jár el, így nem szolgált a Bizottságnak semmilyen olyan információval, amely lehetővé tenné e teszt alkalmazását. Másodszor a Bizottságnak az a véleménye, hogy egy magánhitelező nem egyezett volna bele az általa nyújtott hitel csökkentésébe anélkül, hogy a fennmaradó hitele átütemezésére vonatkozó további szerződéseket vagy legalább megállapodásokat követelt volna annak érdekében, hogy maximalizálja a sikeres szerkezetátalakítás utáni hiteltörlesztés esélyeit. Ezért a Bizottság azt állapítja meg, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő adósságcsökkentő intézkedések a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése szerinti szelektív előnyt nyújtanak az RMG számára.

5.1.3.   A verseny torzítása és az Unión belüli kereskedelem érintettsége

| (151) | Ha az állam által vagy állami forrásokból nyújtott támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más versenyző vállalkozásokéhoz képest az Unión belüli kereskedelemben, az utóbbiakat a támogatás által érintett vállalkozásoknak kell tekinteni. Az állandó ítélkezési gyakorlat (30) szerint ahhoz, hogy egy intézkedés torzítsa a versenyt és érintse a tagállamok közötti kereskedelmet, elegendő, hogy a támogatás igénybe vevője versenyben álljon a verseny számára nyitott piacokon működő további vállalkozásokkal. |
| --- | --- |

(151)

Ha az állam által vagy állami forrásokból nyújtott támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más versenyző vállalkozásokéhoz képest az Unión belüli kereskedelemben, az utóbbiakat a támogatás által érintett vállalkozásoknak kell tekinteni. Az állandó ítélkezési gyakorlat (30) szerint ahhoz, hogy egy intézkedés torzítsa a versenyt és érintse a tagállamok közötti kereskedelmet, elegendő, hogy a támogatás igénybe vevője versenyben álljon a verseny számára nyitott piacokon működő további vállalkozásokkal.

| (152) | Az Egyesült Királyság postai piacát 2006-ban nyitották meg teljes mértékben a verseny előtt, míg bizonyos piaci szegmensek már azelőtt is nyitva álltak a verseny számára (például a csomagküldés és a tömeges postai küldemények kézbesítése 4 000 tételt meghaladó feladás esetén, és általában véve minden olyan postai szolgáltatás, amelyet nem korlátoztak egy meghatározott vállalkozásra). Ebben az összefüggésben elegendő kiemelni, hogy az RMG olyan vállalatokkal versenyez, amelyek székhelye más tagállamban található (pl. a Post NL vagy a Deutsche Post), és expressz csomagküldő leányvállalata, a GLS útján maga is folytat tevékenységet Egyesült Királyságon kívüli piacokon. Következésképpen a szóban forgó intézkedések torzíthatják a versenyt és érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(152)

Az Egyesült Királyság postai piacát 2006-ban nyitották meg teljes mértékben a verseny előtt, míg bizonyos piaci szegmensek már azelőtt is nyitva álltak a verseny számára (például a csomagküldés és a tömeges postai küldemények kézbesítése 4 000 tételt meghaladó feladás esetén, és általában véve minden olyan postai szolgáltatás, amelyet nem korlátoztak egy meghatározott vállalkozásra). Ebben az összefüggésben elegendő kiemelni, hogy az RMG olyan vállalatokkal versenyez, amelyek székhelye más tagállamban található (pl. a Post NL vagy a Deutsche Post), és expressz csomagküldő leányvállalata, a GLS útján maga is folytat tevékenységet Egyesült Királyságon kívüli piacokon. Következésképpen a szóban forgó intézkedések torzíthatják a versenyt és érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.1.4.   A támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (153) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy mind a nyugdíjhiány elengedése, mind a szerkezetátalakítási tervben szereplő adósságcsökkentő intézkedések a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(153)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy mind a nyugdíjhiány elengedése, mind a szerkezetátalakítási tervben szereplő adósságcsökkentő intézkedések a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek.

5.2.   A támogatás összeegyeztethetősége

| (154) | Mivel a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésében és 107. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt eltérések egyértelműen nem alkalmazandók, a Bizottság a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján fogja értékelni, hogy a nyugdíjhiány elengedése és az adósságcsökkentő intézkedés milyen mértékben minősíthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(154)

Mivel a Szerződés 107. cikke (2) bekezdésében és 107. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt eltérések egyértelműen nem alkalmazandók, a Bizottság a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján fogja értékelni, hogy a nyugdíjhiány elengedése és az adósságcsökkentő intézkedés milyen mértékben minősíthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal.

| (155) | Az Egyesült Királyság nem hivatkozott a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésére annak igazolására, hogy az RMG számára nyújtott támogatás összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(155)

Az Egyesült Királyság nem hivatkozott a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésére annak igazolására, hogy az RMG számára nyújtott támogatás összeegyeztethető.

5.2.1.   A nyugdíjhiánynak – mint a régebbi nyugdíjköltségek kompenzációjának – a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése c) pontja alapján való összeegyeztethetősége

| (156) | A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy a nyugdíjhiány elengedése összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, amely kimondja, hogy az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy a nyugdíjhiány elengedése összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, amely kimondja, hogy az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (157) | Az ítélkezési gyakorlat szerint a Bizottság akkor nyilváníthatja az állami támogatást összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha a támogatás egy közös érdeket szolgáló cél megvalósításához járul hozzá (31), szükséges e cél eléréséhez (32), és nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben (arányosság). |
| --- | --- |

(157)

Az ítélkezési gyakorlat szerint a Bizottság akkor nyilváníthatja az állami támogatást összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha a támogatás egy közös érdeket szolgáló cél megvalósításához járul hozzá (31), szükséges e cél eléréséhez (32), és nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben (arányosság).

| (158) | A postai szolgáltatások hozzájárulnak az Unió társadalmi, gazdasági és területi kohéziójához. A postai szolgáltatások verseny számára való megnyitása, amely uniós szinten 1998-ban kezdődött, jobb minőséget, fokozott hatékonyságot és a felhasználói igényekre való rugalmasabb reagálást eredményezett. A piacnyitás lehetővé tette a postai piacok belső piacának létrehozását. Hozzájárul tehát az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke (3) bekezdésében meghatározott, a belső piac létrehozására vonatkozó célkitűzés megvalósításához. |
| --- | --- |

(158)

A postai szolgáltatások hozzájárulnak az Unió társadalmi, gazdasági és területi kohéziójához. A postai szolgáltatások verseny számára való megnyitása, amely uniós szinten 1998-ban kezdődött, jobb minőséget, fokozott hatékonyságot és a felhasználói igényekre való rugalmasabb reagálást eredményezett. A piacnyitás lehetővé tette a postai piacok belső piacának létrehozását. Hozzájárul tehát az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke (3) bekezdésében meghatározott, a belső piac létrehozására vonatkozó célkitűzés megvalósításához.

| (159) | A liberalizálás folyamata során azonban a korábbi szereplő versenyhátrányt szenvedhet, mert régebbi működési költségek terhelik, azaz olyan költségek, amelyek a piacnyitás kezdetét megelőzően vállalt kötelezettségekből erednek, és amelyeket egy kompetitív piaci környezetben már nem lehet ugyanolyan feltételekkel betartani, mert a korábbi szolgáltató már nem képes áthárítani a megfelelő költségeket a fogyasztókra. |
| --- | --- |

(159)

A liberalizálás folyamata során azonban a korábbi szereplő versenyhátrányt szenvedhet, mert régebbi működési költségek terhelik, azaz olyan költségek, amelyek a piacnyitás kezdetét megelőzően vállalt kötelezettségekből erednek, és amelyeket egy kompetitív piaci környezetben már nem lehet ugyanolyan feltételekkel betartani, mert a korábbi szolgáltató már nem képes áthárítani a megfelelő költségeket a fogyasztókra.

| (160) | A Bizottság döntéshozatali gyakorlatában elismerte, hogy a nagyrészt korlátozott versenyből a valódi uniós szintű versenybe való fokozatos átmenetnek elfogadható gazdasági feltételekkel kell végbemennie. (33) Ezért több határozatban elfogadta, hogy a tagállamok állami támogatást nyújtanak a korábbi szolgáltatónak, hogy mentesítsék azt a régebbi nyugdíj-kötelezettségeinek egy része alól. (34) |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság döntéshozatali gyakorlatában elismerte, hogy a nagyrészt korlátozott versenyből a valódi uniós szintű versenybe való fokozatos átmenetnek elfogadható gazdasági feltételekkel kell végbemennie. (33) Ezért több határozatban elfogadta, hogy a tagállamok állami támogatást nyújtanak a korábbi szolgáltatónak, hogy mentesítsék azt a régebbi nyugdíj-kötelezettségeinek egy része alól. (34)

| (161) | Az EDF számára nyújtott állami támogatásokról szóló határozatában (35) a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította azt az állami támogatást, amely az EDF-et mentesítette a nyugdíjakra vonatkozó specifikus kötelezettségek alól, ha a kötelezettségek meghaladták a nyugdíjak általános rendszeréből eredő terheket, és azokat még akkor állapították meg, amikor a vállalat monopolhelyzetben volt. A Bizottság kijelentette, hogy ezek a kötelezettségek nem különböznek különösen attól a kötelezettségektől, amit a villamosenergia-ágazatban az átállási költségek jelentenek (36), és hogy a túlzott nyugdíjköltségeket kompenzáló támogatást ezért ugyanúgy fogja kezelni, mint az átállási költségek kompenzációját. A Bizottság tehát kinyilvánította, hogy a hasonló esetek elemzésénél a jövőben ugyanezt a megközelítést fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(161)

Az EDF számára nyújtott állami támogatásokról szóló határozatában (35) a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította azt az állami támogatást, amely az EDF-et mentesítette a nyugdíjakra vonatkozó specifikus kötelezettségek alól, ha a kötelezettségek meghaladták a nyugdíjak általános rendszeréből eredő terheket, és azokat még akkor állapították meg, amikor a vállalat monopolhelyzetben volt. A Bizottság kijelentette, hogy ezek a kötelezettségek nem különböznek különösen attól a kötelezettségektől, amit a villamosenergia-ágazatban az átállási költségek jelentenek (36), és hogy a túlzott nyugdíjköltségeket kompenzáló támogatást ezért ugyanúgy fogja kezelni, mint az átállási költségek kompenzációját. A Bizottság tehát kinyilvánította, hogy a hasonló esetek elemzésénél a jövőben ugyanezt a megközelítést fogja alkalmazni.

| (162) | A La Poste számára nyújtott állami támogatásról szóló, 2007. október 10-i határozatában (37) a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította az állami támogatást, amely a La Poste-ot mentesíti a nyugdíjakra vonatkozó azon specifikus kötelezettségek alól, amelyek meghaladják a nyugdíjak általános rendszeréből eredő terheket, és amelyeket még akkor állapították meg, amikor a vállalat monopolhelyzetben volt. E kötelezettségek egyrészt az állami alkalmazottak tekintetében fizetett magasabb nyugdíjjárulékokból, másrészt pedig a nyugdíjrendszere ezen alkalmazottakra vonatkozó egyensúlyának követelményéből származtak. |
| --- | --- |

(162)

A La Poste számára nyújtott állami támogatásról szóló, 2007. október 10-i határozatában (37) a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította az állami támogatást, amely a La Poste-ot mentesíti a nyugdíjakra vonatkozó azon specifikus kötelezettségek alól, amelyek meghaladják a nyugdíjak általános rendszeréből eredő terheket, és amelyeket még akkor állapították meg, amikor a vállalat monopolhelyzetben volt. E kötelezettségek egyrészt az állami alkalmazottak tekintetében fizetett magasabb nyugdíjjárulékokból, másrészt pedig a nyugdíjrendszere ezen alkalmazottakra vonatkozó egyensúlyának követelményéből származtak.

| (163) | A Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedések a kötelező társadalombiztosítási hozzájárulások tekintetében az egyenlő feltételek megteremtéséhez szükséges minimumra korlátozódnak, és így végső soron a verseny fejlődését és a postai ágazat további liberalizációját támogatják. Az EDF-ügyben hozott határozattal párhuzamot vonva megjegyezte továbbá, hogy a La Poste már nem vesz fel újabb állami alkalmazottakat, és jövőbeli nyugdíj-kifizetései a La Poste-ot a társadalombiztosítási hozzájárulások tekintetében a versenytársaihoz hasonló helyzetbe hozza. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedések a kötelező társadalombiztosítási hozzájárulások tekintetében az egyenlő feltételek megteremtéséhez szükséges minimumra korlátozódnak, és így végső soron a verseny fejlődését és a postai ágazat további liberalizációját támogatják. Az EDF-ügyben hozott határozattal párhuzamot vonva megjegyezte továbbá, hogy a La Poste már nem vesz fel újabb állami alkalmazottakat, és jövőbeli nyugdíj-kifizetései a La Poste-ot a társadalombiztosítási hozzájárulások tekintetében a versenytársaihoz hasonló helyzetbe hozza.

| (164) | A 2012. január 25-én hozott, a Deutsche Postnál dolgozó állami alkalmazottak nyugdíjköltségeinek finanszírozását szolgáló támogatásokról szóló határozatában (38) a Bizottság – a La Poste-ügyben hozott határozatával összhangban – ellenőrizte, hogy a Deutsche Post által viselt társadalombiztosítási járulékok megegyeznek-e a magánszektorbeli versenytársak járulékaival. A Bizottság azt állapította meg, hogy a nyugdíjtámogatások mellett a Deutsche Post az állami alkalmazottak nyugdíjköltségeinek finanszírozását célzó, külön ebből a célból megvalósított bélyegár-növekedések előnyeit is élvezte. Figyelembe véve ezt a külön engedményt, bizonyos piaci szegmensekben a Deutsche Post ténylegesen jelentősen kevesebb társadalombiztosítási járulékot fizetett, mint a magánszektorbeli versenytársak. Ennek megfelelően a Bizottság a nyugdíjtámogatásokat részben a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította, és elrendelte, hogy Németország fizettesse vissza a nyugdíjtámogatások össze nem egyeztethető részét. |
| --- | --- |

(164)

A 2012. január 25-én hozott, a Deutsche Postnál dolgozó állami alkalmazottak nyugdíjköltségeinek finanszírozását szolgáló támogatásokról szóló határozatában (38) a Bizottság – a La Poste-ügyben hozott határozatával összhangban – ellenőrizte, hogy a Deutsche Post által viselt társadalombiztosítási járulékok megegyeznek-e a magánszektorbeli versenytársak járulékaival. A Bizottság azt állapította meg, hogy a nyugdíjtámogatások mellett a Deutsche Post az állami alkalmazottak nyugdíjköltségeinek finanszírozását célzó, külön ebből a célból megvalósított bélyegár-növekedések előnyeit is élvezte. Figyelembe véve ezt a külön engedményt, bizonyos piaci szegmensekben a Deutsche Post ténylegesen jelentősen kevesebb társadalombiztosítási járulékot fizetett, mint a magánszektorbeli versenytársak. Ennek megfelelően a Bizottság a nyugdíjtámogatásokat részben a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította, és elrendelte, hogy Németország fizettesse vissza a nyugdíjtámogatások össze nem egyeztethető részét.

| (165) | Az ugyanazon a napon a Bpost-ügyben hozott határozatában (39) a Bizottság azt állapította meg, hogy a Bpost számára az állami alkalmazottak nyugdíj-kötelezettségeinek enyhítése céljából nyújtott állami támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint összeegyeztethető a belső piaccal, mivel a Bpostot csak korábbi nyugdíjköltségek alól mentesítette, és ezzel a társadalombiztosítási járulékok tekintetében nem hozta a vállalatot a versenytársainál kedvezőbb helyzetbe. A Bizottság meggyőződött arról, hogy a Belgian Post által fizetett társadalombiztosítási járulékok megegyeztek a magánszektorbeli versenytárak által fizetett járulékokkal. |
| --- | --- |

(165)

Az ugyanazon a napon a Bpost-ügyben hozott határozatában (39) a Bizottság azt állapította meg, hogy a Bpost számára az állami alkalmazottak nyugdíj-kötelezettségeinek enyhítése céljából nyújtott állami támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint összeegyeztethető a belső piaccal, mivel a Bpostot csak korábbi nyugdíjköltségek alól mentesítette, és ezzel a társadalombiztosítási járulékok tekintetében nem hozta a vállalatot a versenytársainál kedvezőbb helyzetbe. A Bizottság meggyőződött arról, hogy a Belgian Post által fizetett társadalombiztosítási járulékok megegyeztek a magánszektorbeli versenytárak által fizetett járulékokkal.

| (166) | Az RMG ügye és a korábbi ítélkezési gyakorlat között fennállnak bizonyos párhuzamok. |
| --- | --- |

(166)

Az RMG ügye és a korábbi ítélkezési gyakorlat között fennállnak bizonyos párhuzamok.

| (167) | Először is, valamennyi ügyben jelentős gazdasági kockázatról és felső korlát nélküli kötelezettségekről van szó: az RMG egy olyan nyugdíjalap gazdasági kockázatát viseli, amely az RMG állami monopóliumi örökségéből ered. A többi korábbi postai szolgáltató hasonló gazdasági kockázatot viselt, mielőtt mentesítették őket a kötelezettségeik alól, és a versenytársaikhoz képest hasonlóan hátrányos helyzetben voltak. Valamennyi ügy támogatások azonos helyzetű kedvezményezettjeit érinti, mivel mindegyikük nyugdíjrendszere jelentősen eltért versenytársaik nyugdíjrendszerétől. |
| --- | --- |

(167)

Először is, valamennyi ügyben jelentős gazdasági kockázatról és felső korlát nélküli kötelezettségekről van szó: az RMG egy olyan nyugdíjalap gazdasági kockázatát viseli, amely az RMG állami monopóliumi örökségéből ered. A többi korábbi postai szolgáltató hasonló gazdasági kockázatot viselt, mielőtt mentesítették őket a kötelezettségeik alól, és a versenytársaikhoz képest hasonlóan hátrányos helyzetben voltak. Valamennyi ügy támogatások azonos helyzetű kedvezményezettjeit érinti, mivel mindegyikük nyugdíjrendszere jelentősen eltért versenytársaik nyugdíjrendszerétől.

| (168) | Másodszor, ahogyan a korábbi ügyek esetén is, a Bizottság úgy véli, hogy olyan állami beavatkozás nélkül, amely az RMG-t legalább a nyugdíj-kötelezettségek egy része alól mentesítené, az RMG nem lenne képes a saját erejéből versenyezni a versenytársaival. Ha ugyanis az RMG nyugdíjhiányát meghagynák, az végső soron a vállalat csődjét eredményezné. A (29) preambulumbekezdésben említettek szerint az RMG mérlegében a 2010/2011-es pénzügyi év végén negatív működő tőke szerepelt. A nyugdíjhiány elengedése nélkül az RMG-nek még a szerkezetátalakítási terv sikeres végrehajtása után is legalább 2 000 millió GBP nettó kötelezettsége maradna. |
| --- | --- |

(168)

Másodszor, ahogyan a korábbi ügyek esetén is, a Bizottság úgy véli, hogy olyan állami beavatkozás nélkül, amely az RMG-t legalább a nyugdíj-kötelezettségek egy része alól mentesítené, az RMG nem lenne képes a saját erejéből versenyezni a versenytársaival. Ha ugyanis az RMG nyugdíjhiányát meghagynák, az végső soron a vállalat csődjét eredményezné. A (29) preambulumbekezdésben említettek szerint az RMG mérlegében a 2010/2011-es pénzügyi év végén negatív működő tőke szerepelt. A nyugdíjhiány elengedése nélkül az RMG-nek még a szerkezetátalakítási terv sikeres végrehajtása után is legalább 2 000 millió GBP nettó kötelezettsége maradna.

| (169) | Van azonban néhány olyan tényező, amely a korábbi ügyeket megkülönbözteti ettől az ügytől. |
| --- | --- |

(169)

Van azonban néhány olyan tényező, amely a korábbi ügyeket megkülönbözteti ettől az ügytől.

| (170) | Először is az Egyesült Királyság nyugdíjrendszere jelentősen eltér a többi tagállamétól. A legtöbb foglalkoztatói nyugdíjalapot kiszervezik a „State Earnings Related Pension Scheme” néven ismert állami nyugdíjrendszerből. A nagyobb munkaadók jellemzően saját nyugdíjalappal rendelkeznek. Az Egyesült Királyság nyugdíjjogszabályai szerint e nyugdíjalapok számára előírás, hogy bizonyos kritériumoknak megfelelő nyugdíjjogosultságot kell nyújtaniuk, és a munkaadókat a rendszer megfelelő finanszírozásának biztosítására vonatkozó bizonyos kötelezettségek terhelik. A jelenlegi számviteli standardok (IAS) szerint a munkaadónak az ilyen nyugdíjalapok hiányát fel kell tüntetnie a mérlegében. |
| --- | --- |

(170)

Először is az Egyesült Királyság nyugdíjrendszere jelentősen eltér a többi tagállamétól. A legtöbb foglalkoztatói nyugdíjalapot kiszervezik a „State Earnings Related Pension Scheme” néven ismert állami nyugdíjrendszerből. A nagyobb munkaadók jellemzően saját nyugdíjalappal rendelkeznek. Az Egyesült Királyság nyugdíjjogszabályai szerint e nyugdíjalapok számára előírás, hogy bizonyos kritériumoknak megfelelő nyugdíjjogosultságot kell nyújtaniuk, és a munkaadókat a rendszer megfelelő finanszírozásának biztosítására vonatkozó bizonyos kötelezettségek terhelik. A jelenlegi számviteli standardok (IAS) szerint a munkaadónak az ilyen nyugdíjalapok hiányát fel kell tüntetnie a mérlegében.

| (171) | E tekintetben az RMPP elviekben hasonló a magánszektorbeli versenytársak nyugdíjalapjaihoz. Az RMG és a versenytársai közötti egyetlen különbség abban rejlik, hogy a nyugdíj-kötelezettségek mértéke – és így az RMPP hiánya – olyan feltételekből ered, amelyekről a közalkalmazottak státusának megfelelően a monopólium időszakában állapodtak meg. |
| --- | --- |

(171)

E tekintetben az RMPP elviekben hasonló a magánszektorbeli versenytársak nyugdíjalapjaihoz. Az RMG és a versenytársai közötti egyetlen különbség abban rejlik, hogy a nyugdíj-kötelezettségek mértéke – és így az RMPP hiánya – olyan feltételekből ered, amelyekről a közalkalmazottak státusának megfelelően a monopólium időszakában állapodtak meg.

| (172) | Ezenkívül az egyéb szociális költségek (például az állami nyugdíjrendszerbe fizetett járulékok, egészségbiztosítási és munkanélküli-biztosítási járulék) feltételei és mértéke nem tér el az RMG munkavállalói és a magánszektorbeli versenytársak munkavállalói esetében. |
| --- | --- |

(172)

Ezenkívül az egyéb szociális költségek (például az állami nyugdíjrendszerbe fizetett járulékok, egészségbiztosítási és munkanélküli-biztosítási járulék) feltételei és mértéke nem tér el az RMG munkavállalói és a magánszektorbeli versenytársak munkavállalói esetében.

| (173) | Végezetül, az RMG a jövőben is felelős marad minden újonnan felhalmozott kötelezettségért, valamint azokért az új kötelezettségekért is, amelyeket a jelenlegi munkavállalók korábban felhalmozott ellátásainak a jövőbeli, inflációt meghaladó bérnövekedésből eredő emelkedése eredményez. Ez azt jelenti, hogy az RMG az újonnan megszerzett nyugdíjjogosultságok kapcsán továbbra is ugyanolyan mértékű nyugdíjköltségeket fog viselni. A nyugdíjhiány bejelentett elengedése tehát csak az elengedés 2012. április 1-jei dátumáig csökkenti a korábbi nyugdíj-kötelezettségeket, az RMG teljes mértékben felelős marad minden olyan hiányért, amely a 2012. április 1-jei nyugdíjhiány-elengedés után újonnan megszerzett nyugdíjjogosultságból ered. |
| --- | --- |

(173)

Végezetül, az RMG a jövőben is felelős marad minden újonnan felhalmozott kötelezettségért, valamint azokért az új kötelezettségekért is, amelyeket a jelenlegi munkavállalók korábban felhalmozott ellátásainak a jövőbeli, inflációt meghaladó bérnövekedésből eredő emelkedése eredményez. Ez azt jelenti, hogy az RMG az újonnan megszerzett nyugdíjjogosultságok kapcsán továbbra is ugyanolyan mértékű nyugdíjköltségeket fog viselni. A nyugdíjhiány bejelentett elengedése tehát csak az elengedés 2012. április 1-jei dátumáig csökkenti a korábbi nyugdíj-kötelezettségeket, az RMG teljes mértékben felelős marad minden olyan hiányért, amely a 2012. április 1-jei nyugdíjhiány-elengedés után újonnan megszerzett nyugdíjjogosultságból ered.

| (174) | Ezek az eltérések indokolják, hogy a szóban forgó intézkedés összeegyeztethetőségének értékelése és az egyesült királyságbeli nyugdíjrendszerek sajátosságainak figyelembevétele érdekében módosuljon a korábbi ügyekben alkalmazott megközelítés. A korábbi ügyekben a kötelező társadalombiztosítási járulékokat (például a nyugdíjhoz, egészségügyhöz és a munkanélküliséghez kapcsolódó társadalombiztosítási járulékot) használták viszonyítási alapként, de ez a jelenlegi ügyben nem megfelelő. |
| --- | --- |

(174)

Ezek az eltérések indokolják, hogy a szóban forgó intézkedés összeegyeztethetőségének értékelése és az egyesült királyságbeli nyugdíjrendszerek sajátosságainak figyelembevétele érdekében módosuljon a korábbi ügyekben alkalmazott megközelítés. A korábbi ügyekben a kötelező társadalombiztosítási járulékokat (például a nyugdíjhoz, egészségügyhöz és a munkanélküliséghez kapcsolódó társadalombiztosítási járulékot) használták viszonyítási alapként, de ez a jelenlegi ügyben nem megfelelő.

| (175) | Először is, mivel az RMG – a nyugdíjköltségektől eltekintve – a társadalombiztosítás többi eleme kapcsán ugyanolyan szintű költségeket visel, mint a versenytársak (például az egészség- és munkanélküli-biztosításra vonatkozó finanszírozási feltételek nem térnek el a versenytársak feltételeitől), az összehasonlító értékelést a nyugdíj-kötelezettségek finanszírozásával kapcsolatban kell elvégezni. Biztosítani kell, hogy a nyugdíjalapok finanszírozására vonatkozó kötelezettséget illetően az RMG ugyanolyan helyzetben legyen, mint a versenytársai. |
| --- | --- |

(175)

Először is, mivel az RMG – a nyugdíjköltségektől eltekintve – a társadalombiztosítás többi eleme kapcsán ugyanolyan szintű költségeket visel, mint a versenytársak (például az egészség- és munkanélküli-biztosításra vonatkozó finanszírozási feltételek nem térnek el a versenytársak feltételeitől), az összehasonlító értékelést a nyugdíj-kötelezettségek finanszírozásával kapcsolatban kell elvégezni. Biztosítani kell, hogy a nyugdíjalapok finanszírozására vonatkozó kötelezettséget illetően az RMG ugyanolyan helyzetben legyen, mint a versenytársai.

| (176) | Másodszor a korábbi ügyekben a Bizottság olyan mértékű támogatást hagyott jóvá, amely mellett a jelenlegi postai szolgáltató jövőbeli szociális költségeit a versenytársak társadalombiztosítási járulékainak szintjén maximálták. Az egyesült királyságbeli reform nem megy el ilyen messzire, hanem meghagyja az RMG teljes pénzügyi felelősségét bármilyen olyan hiányért, amely az újonnan megszerzett nyugdíjjogosultságok eredménye. Ebből következően az összehasonlítást az RMG felhalmozott nyugdíj-kötelezettségeinek a nyugdíjhiány elengedésekor fennálló, 2012. április 1-jei szintje alapján kell elvégezni. |
| --- | --- |

(176)

Másodszor a korábbi ügyekben a Bizottság olyan mértékű támogatást hagyott jóvá, amely mellett a jelenlegi postai szolgáltató jövőbeli szociális költségeit a versenytársak társadalombiztosítási járulékainak szintjén maximálták. Az egyesült királyságbeli reform nem megy el ilyen messzire, hanem meghagyja az RMG teljes pénzügyi felelősségét bármilyen olyan hiányért, amely az újonnan megszerzett nyugdíjjogosultságok eredménye. Ebből következően az összehasonlítást az RMG felhalmozott nyugdíj-kötelezettségeinek a nyugdíjhiány elengedésekor fennálló, 2012. április 1-jei szintje alapján kell elvégezni.

| (177) | Harmadszor pedig nem egyszerű egyetlen viszonyítási pontot találni a versenytársak nyugdíjköltségeinek mértékére vonatkozóan, mivel a nyugdíjalapok által kínált nyugellátások vállalatonként eltérőek. Minden nyugdíjalapnak egyéni megállapodásai vannak a fenntartó vállalatokkal. Az összehasonlítást legfeljebb a hasonló nyugdíjalapok átlaga alapján lehet elvégezni. |
| --- | --- |

(177)

Harmadszor pedig nem egyszerű egyetlen viszonyítási pontot találni a versenytársak nyugdíjköltségeinek mértékére vonatkozóan, mivel a nyugdíjalapok által kínált nyugellátások vállalatonként eltérőek. Minden nyugdíjalapnak egyéni megállapodásai vannak a fenntartó vállalatokkal. Az összehasonlítást legfeljebb a hasonló nyugdíjalapok átlaga alapján lehet elvégezni.

| (178) | Ebből következően a Bizottság azt fogja értékelni, hogy az RMG a felhalmozott nyugdíjhiányért való felelősség tekintetében a nyugdíjhiány elengedésének eredményeképpen a versenytársaihoz és más egyesült királyságbeli vállalatokhoz hasonló helyzetbe kerül-e. |
| --- | --- |

(178)

Ebből következően a Bizottság azt fogja értékelni, hogy az RMG a felhalmozott nyugdíjhiányért való felelősség tekintetében a nyugdíjhiány elengedésének eredményeképpen a versenytársaihoz és más egyesült királyságbeli vállalatokhoz hasonló helyzetbe kerül-e.

| (179) | A Deutsche Post azon észrevételét illetően, hogy az értékelésnek figyelembe kellene vennie, hogy a nyugdíjköltségeket milyen mértékben hárították át a szabályozott bélyegárak megemelésével, a Bizottság áttekintette az Egyesült Királyság postai szabályozó szervének árképzési határozatait. A Bizottság azt állapítja meg, hogy az RMG ügyében a nyugdíjköltségeket az általánosan elfogadott költségmegosztási elveknek megfelelően, egyenlő mértékben osztották meg a RMG különböző üzletágai között. Ez azt jelenti, hogy mind az árszabályozott, mind a versenyben szereplő egyéb szolgáltatások megfelelő részt hordoztak a nyugdíjhiányból. Tehát nem igaz, hogy az RMG-ügyben a szabályozott árak a nem árszabályozott üzletágak előnyére a nyugdíjköltségek aránytalan részét finanszírozták. Az Egyesült Királyság postai szabályozó szerve biztosította, hogy az RMG valamennyi üzletága egyenlő mértékben és arányosan járuljon hozzá az RMPP hiányának finanszírozásához, és ne kerüljön jobb helyzetbe, mint a versenytársak. |
| --- | --- |

(179)

A Deutsche Post azon észrevételét illetően, hogy az értékelésnek figyelembe kellene vennie, hogy a nyugdíjköltségeket milyen mértékben hárították át a szabályozott bélyegárak megemelésével, a Bizottság áttekintette az Egyesült Királyság postai szabályozó szervének árképzési határozatait. A Bizottság azt állapítja meg, hogy az RMG ügyében a nyugdíjköltségeket az általánosan elfogadott költségmegosztási elveknek megfelelően, egyenlő mértékben osztották meg a RMG különböző üzletágai között. Ez azt jelenti, hogy mind az árszabályozott, mind a versenyben szereplő egyéb szolgáltatások megfelelő részt hordoztak a nyugdíjhiányból. Tehát nem igaz, hogy az RMG-ügyben a szabályozott árak a nem árszabályozott üzletágak előnyére a nyugdíjköltségek aránytalan részét finanszírozták. Az Egyesült Királyság postai szabályozó szerve biztosította, hogy az RMG valamennyi üzletága egyenlő mértékben és arányosan járuljon hozzá az RMPP hiányának finanszírozásához, és ne kerüljön jobb helyzetbe, mint a versenytársak.

| (180) | A Bizottság először az Egyesült Királyság azon állítását vizsgálja meg, hogy az RMPP jelenlegi hiánya teljes mértékben elengedhető, mert az RMPP által a tagjainak kínált nagyvonalúbb jogosultságok miatt felmerült kötelezettségek összege meghaladja a jelenlegi hiányt. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság először az Egyesült Királyság azon állítását vizsgálja meg, hogy az RMPP jelenlegi hiánya teljes mértékben elengedhető, mert az RMPP által a tagjainak kínált nagyvonalúbb jogosultságok miatt felmerült kötelezettségek összege meghaladja a jelenlegi hiányt.

| (181) | Az Egyesült Királyság benyújtott egy tanulmányt azon állítása alátámasztására, hogy a nyugdíjhiányt a rendellenesen magas nyugdíj-kötelezettségek okozták. Ez a tanulmány úgy becsüli, hogy a Royal Mail nyugdíjalapja rendellenes kötelezettségeinek mértéke 12,7 milliárd GBP összehasonlítva azokkal a kötelezettségekkel, amelyek egy, a törvényes minimum szerinti nyugellátást biztosító nyugdíjalapból erednének. Az Egyesült Királyság átlagos nyugdíjalapjainak kötelezettségeihez viszonyítva 6,9 milliárd GBP összegű rendellenes kötelezettség az eredmény. Mivel ezek a kötelezettségek mindkét esetben meghaladnák a jelenlegi, 4,5 milliárd GBP összegű hiányt, az Egyesült Királyság azt állítja, hogy indokolt a nyugdíjhiány teljes elengedése. |
| --- | --- |

(181)

Az Egyesült Királyság benyújtott egy tanulmányt azon állítása alátámasztására, hogy a nyugdíjhiányt a rendellenesen magas nyugdíj-kötelezettségek okozták. Ez a tanulmány úgy becsüli, hogy a Royal Mail nyugdíjalapja rendellenes kötelezettségeinek mértéke 12,7 milliárd GBP összehasonlítva azokkal a kötelezettségekkel, amelyek egy, a törvényes minimum szerinti nyugellátást biztosító nyugdíjalapból erednének. Az Egyesült Királyság átlagos nyugdíjalapjainak kötelezettségeihez viszonyítva 6,9 milliárd GBP összegű rendellenes kötelezettség az eredmény. Mivel ezek a kötelezettségek mindkét esetben meghaladnák a jelenlegi, 4,5 milliárd GBP összegű hiányt, az Egyesült Királyság azt állítja, hogy indokolt a nyugdíjhiány teljes elengedése.

| (182) | Először is a Bizottság elutasítja a törvényes minimumhoz való viszonyítást, mivel az átlagos egyesült királyságbeli nyugdíjalapokra vonatkozóan benyújtott adatok egyértelműen azt mutatják, hogy a nyugdíjalapok többsége a törvényes minimumot jelentősen meghaladó ellátásokat kínál. |
| --- | --- |

(182)

Először is a Bizottság elutasítja a törvényes minimumhoz való viszonyítást, mivel az átlagos egyesült királyságbeli nyugdíjalapokra vonatkozóan benyújtott adatok egyértelműen azt mutatják, hogy a nyugdíjalapok többsége a törvényes minimumot jelentősen meghaladó ellátásokat kínál.

| (183) | Másodszor a Bizottság úgy véli, hogy az átlagos nyugdíjalapokkal való benyújtott összevetést kritikusan felül kell vizsgálni, mert az összehasonlítás különböző elemei eltérő minőségűek és megbízhatóságúak.







  (milliárd GBP) |
| --- | --- |
| | | Átlagos nyugdíjalapokhoz viszonyított költségek |
| 1. | Az RMPP nyugdíjkorhatára 60 év, míg az átlagos nyugdíjkorhatár 63,5 év | 3,5 |
| 2. | Végkielégítések | 0,5 |
| 3. | Késleltetett nyugdíj-újraértékelés a szolgálatból 1991 előtt kilépő munkavállalók esetében | 1,1 |
| 4. | Az 1997 előtti szolgálathoz kapcsolódó kifizetett nyugdíjak növekedése | 1,9 |
| | ÖSSZESEN | 6,9 |

(183)

Másodszor a Bizottság úgy véli, hogy az átlagos nyugdíjalapokkal való benyújtott összevetést kritikusan felül kell vizsgálni, mert az összehasonlítás különböző elemei eltérő minőségűek és megbízhatóságúak.

(milliárd GBP)

Átlagos nyugdíjalapokhoz viszonyított költségek

1.

Az RMPP nyugdíjkorhatára 60 év, míg az átlagos nyugdíjkorhatár 63,5 év

3,5

2.

Végkielégítések

0,5

3.

Késleltetett nyugdíj-újraértékelés a szolgálatból 1991 előtt kilépő munkavállalók esetében

1,1

4.

Az 1997 előtti szolgálathoz kapcsolódó kifizetett nyugdíjak növekedése

1,9

ÖSSZESEN

6,9

| (184) | Az RMPP 60 éves nyugdíjkorhatárával összehasonlítva az Egyesült Királyság magánszektorbeli nyugdíjalapjai esetében, az 1990 és 2010 közötti időszakban az átlagos nyugdíjkorhatár 63,5 év volt. A nyugdíjköltségek 3,5 milliárd GBP összegű különbsége megbízható adatok alapján került kiszámításra. |
| --- | --- |

(184)

Az RMPP 60 éves nyugdíjkorhatárával összehasonlítva az Egyesült Királyság magánszektorbeli nyugdíjalapjai esetében, az 1990 és 2010 közötti időszakban az átlagos nyugdíjkorhatár 63,5 év volt. A nyugdíjköltségek 3,5 milliárd GBP összegű különbsége megbízható adatok alapján került kiszámításra.

| (185) | Az RMPP keretében nyújtott, 0,5 milliárd GBP-t kitevő végkielégítések nem jellemzőek a magánszektorbeli nyugdíjalapok esetében, így ezeket az általános nyugdíjrendszerek költségein felüli nyugdíjköltségként azonosítják. |
| --- | --- |

(185)

Az RMPP keretében nyújtott, 0,5 milliárd GBP-t kitevő végkielégítések nem jellemzőek a magánszektorbeli nyugdíjalapok esetében, így ezeket az általános nyugdíjrendszerek költségein felüli nyugdíjköltségként azonosítják.

| (186) | Az egyesült királyságbeli nyugdíjalapok azon tagjaik esetében, akik 1991 előtt léptek ki az aktív szolgálatból, nem kötelesek inflációs növekedést nyújtani a munkaviszonyból való kilépés és a nyugdíjba vonulás közötti időszakhoz kapcsolódó valamennyi nyugellátásra vonatkozóan. Az RMPP azonban az ilyen tagok számára minden ellátáshoz kapcsolódóan nyújt inflációs növekedést. Az Egyesült Királyság nem tudott pontos számokkal szolgálni az olyan magánszektorbeli nyugdíjalapokra vonatkozóan, amelyek az 1991 előtt távozók számára szintén biztosítanak késleltetett nyugdíj-újraértékelést, de biztosítja a Bizottságot arról, hogy a nyugdíjalapok döntő többsége nem biztosít ilyen újraértékelést. Az 1,1 milliárd GBP rendellenes kötelezettség kiszámításakor megfelelő indoklás nélkül feltételezik, hogy az összes magánszektorbeli rendszer 75 %-a nem nyújt ilyen kiegészítő ellátást. |
| --- | --- |

(186)

Az egyesült királyságbeli nyugdíjalapok azon tagjaik esetében, akik 1991 előtt léptek ki az aktív szolgálatból, nem kötelesek inflációs növekedést nyújtani a munkaviszonyból való kilépés és a nyugdíjba vonulás közötti időszakhoz kapcsolódó valamennyi nyugellátásra vonatkozóan. Az RMPP azonban az ilyen tagok számára minden ellátáshoz kapcsolódóan nyújt inflációs növekedést. Az Egyesült Királyság nem tudott pontos számokkal szolgálni az olyan magánszektorbeli nyugdíjalapokra vonatkozóan, amelyek az 1991 előtt távozók számára szintén biztosítanak késleltetett nyugdíj-újraértékelést, de biztosítja a Bizottságot arról, hogy a nyugdíjalapok döntő többsége nem biztosít ilyen újraértékelést. Az 1,1 milliárd GBP rendellenes kötelezettség kiszámításakor megfelelő indoklás nélkül feltételezik, hogy az összes magánszektorbeli rendszer 75 %-a nem nyújt ilyen kiegészítő ellátást.

| (187) | Az RMPP megoldásától eltérően az 1997 előtt felhalmozott nyugdíjakat általában nem kötelező emelni, miután a nyugdíjalap adott tagja számára megkezdődött a nyugellátás folyósítása. A magánszektorbeli nyugdíjalapok 36 %-a azonban az RMPP-hez hasonlóan biztosít inflációkövető emeléseket. A többi magánszektorbeli nyugdíjalap nem kínál ugyanilyen nagyságrendű garantált emeléseket, de korábban bevett gyakorlat volt, hogy e nyugdíjalapok többsége saját mérlegelési jogkörében olyan emelésekről határozott, amelyek megközelítették a garantált emeléseket. Az Egyesült Királyság szakértője kétli, hogy ez a gyakorlat a jövőben is folytatódni fog, mert ma már a magánszektorbeli nyugdíjalapok is hiánnyal küzdenek, és előfordulhat, hogy csökkentik a saját jogkörben elhatározott emeléseket. A kiszámított, 1,9 milliárd GBP összegű régebbi működési költségek nagyban függnek a magánszektorbeli nyugdíjalapok jövőbeli alakulására vonatkozó feltételezésektől, és így a korábbi működési költségek négy eleme közül a legkevésbé megalapozott becslést jelentik. |
| --- | --- |

(187)

Az RMPP megoldásától eltérően az 1997 előtt felhalmozott nyugdíjakat általában nem kötelező emelni, miután a nyugdíjalap adott tagja számára megkezdődött a nyugellátás folyósítása. A magánszektorbeli nyugdíjalapok 36 %-a azonban az RMPP-hez hasonlóan biztosít inflációkövető emeléseket. A többi magánszektorbeli nyugdíjalap nem kínál ugyanilyen nagyságrendű garantált emeléseket, de korábban bevett gyakorlat volt, hogy e nyugdíjalapok többsége saját mérlegelési jogkörében olyan emelésekről határozott, amelyek megközelítették a garantált emeléseket. Az Egyesült Királyság szakértője kétli, hogy ez a gyakorlat a jövőben is folytatódni fog, mert ma már a magánszektorbeli nyugdíjalapok is hiánnyal küzdenek, és előfordulhat, hogy csökkentik a saját jogkörben elhatározott emeléseket. A kiszámított, 1,9 milliárd GBP összegű régebbi működési költségek nagyban függnek a magánszektorbeli nyugdíjalapok jövőbeli alakulására vonatkozó feltételezésektől, és így a korábbi működési költségek négy eleme közül a legkevésbé megalapozott becslést jelentik.

| (188) | Ahogyan az Egyesült Királyság maga is elismeri, a régebbi működési költségeknek egy átlagos referenciaösszeghez viszonyított elemzését szükségszerűen jellemzi egy bizonyos becslési bizonytalanság, figyelembe véve az egyesült királyságbeli nyugdíjalapok sokféleségét és azt, hogy nincsenek részletes, 20–30 évre visszamenő referenciaadatok. Bár az Egyesült Királyság úgy véli, hogy szakértőik tapasztalatai alapján a négy elemre vonatkozó becslések ésszerűnek tekinthetők, megjegyzi, hogy a megbízhatóság és a külső alátámasztó adatok mennyisége elemenként változik. |
| --- | --- |

(188)

Ahogyan az Egyesült Királyság maga is elismeri, a régebbi működési költségeknek egy átlagos referenciaösszeghez viszonyított elemzését szükségszerűen jellemzi egy bizonyos becslési bizonytalanság, figyelembe véve az egyesült királyságbeli nyugdíjalapok sokféleségét és azt, hogy nincsenek részletes, 20–30 évre visszamenő referenciaadatok. Bár az Egyesült Királyság úgy véli, hogy szakértőik tapasztalatai alapján a négy elemre vonatkozó becslések ésszerűnek tekinthetők, megjegyzi, hogy a megbízhatóság és a külső alátámasztó adatok mennyisége elemenként változik.

| (189) | A Bizottság úgy véli, hogy a nyugdíjkorhatárt és a végkielégítéseket érintő korábbi működési költségekre vonatkozó becslések megbízhatóak, mert azokat objektív adatok alapján számították ki. Következésképpen a Bizottság értékelése időközi eredményeként megjegyzi, hogy amennyiben a támogatás az e két elemből eredő korábbi működési költségekre korlátozódna, az Egyesült Királyság által a nyugdíj-kötelezettségek rendellenességére vonatkozóan benyújtott adatok megfelelő bizonyítékot szolgáltatnának a nyugdíjhiány (részleges) elengedéséhez. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság úgy véli, hogy a nyugdíjkorhatárt és a végkielégítéseket érintő korábbi működési költségekre vonatkozó becslések megbízhatóak, mert azokat objektív adatok alapján számították ki. Következésképpen a Bizottság értékelése időközi eredményeként megjegyzi, hogy amennyiben a támogatás az e két elemből eredő korábbi működési költségekre korlátozódna, az Egyesült Királyság által a nyugdíj-kötelezettségek rendellenességére vonatkozóan benyújtott adatok megfelelő bizonyítékot szolgáltatnának a nyugdíjhiány (részleges) elengedéséhez.

| (190) | A többi elemet illetően azonban a rendellenesség szintje nagyban függ a szakértő feltételezéseitől. Noha a Bizottság elismeri, hogy az RMPP nagyvonalúbb ellátásokat kínált, mint az átlagos magánszektorbeli nyugdíjalapok, ezek mennyiségét azonban nehéz pontosan meghatározni. |
| --- | --- |

(190)

A többi elemet illetően azonban a rendellenesség szintje nagyban függ a szakértő feltételezéseitől. Noha a Bizottság elismeri, hogy az RMPP nagyvonalúbb ellátásokat kínált, mint az átlagos magánszektorbeli nyugdíjalapok, ezek mennyiségét azonban nehéz pontosan meghatározni.

| (191) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy noha a benyújtott szakértői tanulmány az alacsony nyugdíjkorhatárból és a végkielégítésekből eredő rendellenesség tekintetében ésszerűen feltételezéseken alapul, hiányoznak belőle a rendellenesség egyéb forrásaira vonatkozó (korábbi) adatok, és így nem tekinthető kellőképpen megbízhatónak ahhoz, hogy indokolja az RMPP nyugdíjhiányának teljes elengedését. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy noha a benyújtott szakértői tanulmány az alacsony nyugdíjkorhatárból és a végkielégítésekből eredő rendellenesség tekintetében ésszerűen feltételezéseken alapul, hiányoznak belőle a rendellenesség egyéb forrásaira vonatkozó (korábbi) adatok, és így nem tekinthető kellőképpen megbízhatónak ahhoz, hogy indokolja az RMPP nyugdíjhiányának teljes elengedését.

| (192) | A Bizottság továbbá azon a véleményen van, hogy a nyugdíjhiány teljes elengedése nyugdíj-kötelezettségeit tekintve a versenytársainál és más egyesült királyságbeli vállalatoknál jobb helyzetbe hozná az RMG-t. És valóban, az FTSE 100 vállalatok (40) mérlegeiben szereplő nyugdíjhiányokat vizsgálva azt látjuk, hogy közülük az RMG-éhez hasonló profilú vállalatok túlnyomó többségének jelenleg van nyugdíjhiánya, amit a nyugdíjalapok tagjainak emelkedő várható élettartama és a részvénypiacok kedvezőtlen feltételei okoznak. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság továbbá azon a véleményen van, hogy a nyugdíjhiány teljes elengedése nyugdíj-kötelezettségeit tekintve a versenytársainál és más egyesült királyságbeli vállalatoknál jobb helyzetbe hozná az RMG-t. És valóban, az FTSE 100 vállalatok (40) mérlegeiben szereplő nyugdíjhiányokat vizsgálva azt látjuk, hogy közülük az RMG-éhez hasonló profilú vállalatok túlnyomó többségének jelenleg van nyugdíjhiánya, amit a nyugdíjalapok tagjainak emelkedő várható élettartama és a részvénypiacok kedvezőtlen feltételei okoznak.

| (193) | Ezeknek a szóban forgó támogatás összeegyeztethetőségének értékelése terén felmerült nehézségeknek a megoldása érdekében a Bizottság megvizsgálta az RMG-éhez hasonló profilú vállalatok átlagos nyugdíjhiányát. |
| --- | --- |

(193)

Ezeknek a szóban forgó támogatás összeegyeztethetőségének értékelése terén felmerült nehézségeknek a megoldása érdekében a Bizottság megvizsgálta az RMG-éhez hasonló profilú vállalatok átlagos nyugdíjhiányát.

| (194) | Az Egyesült Királyság kijelenti, hogy a nyugdíjhiánynak az EBITDA-hoz (kamatok, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény) viszonyított aránya kifejezi a nyugdíj-kötelezettségek relatív terhének mértékét és azt, hogy egy vállalat mennyire képes finanszírozni ezeket a kötelezettségeket. Az Egyesült Királyság benyújtotta a rendelkezésre álló legutóbbi, 2011. évi számviteli adatokat az FTSE 100 vállalatok nyugdíjhiányára és EBITDA-jára vonatkozóan. A Bizottság úgy véli, hogy az FTSE 100 vállalatok átlagosan az EBITDA [16–23 %]-át kitevő nyugdíjhiánnyal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(194)

Az Egyesült Királyság kijelenti, hogy a nyugdíjhiánynak az EBITDA-hoz (kamatok, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény) viszonyított aránya kifejezi a nyugdíj-kötelezettségek relatív terhének mértékét és azt, hogy egy vállalat mennyire képes finanszírozni ezeket a kötelezettségeket. Az Egyesült Királyság benyújtotta a rendelkezésre álló legutóbbi, 2011. évi számviteli adatokat az FTSE 100 vállalatok nyugdíjhiányára és EBITDA-jára vonatkozóan. A Bizottság úgy véli, hogy az FTSE 100 vállalatok átlagosan az EBITDA [16–23 %]-át kitevő nyugdíjhiánnyal rendelkeznek.

| (195) | Ezzel szemben az RMG nyugdíjhiánya jelentősen meghaladja a saját EBITDA-ját – például a 2011. évi EBITDA-hoz viszonyítva az RMG nyugdíjhiánya annak több mint 12-szerese. Mivel a levélüzletág nagyon munkaerő-igényes, az RMG-t különösen érintik az azokból a szolgáltatással meghatározott nyugdíjalapokból eredő megnövekedett nyugdíjhiányok, amelyekbe az RMG a liberalizálás előtti időszakban lépett be. Ami a nyugdíjhiányok folyamatos bevételekből való fedezésének képességét illeti, hasonló profilú más vállalkozásokhoz képest tehát az RMG rosszabb pénzügyi helyzetben van. |
| --- | --- |

(195)

Ezzel szemben az RMG nyugdíjhiánya jelentősen meghaladja a saját EBITDA-ját – például a 2011. évi EBITDA-hoz viszonyítva az RMG nyugdíjhiánya annak több mint 12-szerese. Mivel a levélüzletág nagyon munkaerő-igényes, az RMG-t különösen érintik az azokból a szolgáltatással meghatározott nyugdíjalapokból eredő megnövekedett nyugdíjhiányok, amelyekbe az RMG a liberalizálás előtti időszakban lépett be. Ami a nyugdíjhiányok folyamatos bevételekből való fedezésének képességét illeti, hasonló profilú más vállalkozásokhoz képest tehát az RMG rosszabb pénzügyi helyzetben van.

| (196) | A Bizottság úgy véli, hogy a nyugdíjhiány EBITDA-hoz viszonyított aránya ésszerű referenciaértéket biztosít az RMG-hez hasonló profilú egyesült királyságbeli vállalatoknál általában felmerülő nyugdíjhiány tekintetében. Az RMG rendellenes nyugdíj-kötelezettségek alóli mentesítése céljából engedélyezett támogatás tehát összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben az RMG mérlegében a támogatás engedélyezése után olyan mértékű kötelezettség marad, amely megegyezik az egyesült királyságbeli, hasonló méretű vállalatok mérlegében általában megjelenő nyugdíjhiánnyal. Az FTSE 100 vállalatokat véve referenciacsoportnak, amelyek nyugdíjhiányhoz kapcsolódó kötelezettségei átlagosan az EBITDA-juk [16–23 %]-át teszik ki, az RMG-nek is az EBITDA-ja [16–23 %]-ának megfelelő nyugdíjhiányhoz kapcsolódó kötelezettséget kellene fenntartania. Így a nyugdíjhiány elengedése azokra a nyugdíjköltségekre fog korlátozódni, amelyeket a hasonló, magánszektorbeli vállalkozások általában nem vállaltak. |
| --- | --- |

(196)

A Bizottság úgy véli, hogy a nyugdíjhiány EBITDA-hoz viszonyított aránya ésszerű referenciaértéket biztosít az RMG-hez hasonló profilú egyesült királyságbeli vállalatoknál általában felmerülő nyugdíjhiány tekintetében. Az RMG rendellenes nyugdíj-kötelezettségek alóli mentesítése céljából engedélyezett támogatás tehát összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben az RMG mérlegében a támogatás engedélyezése után olyan mértékű kötelezettség marad, amely megegyezik az egyesült királyságbeli, hasonló méretű vállalatok mérlegében általában megjelenő nyugdíjhiánnyal. Az FTSE 100 vállalatokat véve referenciacsoportnak, amelyek nyugdíjhiányhoz kapcsolódó kötelezettségei átlagosan az EBITDA-juk [16–23 %]-át teszik ki, az RMG-nek is az EBITDA-ja [16–23 %]-ának megfelelő nyugdíjhiányhoz kapcsolódó kötelezettséget kellene fenntartania. Így a nyugdíjhiány elengedése azokra a nyugdíjköltségekre fog korlátozódni, amelyeket a hasonló, magánszektorbeli vállalkozások általában nem vállaltak.

| (197) | Az Egyesült Királyság az RMG nyugdíjhiányának a vállalat EBITDA-jához viszonyított arányát annak 2011-ben realizált EBITDA-ja alapján számította ki. A Bizottság azonban úgy véli, hogy nem helyes a 2011. évi EBITDA-t alkalmazni, mivel az az RMG pénzügyi és működési nehézségei miatt különösen alacsony. |
| --- | --- |

(197)

Az Egyesült Királyság az RMG nyugdíjhiányának a vállalat EBITDA-jához viszonyított arányát annak 2011-ben realizált EBITDA-ja alapján számította ki. A Bizottság azonban úgy véli, hogy nem helyes a 2011. évi EBITDA-t alkalmazni, mivel az az RMG pénzügyi és működési nehézségei miatt különösen alacsony.

| (198) | A Bizottság ezért a nyugdíjhiány összehasonlító értékelésére a 2010–2015-ös időszakra vonatkozó, kivetített átlagos EBITDA alkalmazását tartja megfelelőnek, hogy figyelembe vegyék azt a körülményt, hogy az RMG nyeresége a következő években várhatóan emelkedni fog. Mivel az átlagos EBITDA a becslések szerint [...] millió GBP-t fog kitenni, az RMG-nek a nyugdíjhiány elengedése után 150 millió GBP összegű nyugdíjhiányt kellene a mérlegében tartania. |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság ezért a nyugdíjhiány összehasonlító értékelésére a 2010–2015-ös időszakra vonatkozó, kivetített átlagos EBITDA alkalmazását tartja megfelelőnek, hogy figyelembe vegyék azt a körülményt, hogy az RMG nyeresége a következő években várhatóan emelkedni fog. Mivel az átlagos EBITDA a becslések szerint [...] millió GBP-t fog kitenni, az RMG-nek a nyugdíjhiány elengedése után 150 millió GBP összegű nyugdíjhiányt kellene a mérlegében tartania.

| (199) | Az RMG mérlegére gyakorolt hatás helyes értékeléséhez további pontosításokra van szükség:






  i. | mivel az összehasonlító értékelést arra vonatkozóan végzik el, hogy a vállalatot összesen mennyire érinti a nyugdíjhiány, a 150 millió GBP összegű referenciahiányt úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja az RMG által jelenleg fenntartott valamennyi nyugdíjalap hiányát; |
| --- | --- | --- |

(199)

Az RMG mérlegére gyakorolt hatás helyes értékeléséhez további pontosításokra van szükség:

i.

mivel az összehasonlító értékelést arra vonatkozóan végzik el, hogy a vállalatot összesen mennyire érinti a nyugdíjhiány, a 150 millió GBP összegű referenciahiányt úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja az RMG által jelenleg fenntartott valamennyi nyugdíjalap hiányát;

| ii. | a 150 millió GBP összegű referenciaérték az általánosan elfogadott IAS szabályoknak megfelelően az RMG-nek a nyugdíjhiány elengedésekor, 2012. április 1-jén meglévő felhalmozott korábbi nyugdíjhiányok kapcsán fennálló teljes kötelezettségét jelenti. |
| --- | --- |

ii.

a 150 millió GBP összegű referenciaérték az általánosan elfogadott IAS szabályoknak megfelelően az RMG-nek a nyugdíjhiány elengedésekor, 2012. április 1-jén meglévő felhalmozott korábbi nyugdíjhiányok kapcsán fennálló teljes kötelezettségét jelenti.

| (200) | A Bizottság úgy véli, hogy ahhoz, hogy a nyugdíjhiány elengedését a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintsék, arra olyan korlátozást kell bevezetni, hogy az RMG annyi nyugdíjhiányért maradjon felelős, amennyi összhangban áll a hasonló profilú egyesült királyságbeli vállalatok mérlegében szereplő átlagos nyugdíjhiánnyal. Így tehát, az FTSE 100 vállalatok átlagos nyugdíjhiányát véve referenciaértéknek, a korábbi nyugdíjköltségek kompenzációjaként nyújtott, a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti nyugdíjhiány-elengedésre olyan korlátozást kell bevezetni, hogy az RMG a nyugdíjhiány 2012. április 1-jei elengedésekor 150 millió GBP összegű, az RMG által fenntartott nyugdíjalapok felhalmozott hiányaihoz kapcsolódó kötelezettséget tartson a mérlegén. |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság úgy véli, hogy ahhoz, hogy a nyugdíjhiány elengedését a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintsék, arra olyan korlátozást kell bevezetni, hogy az RMG annyi nyugdíjhiányért maradjon felelős, amennyi összhangban áll a hasonló profilú egyesült királyságbeli vállalatok mérlegében szereplő átlagos nyugdíjhiánnyal. Így tehát, az FTSE 100 vállalatok átlagos nyugdíjhiányát véve referenciaértéknek, a korábbi nyugdíjköltségek kompenzációjaként nyújtott, a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti nyugdíjhiány-elengedésre olyan korlátozást kell bevezetni, hogy az RMG a nyugdíjhiány 2012. április 1-jei elengedésekor 150 millió GBP összegű, az RMG által fenntartott nyugdíjalapok felhalmozott hiányaihoz kapcsolódó kötelezettséget tartson a mérlegén.

| (201) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a korábbi ügyekkel ellentétben a nyugdíjhiány elengedése nem fogja érinteni az RMG folyamatos nyugdíjköltségeit, mert az a nyugdíjhiány elengedésének időpontja, azaz 2012. április 1. előtt felhalmozott korábbi nyugdíjhiányra korlátozódik. Mivel az RMPP-t 2008. március 31-én lezárták az új tagok előtt, és az RMPP jelenleg aktív tagjai hozzájárultak a nyugellátásuk csökkentéséhez, az RMG-nek a szolgáltatással meghatározott nyugdíjrendszerből fakadó nehézségei idővel csökkenni fognak. A Bizottság tehát úgy véli, hogy az RMG-nek a jövőben, az RMPP tagjaihoz kapcsolódóan 2012. március 31. után felhalmozódó nyugdíj-kötelezettségek tekintetében semmilyen, a korábbi működési költségek kompenzációjaként nyújtott támogatásban nem kellene részesülnie. |
| --- | --- |

(201)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a korábbi ügyekkel ellentétben a nyugdíjhiány elengedése nem fogja érinteni az RMG folyamatos nyugdíjköltségeit, mert az a nyugdíjhiány elengedésének időpontja, azaz 2012. április 1. előtt felhalmozott korábbi nyugdíjhiányra korlátozódik. Mivel az RMPP-t 2008. március 31-én lezárták az új tagok előtt, és az RMPP jelenleg aktív tagjai hozzájárultak a nyugellátásuk csökkentéséhez, az RMG-nek a szolgáltatással meghatározott nyugdíjrendszerből fakadó nehézségei idővel csökkenni fognak. A Bizottság tehát úgy véli, hogy az RMG-nek a jövőben, az RMPP tagjaihoz kapcsolódóan 2012. március 31. után felhalmozódó nyugdíj-kötelezettségek tekintetében semmilyen, a korábbi működési költségek kompenzációjaként nyújtott támogatásban nem kellene részesülnie.

| (202) | A Bizottság úgy véli, hogy e feltételek végrehajtása biztosítja, hogy a felhalmozódott nyugdíjhiányokért való felelősség és a folyamatos nyugdíjköltségek kifizetése tekintetében a nyugdíjhiány elengedése ne hozza jobb helyzetbe az RMG-t a versenytársainál. |
| --- | --- |

(202)

A Bizottság úgy véli, hogy e feltételek végrehajtása biztosítja, hogy a felhalmozódott nyugdíjhiányokért való felelősség és a folyamatos nyugdíjköltségek kifizetése tekintetében a nyugdíjhiány elengedése ne hozza jobb helyzetbe az RMG-t a versenytársainál.

5.2.2.   Az adósságcsökkentő intézkedések megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerinti összeegyeztethetősége

| (203) | A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak megfelelően ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie bizonyos, az iránymutatás 3.2.2. szakaszában felsorolt összeegyeztethetőségi kritériumoknak: |
| --- | --- |

(203)

A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatásnak megfelelően ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie bizonyos, az iránymutatás 3.2.2. szakaszában felsorolt összeegyeztethetőségi kritériumoknak:

| (204) | A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás akkor tekint egy vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy feladja üzleti tevékenységét. A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás felsorol továbbá néhány, a vállalat nehéz helyzetére utaló szokásos jelet, például a növekvő adósságokat és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközértéket. |
| --- | --- |

(204)

A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás akkor tekint egy vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy feladja üzleti tevékenységét. A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás felsorol továbbá néhány, a vállalat nehéz helyzetére utaló szokásos jelet, például a növekvő adósságokat és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközértéket.

| (205) | Ahogyan az eljárás megindításáról szóló határozat 3.4. szakasza már kifejtette, az RMG a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 2.1. szakaszának meghatározása szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozás, mert egy ilyen vállalkozás szokásos jeleit mutatja: pl. 2011 márciusában a mérlegében körülbelül 3 000 millió GBP negatív nettó érték szerepelt, 2008–2011 között 3 %-kal csökkentek a bevételei, és a 2011/2012-es pénzügyi évben körülbelül [...] millió GBP kamat előtti negatív cash flow-val rendelkezett. |
| --- | --- |

(205)

Ahogyan az eljárás megindításáról szóló határozat 3.4. szakasza már kifejtette, az RMG a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 2.1. szakaszának meghatározása szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozás, mert egy ilyen vállalkozás szokásos jeleit mutatja: pl. 2011 márciusában a mérlegében körülbelül 3 000 millió GBP negatív nettó érték szerepelt, 2008–2011 között 3 %-kal csökkentek a bevételei, és a 2011/2012-es pénzügyi évben körülbelül [...] millió GBP kamat előtti negatív cash flow-val rendelkezett.

| (206) | Bár a nyugdíjhiány elengedése – amelyet a Bizottság a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a korábbi nyugdíjköltségek kompenzációjaként nyújtott összeegyeztethető támogatásnak tart, amennyiben azt oly módon korlátozzák, hogy az RMG 150 millió GBP-t megtart a mérlegén – csökkenteni fogja az RMG kötelezettségeit és javítja a cash flow-ját, az RMG pénzügyi nehézségei nem oldódnak meg. Az RMG várható kamat előtti cash flow-ja még a nyugdíjhiány elengedése után is negatív marad vagy csak kismértékben lesz pozitív. Az RMG semmi esetre sem lesz képes arra, hogy visszafizesse a [...] millió GBP összegű hiteleszközeit, amikor azok törlesztése [...]-ban/-ben esedékessé válik. Hasonlóképpen, noha a mérleg a nyugdíjhiány elengedése után várhatóan [...] millió GBP nettó eszközt mutat majd, az RMG nem fog kellően magas hitelminősítést elérni ahhoz, hogy a pénzügyi piacokról forrásokat tudjon szerezni. |
| --- | --- |

(206)

Bár a nyugdíjhiány elengedése – amelyet a Bizottság a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a korábbi nyugdíjköltségek kompenzációjaként nyújtott összeegyeztethető támogatásnak tart, amennyiben azt oly módon korlátozzák, hogy az RMG 150 millió GBP-t megtart a mérlegén – csökkenteni fogja az RMG kötelezettségeit és javítja a cash flow-ját, az RMG pénzügyi nehézségei nem oldódnak meg. Az RMG várható kamat előtti cash flow-ja még a nyugdíjhiány elengedése után is negatív marad vagy csak kismértékben lesz pozitív. Az RMG semmi esetre sem lesz képes arra, hogy visszafizesse a [...] millió GBP összegű hiteleszközeit, amikor azok törlesztése [...]-ban/-ben esedékessé válik. Hasonlóképpen, noha a mérleg a nyugdíjhiány elengedése után várhatóan [...] millió GBP nettó eszközt mutat majd, az RMG nem fog kellően magas hitelminősítést elérni ahhoz, hogy a pénzügyi piacokról forrásokat tudjon szerezni.

| (207) | A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az RMG a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás értelmében „nehéz helyzetben levő vállalkozásnak” minősül, így részesülhet szerkezetátalakítási támogatásban. |
| --- | --- |

(207)

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az RMG a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás értelmében „nehéz helyzetben levő vállalkozásnak” minősül, így részesülhet szerkezetátalakítási támogatásban.

| (208) | A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 34–37. pontja szerint a támogatás nyújtásának feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet a Bizottság jóváhagyott, és amely iránt a tagállam elkötelezte magát. A szerkezetátalakítási tervnek részletesen elemeznie kell azokat a problémákat, amelyek a nehéz helyzetet előidézték, és meg kell határoznia azokat az eszközöket, amelyekkel ésszerű időn belül helyreállítják a vállalat hosszú távú életképességét és megfelelő működését. Biztosítani kell, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések megfelelőek legyenek a vállalat problémáinak kezeléséhez és képessé tegyék a vállalatot arra, hogy olyan új struktúra felé haladjon, amely lehetővé teszi számára, hogy saját erejéből talpon maradjon. Az életképesség javulásának elsősorban belső intézkedésekből kell fakadnia. |
| --- | --- |

(208)

A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 34–37. pontja szerint a támogatás nyújtásának feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet a Bizottság jóváhagyott, és amely iránt a tagállam elkötelezte magát. A szerkezetátalakítási tervnek részletesen elemeznie kell azokat a problémákat, amelyek a nehéz helyzetet előidézték, és meg kell határoznia azokat az eszközöket, amelyekkel ésszerű időn belül helyreállítják a vállalat hosszú távú életképességét és megfelelő működését. Biztosítani kell, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések megfelelőek legyenek a vállalat problémáinak kezeléséhez és képessé tegyék a vállalatot arra, hogy olyan új struktúra felé haladjon, amely lehetővé teszi számára, hogy saját erejéből talpon maradjon. Az életképesség javulásának elsősorban belső intézkedésekből kell fakadnia.

| (209) | A szerkezetátalakítási tervnek emellett a lehető legrövidebbnek kell lennie, és a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezéseken kell alapulnia. A várható tőkemegtérülésnek elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakított vállalkozás saját erejéből is versenyképes legyen a piacon. |
| --- | --- |

(209)

A szerkezetátalakítási tervnek emellett a lehető legrövidebbnek kell lennie, és a jövőbeni működési körülményekre vonatkozó reális feltételezéseken kell alapulnia. A várható tőkemegtérülésnek elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakított vállalkozás saját erejéből is versenyképes legyen a piacon.

| (210) | A Bizottsághoz az Egyesült Királyság által benyújtott frissített szerkezetátalakítási terv a 2010–2015-ös időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottsághoz az Egyesült Királyság által benyújtott frissített szerkezetátalakítási terv a 2010–2015-ös időszakra vonatkozik.

| (211) | Az RMG a 2010/2011-es pénzügyi évben valóban elkezdett jelentős intézkedéseket tenni a levélüzletágban jelentkező hatékonysági problémái kezelésére. 2010-ben az RMG megkezdte a veszteséget termelő postaközpontok nagyobb arányú bezárását, új gépeket kezdett alkalmazni, hogy automatizálja válogatási tevékenységeit, és megkezdte a kézbesítési irodák „World Class Mail” hatékonysági program szerinti átszervezését. |
| --- | --- |

(211)

Az RMG a 2010/2011-es pénzügyi évben valóban elkezdett jelentős intézkedéseket tenni a levélüzletágban jelentkező hatékonysági problémái kezelésére. 2010-ben az RMG megkezdte a veszteséget termelő postaközpontok nagyobb arányú bezárását, új gépeket kezdett alkalmazni, hogy automatizálja válogatási tevékenységeit, és megkezdte a kézbesítési irodák „World Class Mail” hatékonysági program szerinti átszervezését.

| (212) | Ezenkívül 2010-ben az Egyesült Királyság bejelentést megelőző kapcsolatfelvételt kezdeményezett a Bizottságnál, hogy tájékoztatást nyújtson a tervezett szerkezetátalakítási intézkedésekről és a szerkezetátalakítási támogatás szükségességéről. |
| --- | --- |

(212)

Ezenkívül 2010-ben az Egyesült Királyság bejelentést megelőző kapcsolatfelvételt kezdeményezett a Bizottságnál, hogy tájékoztatást nyújtson a tervezett szerkezetátalakítási intézkedésekről és a szerkezetátalakítási támogatás szükségességéről.

| (213) | 2010-től kezdve az RMG – a szerkezetátalakítási tervben foglalt módon – jelentős szerkezetátalakítási intézkedésekbe fogott, amelyek jelentős változást hoztak az RMG levélüzletágában. Ezek az intézkedések a levelekkel kapcsolatos műveletek más olyan európai postai szolgáltatókhoz képest fennálló hatékonysági problémáit kezelték (túl sok alkalmazott, az automatizálás hiánya, túl sok küldeményválogató központ), amelyek már megkezdték ezeket a modernizációs erőfeszítéseket, és pénzügyileg stabil helyzetet értek el. |
| --- | --- |

(213)

2010-től kezdve az RMG – a szerkezetátalakítási tervben foglalt módon – jelentős szerkezetátalakítási intézkedésekbe fogott, amelyek jelentős változást hoztak az RMG levélüzletágában. Ezek az intézkedések a levelekkel kapcsolatos műveletek más olyan európai postai szolgáltatókhoz képest fennálló hatékonysági problémáit kezelték (túl sok alkalmazott, az automatizálás hiánya, túl sok küldeményválogató központ), amelyek már megkezdték ezeket a modernizációs erőfeszítéseket, és pénzügyileg stabil helyzetet értek el.

| (214) | Az RMG tervezett működési modernizációja változásokat jelent minden területen, és jelentős költségmegtakarítást eredményez az üzletág számára. A modernizáció az új technológiák és hatékonyabb munkamódszerek bevezetése révén megtakarításokat fog eredményezni, mivel az RMG a teljes levélhálózatra kiterjeszti a „World Class Mail” műveleteket, amelyek célja a termelékenység javítása a legjobb gyakorlatok alkalmazásával. A működési modernizáció 2014/2015-re az előrejelzések szerint évi [...] millió GBP költségmegtakarítást (a fizetésnövekedések nettója) eredményez, amelyet [...] mértékű létszámcsökkentéssel érnek el. |
| --- | --- |

(214)

Az RMG tervezett működési modernizációja változásokat jelent minden területen, és jelentős költségmegtakarítást eredményez az üzletág számára. A modernizáció az új technológiák és hatékonyabb munkamódszerek bevezetése révén megtakarításokat fog eredményezni, mivel az RMG a teljes levélhálózatra kiterjeszti a „World Class Mail” műveleteket, amelyek célja a termelékenység javítása a legjobb gyakorlatok alkalmazásával. A működési modernizáció 2014/2015-re az előrejelzések szerint évi [...] millió GBP költségmegtakarítást (a fizetésnövekedések nettója) eredményez, amelyet [...] mértékű létszámcsökkentéssel érnek el.

| (215) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a frissített szerkezetátalakítási terv megfelelően kezeli az RMG levélüzletágának gyengeségeit, és lehetővé teszi az RMG számára, hogy előrehaladjon egy új és fenntartható struktúra felé. Az RMG nyereségességének javulása olyan belső intézkedések (például küldeményválogató központok bezárása, a belső folyamatok racionalizálása és jelentős munkaerő-csökkentés) eredménye, amelyek a hanyatló levélpiacon javítják az RMG termelékenységét. |
| --- | --- |

(215)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a frissített szerkezetátalakítási terv megfelelően kezeli az RMG levélüzletágának gyengeségeit, és lehetővé teszi az RMG számára, hogy előrehaladjon egy új és fenntartható struktúra felé. Az RMG nyereségességének javulása olyan belső intézkedések (például küldeményválogató központok bezárása, a belső folyamatok racionalizálása és jelentős munkaerő-csökkentés) eredménye, amelyek a hanyatló levélpiacon javítják az RMG termelékenységét.

| (216) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerint a szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell a vállalat hosszú távú életképességének helyreállítását. Mivel a szerkezetátalakítási terv szerint az RMG a 2014/2015-ös pénzügyi év végére, 2015 márciusára már eléri azt a jövedelmezőséget, hogy fenntartsa a műveleteit, ezért 2015 márciusa után nem szükséges semmilyen további támogatás nyújtása. |
| --- | --- |

(216)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás szerint a szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell a vállalat hosszú távú életképességének helyreállítását. Mivel a szerkezetátalakítási terv szerint az RMG a 2014/2015-ös pénzügyi év végére, 2015 márciusára már eléri azt a jövedelmezőséget, hogy fenntartsa a műveleteit, ezért 2015 márciusa után nem szükséges semmilyen további támogatás nyújtása.

| (217) | Az életképességet tehát egy ötéves szerkezetátalakítási időszak során állítják helyre; ezt a Bizottság ésszerű időtartamnak tekinti. (41) Ebben az ügyben a szerkezetátalakítás mértéke – ideértve az RMG üzleti működésének nagymértékű változását, a személyi állomány csökkentését és nagyszámú postaközpont bezárását –, illetve az egyetemes szolgáltatás megszakítás nélküli biztosításának szükségessége miatt nem tűnik lehetségesnek, hogy az RMG hosszú távú életképességét rövidebb időn belül helyreállítsák. |
| --- | --- |

(217)

Az életképességet tehát egy ötéves szerkezetátalakítási időszak során állítják helyre; ezt a Bizottság ésszerű időtartamnak tekinti. (41) Ebben az ügyben a szerkezetátalakítás mértéke – ideértve az RMG üzleti működésének nagymértékű változását, a személyi állomány csökkentését és nagyszámú postaközpont bezárását –, illetve az egyetemes szolgáltatás megszakítás nélküli biztosításának szükségessége miatt nem tűnik lehetségesnek, hogy az RMG hosszú távú életképességét rövidebb időn belül helyreállítsák.

| (218) | Az érintett piacokon érvényesülő jövőbeli kínálatra és keresletre vonatkozó feltételezéseket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a levelek kereslete terén a szerkezetátalakítási terv már az alapforgatókönyvben (lásd a (76) preambulumbekezdést) is éves [...] csökkenést feltételez. Tekintettel arra, hogy a hagyományos leveleket felváltja az e-mail, a Bizottság egyetért azzal, hogy az előrejelzések a levélforgalom jelentős csökkenésén alapuljanak. Az Egyesült Királyság az RMG-re vonatkozó pénzügyi előrejelzések pesszimistább és optimistább forgatókönyvét is bemutatta: a pesszimista forgatókönyv szerint a levélüzletág éves visszaesése [...] helyett [...] lenne évente, míg az optimista forgatókönyv csak [...] éves visszaesést feltételezne. A várható kereslet tehát a pesszimista forgatókönyv esetén az alapesethez képest [...] gyorsabban csökkenne, az optimista forgatókönyv esetén pedig [...] lassabban. A Bizottság úgy véli, hogy ezek az előrejelzések valószerű képet nyújtanak, és a végkimeneteleket megfelelően széles tartományban helyezik el (például 10 év után a várható levélmennyiség az RMG jelenlegi forgalmának [...] tartományába esik majd). |
| --- | --- |

(218)

Az érintett piacokon érvényesülő jövőbeli kínálatra és keresletre vonatkozó feltételezéseket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a levelek kereslete terén a szerkezetátalakítási terv már az alapforgatókönyvben (lásd a (76) preambulumbekezdést) is éves [...] csökkenést feltételez. Tekintettel arra, hogy a hagyományos leveleket felváltja az e-mail, a Bizottság egyetért azzal, hogy az előrejelzések a levélforgalom jelentős csökkenésén alapuljanak. Az Egyesült Királyság az RMG-re vonatkozó pénzügyi előrejelzések pesszimistább és optimistább forgatókönyvét is bemutatta: a pesszimista forgatókönyv szerint a levélüzletág éves visszaesése [...] helyett [...] lenne évente, míg az optimista forgatókönyv csak [...] éves visszaesést feltételezne. A várható kereslet tehát a pesszimista forgatókönyv esetén az alapesethez képest [...] gyorsabban csökkenne, az optimista forgatókönyv esetén pedig [...] lassabban. A Bizottság úgy véli, hogy ezek az előrejelzések valószerű képet nyújtanak, és a végkimeneteleket megfelelően széles tartományban helyezik el (például 10 év után a várható levélmennyiség az RMG jelenlegi forgalmának [...] tartományába esik majd).

| (219) | Az alapeseti üzleti terv azt mutatja, hogy az RMG várhatóan [...]-ban/ben lesz nullszaldós, 2015 márciusa után pedig [...] %-os megtérülést ér el a befektetett tőke után. A többi tagállambeli jelenlegi postai szolgáltatókhoz és az Egyesült Királyság magánszektorbeli szolgáltatóihoz (42) képest az RMG várható bevétele az e vállalatok által jelenleg elért bevétel körül alakul. Mivel a szerkezetátalakítási intézkedések az RMG-t a többi postai szolgáltatóhoz hasonló működési hatékonysági szintre emelik, ésszerű arra számítani, hogy az RMG hosszú távon a versenytársaival megegyező nagyságrendű nyereséget fog elérni. |
| --- | --- |

(219)

Az alapeseti üzleti terv azt mutatja, hogy az RMG várhatóan [...]-ban/ben lesz nullszaldós, 2015 márciusa után pedig [...] %-os megtérülést ér el a befektetett tőke után. A többi tagállambeli jelenlegi postai szolgáltatókhoz és az Egyesült Királyság magánszektorbeli szolgáltatóihoz (42) képest az RMG várható bevétele az e vállalatok által jelenleg elért bevétel körül alakul. Mivel a szerkezetátalakítási intézkedések az RMG-t a többi postai szolgáltatóhoz hasonló működési hatékonysági szintre emelik, ésszerű arra számítani, hogy az RMG hosszú távon a versenytársaival megegyező nagyságrendű nyereséget fog elérni.

| (220) | Ami a pesszimista forgatókönyvet illeti, az RMG várhatóan a [...] pénzügyi év során válik nullszaldóssá, és ezután elér egy olyan szintű nyereségességet, hogy finanszírozza a műveleteit, és 2015-től [...] megtérülést érjen el a befektetett tőke után. Az RMG tehát kevésbé kedvező piaci körülmények között is el fogja érni a hosszú távú életképességet. |
| --- | --- |

(220)

Ami a pesszimista forgatókönyvet illeti, az RMG várhatóan a [...] pénzügyi év során válik nullszaldóssá, és ezután elér egy olyan szintű nyereségességet, hogy finanszírozza a műveleteit, és 2015-től [...] megtérülést érjen el a befektetett tőke után. Az RMG tehát kevésbé kedvező piaci körülmények között is el fogja érni a hosszú távú életképességet.

| (221) | A fentiekre tekintettel a Bizottságnak az a véleménye, hogy a szerkezetátalakítási terv reális előrejelzéseken alapul. A piac alakulását illetően benyújtott feltételezések megalapozottak, így a szerkezetátalakítási tervben az RMG összesített eredményére vonatkozóan tett előrejelzések hitelesnek tűnnek. |
| --- | --- |

(221)

A fentiekre tekintettel a Bizottságnak az a véleménye, hogy a szerkezetátalakítási terv reális előrejelzéseken alapul. A piac alakulását illetően benyújtott feltételezések megalapozottak, így a szerkezetátalakítási tervben az RMG összesített eredményére vonatkozóan tett előrejelzések hitelesnek tűnnek.

| (222) | Miután elemezte és ellenőrizte a frissített szerkezetátalakítási tervet, a Bizottság úgy véli, hogy a terv megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 34–37. pontjában foglalt előírásoknak, és az iránymutatással összhangban helyre fogja állítani az RMG életképességét. |
| --- | --- |

(222)

Miután elemezte és ellenőrizte a frissített szerkezetátalakítási tervet, a Bizottság úgy véli, hogy a terv megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 34–37. pontjában foglalt előírásoknak, és az iránymutatással összhangban helyre fogja állítani az RMG életképességét.

| (223) | A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 43–45. pontja értelmében a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni, a kedvezményezettnek pedig a szerkezetátalakításhoz jelentős mértékben hozzá kell járulnia a saját forrásaiból vagy külső kereskedelmi finanszírozásból. Az iránymutatás egyértelműen előírja, hogy a szerkezetátalakítás finanszírozásának jelentős részben saját forrásból kell történnie, ideértve az olyan eszközök eladását, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalat túléléséhez, valamint külső finanszírozásból piaci feltételek mellett. Az ilyen hozzájárulásnak ténylegesnek és a lehető legmagasabbnak kell lennie, ami nagyvállalkozások esetében legalább 50 %-ot jelent. A Bizottság az RMG-t az iránymutatás értelmében nagyvállalkozásnak tekinti. |
| --- | --- |

(223)

A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 43–45. pontja értelmében a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni, a kedvezményezettnek pedig a szerkezetátalakításhoz jelentős mértékben hozzá kell járulnia a saját forrásaiból vagy külső kereskedelmi finanszírozásból. Az iránymutatás egyértelműen előírja, hogy a szerkezetátalakítás finanszírozásának jelentős részben saját forrásból kell történnie, ideértve az olyan eszközök eladását, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalat túléléséhez, valamint külső finanszírozásból piaci feltételek mellett. Az ilyen hozzájárulásnak ténylegesnek és a lehető legmagasabbnak kell lennie, ami nagyvállalkozások esetében legalább 50 %-ot jelent. A Bizottság az RMG-t az iránymutatás értelmében nagyvállalkozásnak tekinti.

| (224) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság a szerkezetátalakítás megvalósításához szükséges szerkezetátalakítási költségek mértékét illetően kétségeket vetett fel. A vizsgálat során az Egyesült Királyság hatóságai részletesebb felsorolást nyújtottak be a szerkezetátalakítási költségekről:








  (millió GBP) |
| --- | --- |
| | | 2010/2015
  Az Egyesült Királyság javaslata | 2010/2015
  A Bizottság értékelése |
| Munkaerőhöz kapcsolódó szerkezetátalakítási költségek | | [...] | [...] |
| — | Végkielégítések |

(224)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság a szerkezetátalakítás megvalósításához szükséges szerkezetátalakítási költségek mértékét illetően kétségeket vetett fel. A vizsgálat során az Egyesült Királyság hatóságai részletesebb felsorolást nyújtottak be a szerkezetátalakítási költségekről:

(millió GBP)

2010/2015

Az Egyesült Királyság javaslata

2010/2015

A Bizottság értékelése

Munkaerőhöz kapcsolódó szerkezetátalakítási költségek

[...]

[...]

—

Végkielégítések

[...]

| — | Utazási költségek és az újbóli elhelyezkedés elősegítésének költségei |
| --- | --- |

—

Utazási költségek és az újbóli elhelyezkedés elősegítésének költségei

[...]

| — | Kivételes egyösszegű kifizetések |
| --- | --- |

—

Kivételes egyösszegű kifizetések

[...]

Kapacitáshoz kapcsolódó szerkezetátalakítási költségek

[...]

[...]

| — | Postaközpontok számának csökkentése |
| --- | --- |

—

Postaközpontok számának csökkentése

[...]

| — | Rugalmas kézbesítési módszerek |
| --- | --- |

—

Rugalmas kézbesítési módszerek

[...]

| — | Kézbesítői útvonal szerinti sorba rendezés bevezetése |
| --- | --- |

—

Kézbesítői útvonal szerinti sorba rendezés bevezetése

[...]

| — | Egyéb beruházási műveletek |
| --- | --- |

—

Egyéb beruházási műveletek

[...]

| — | Intelligens levélválogató gépek |
| --- | --- |

—

Intelligens levélválogató gépek

[...]

| — | Csomagválogatás |
| --- | --- |

—

Csomagválogatás

[...]

Informatikai szerkezetátalakítási költségek

[...]

[...]

A nyugdíjhiány elengedése

150

150

A Royal Mailnél felmerülő, a Post Office Limitedtől való különváláshoz kapcsolódó kivételes szerkezetátalakítási költségek

[...]

0

Összesen

2 357

2 179

| (225) | E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy nem minden költséget kellene automatikusan szerkezetátalakítási költségnek tekinteni. A Bizottság szerint a POL különválásának költségei nem az RMG levélüzletágának szerkezetátalakításához kapcsolódnak, hanem inkább az RMG majdani privatizációjához, így azok nem fogadhatók el támogatható szerkezetátalakítási költségnek. |
| --- | --- |

(225)

E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy nem minden költséget kellene automatikusan szerkezetátalakítási költségnek tekinteni. A Bizottság szerint a POL különválásának költségei nem az RMG levélüzletágának szerkezetátalakításához kapcsolódnak, hanem inkább az RMG majdani privatizációjához, így azok nem fogadhatók el támogatható szerkezetátalakítási költségnek.

| (226) | A Bizottság azonban támogathatónak fogad el minden olyan költséget, amely a munkaerőhöz kapcsolódó, kapacitást érintő és informatikai szerkezetátalakítási programhoz kapcsolódik, mert ezek szükségesek ahhoz, hogy az RMG levélüzletága felzárkózzon az ágazatbeli normákhoz és a levelekkel kapcsolatos tevékenységekből megfelelő bevételre tegyen szert. A Bizottság emellett a fennmaradó nyugdíjhiány további elengedését is elfogadja mint a hosszú távú életképesség helyreállítása érdekében felmerült, támogatható pénzügyi szerkezetátalakítási költséget. |
| --- | --- |

(226)

A Bizottság azonban támogathatónak fogad el minden olyan költséget, amely a munkaerőhöz kapcsolódó, kapacitást érintő és informatikai szerkezetátalakítási programhoz kapcsolódik, mert ezek szükségesek ahhoz, hogy az RMG levélüzletága felzárkózzon az ágazatbeli normákhoz és a levelekkel kapcsolatos tevékenységekből megfelelő bevételre tegyen szert. A Bizottság emellett a fennmaradó nyugdíjhiány további elengedését is elfogadja mint a hosszú távú életképesség helyreállítása érdekében felmerült, támogatható pénzügyi szerkezetátalakítási költséget.

| (227) | A szerkezetátalakítási költségek elsősorban az RMG levélüzletágon belüli azon tevékenységeihez kapcsolódnak, amelyek létfontosságúak mind az egyetemes postai szolgáltatás fenntartása, mind az RMG azon szerepe szempontjából, hogy a többi postai szolgáltató számára kézbesítési hálózathoz való hozzáférést biztosít. A munkaerőhöz kapcsolódó és a kapacitásbeli szerkezetátalakítás költségei is kizárólag a válogatóközpontok modernizálására irányuló törekvésekhez és a levelek kézbesítéséhez (például az ügyfelekhez vezető utolsó szakaszhoz) kapcsolódnak. Mindkettő elengedhetetlen azon versenytársak számára, amelyek leveleiket az ügyfelekhez való végső kézbesítésre a válogatóközpontokba juttatják el, mert ők maguk nem rendelkeznek kézbesítési hálózattal. |
| --- | --- |

(227)

A szerkezetátalakítási költségek elsősorban az RMG levélüzletágon belüli azon tevékenységeihez kapcsolódnak, amelyek létfontosságúak mind az egyetemes postai szolgáltatás fenntartása, mind az RMG azon szerepe szempontjából, hogy a többi postai szolgáltató számára kézbesítési hálózathoz való hozzáférést biztosít. A munkaerőhöz kapcsolódó és a kapacitásbeli szerkezetátalakítás költségei is kizárólag a válogatóközpontok modernizálására irányuló törekvésekhez és a levelek kézbesítéséhez (például az ügyfelekhez vezető utolsó szakaszhoz) kapcsolódnak. Mindkettő elengedhetetlen azon versenytársak számára, amelyek leveleiket az ügyfelekhez való végső kézbesítésre a válogatóközpontokba juttatják el, mert ők maguk nem rendelkeznek kézbesítési hálózattal.

| (228) | A munkaerőhöz kapcsolódó szerkezetátalakítási költségek többek között [...] millió GBP végkielégítést tartalmaznak, amelyet a válogatóközpontok bezárása és a személyes kézbesítés racionalizálása miatt a távozó munkatársaknak fizetnek ki, valamint [...] millió GBP utazási költséget és az újbóli elhelyezkedés elősegítéséhez kapcsolódó költséget foglalnak magukban, amelyet a megtartott, de munkavégzésre más helyszínre áthelyezett munkatársak kapnak. |
| --- | --- |

(228)

A munkaerőhöz kapcsolódó szerkezetátalakítási költségek többek között [...] millió GBP végkielégítést tartalmaznak, amelyet a válogatóközpontok bezárása és a személyes kézbesítés racionalizálása miatt a távozó munkatársaknak fizetnek ki, valamint [...] millió GBP utazási költséget és az újbóli elhelyezkedés elősegítéséhez kapcsolódó költséget foglalnak magukban, amelyet a megtartott, de munkavégzésre más helyszínre áthelyezett munkatársak kapnak.

| (229) | A kapacitáshoz kapcsolódó szerkezetátalakítás a válogatóközpontok automatizálásából és a működés hatékonyabbá tételét célzó új kézbesítési módszerek bevezetéséből áll. A kapacitáshoz kapcsolódó szerkezetátalakítás költségeinek legfontosabb elemei többek között






  i. | [...] millió GBP az ingatlanracionalizálási programra, amely a postaközpontok számát a 2010 márciusában meglévő 64-ről 2015 márciusára [...]-ra/re csökkenti; |
| --- | --- | --- |

(229)

A kapacitáshoz kapcsolódó szerkezetátalakítás a válogatóközpontok automatizálásából és a működés hatékonyabbá tételét célzó új kézbesítési módszerek bevezetéséből áll. A kapacitáshoz kapcsolódó szerkezetátalakítás költségeinek legfontosabb elemei többek között

i.

[...] millió GBP az ingatlanracionalizálási programra, amely a postaközpontok számát a 2010 márciusában meglévő 64-ről 2015 márciusára [...]-ra/re csökkenti;

| ii. | [...] millió GBP új és rugalmasabb kézbesítési módszerek bevezetésére; |
| --- | --- |

ii.

[...] millió GBP új és rugalmasabb kézbesítési módszerek bevezetésére;

| iii. | [...] millió GBP az új válogatógépekbe és a kézbesítői útvonal szerinti sorba rendezést végző gépekbe való beruházásra. |
| --- | --- |

iii.

[...] millió GBP az új válogatógépekbe és a kézbesítői útvonal szerinti sorba rendezést végző gépekbe való beruházásra.

| (230) | A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy a nagyvállalkozások számára előírt 50 %-os saját hozzájárulásra figyelemmel a szerkezetátalakítási támogatás nem haladhatja meg a 2 179 millió GBP 50 %-ának összegét. |
| --- | --- |

(230)

A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy a nagyvállalkozások számára előírt 50 %-os saját hozzájárulásra figyelemmel a szerkezetátalakítási támogatás nem haladhatja meg a 2 179 millió GBP 50 %-ának összegét.

| (231) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megkérdőjelezte azt is, hogy az RMG a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 44. pontjában előírtak szerint jelentős saját hozzájárulást nyújtana-e a szerkezetátalakításhoz. |
| --- | --- |

(231)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megkérdőjelezte azt is, hogy az RMG a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 44. pontjában előírtak szerint jelentős saját hozzájárulást nyújtana-e a szerkezetátalakításhoz.

| (232) | A Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett aggodalmakra válaszul az Egyesült Királyság hatóságai számos adatot közöltek azokról az összegekről, amelyeket az RMG szerkezetátalakítási költségekhez nyújtott saját hozzájárulásának tekintenek. |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban felvetett aggodalmakra válaszul az Egyesült Királyság hatóságai számos adatot közöltek azokról az összegekről, amelyeket az RMG szerkezetátalakítási költségekhez nyújtott saját hozzájárulásának tekintenek.

| (233) | A legutóbb benyújtott adatok szerint az RMG eszközök értékesítése útján és a letéti ügynök által kezelt nyugdíjszámla felszabadításából származó további források révén fog hozzájárulni a 2010–2015-ös szerkezetátalakítási intézkedések költségeinek finanszírozásához.






  (millió GBP) |
| --- | --- |
| Eszközök értékesítése | [...] |
| A letéti ügynök által kezelt nyugdíjszámla felszabadítása | [...] |
| Összes saját hozzájárulás | 1 090 |

(233)

A legutóbb benyújtott adatok szerint az RMG eszközök értékesítése útján és a letéti ügynök által kezelt nyugdíjszámla felszabadításából származó további források révén fog hozzájárulni a 2010–2015-ös szerkezetátalakítási intézkedések költségeinek finanszírozásához.

(millió GBP)

Eszközök értékesítése

[...]

A letéti ügynök által kezelt nyugdíjszámla felszabadítása

[...]

Összes saját hozzájárulás

1 090

| (234) | Az értékesítendő eszközök közé tartoznak más vállalatokban való részesedések, valamint olyan ingatlantulajdonok, amelyek nem elengedhetetlenek az RMG túléléséhez. Ezenkívül az RMG eladott vagy el fog adni ingatlanokat, járműveket és a működéshez elengedhetetlen berendezéseket, amelyeket visszlízingel. A teljes felsorolás a következő tételeket tartalmazza:






  i. | az RMG-nek az Egyesült Királyság nemzeti lottóját működtető Camelot plc vállalatban meglévő 20 %-os részesedésének eladása egy kanadai nyugdíjalap (OTPP) részére 2010 júniusában; |
| --- | --- | --- |

(234)

Az értékesítendő eszközök közé tartoznak más vállalatokban való részesedések, valamint olyan ingatlantulajdonok, amelyek nem elengedhetetlenek az RMG túléléséhez. Ezenkívül az RMG eladott vagy el fog adni ingatlanokat, járműveket és a működéshez elengedhetetlen berendezéseket, amelyeket visszlízingel. A teljes felsorolás a következő tételeket tartalmazza:

i.

az RMG-nek az Egyesült Királyság nemzeti lottóját működtető Camelot plc vállalatban meglévő 20 %-os részesedésének eladása egy kanadai nyugdíjalap (OTPP) részére 2010 júniusában;

| ii. | a Romec Services Limited elidegenítése 2011 áprilisában; |
| --- | --- |

ii.

a Romec Services Limited elidegenítése 2011 áprilisában;

| iii. | bizonyos postaközpontok és más ingatlanok értékesítése vagy visszlízingje. Ide tartozik bizonyos londoni telephelyek, például a/az [...] értékesítése vagy visszlízingje. A visszlízingprogram keretében az RMG elidegenítette vagy el fogja idegeníteni az ezeken az ingatlanokon fennálló tulajdonjogát, és az új tulajdonostól bérleti jogot kap, hogy használhassa az ingatlanokat; |
| --- | --- |

iii.

bizonyos postaközpontok és más ingatlanok értékesítése vagy visszlízingje. Ide tartozik bizonyos londoni telephelyek, például a/az [...] értékesítése vagy visszlízingje. A visszlízingprogram keretében az RMG elidegenítette vagy el fogja idegeníteni az ezeken az ingatlanokon fennálló tulajdonjogát, és az új tulajdonostól bérleti jogot kap, hogy használhassa az ingatlanokat;

| iv. | felesleges földterületek értékesítése; valamint |
| --- | --- |

iv.

felesleges földterületek értékesítése; valamint

| v. | berendezések és járművek visszlízingje. |
| --- | --- |

v.

berendezések és járművek visszlízingje.

| (235) | Bár a már lezajlott értékesítések értéke az elidegenítés tényleges bevételén alapul (amely [...] millió GBP-t tesz ki), a jövőbeli adásvételekre óvatos értékmegállapítást adnak meg, amely az RMG közelmúltbeli értékesítési ügyletek kapcsán szerzett tapasztalatain alapul. |
| --- | --- |

(235)

Bár a már lezajlott értékesítések értéke az elidegenítés tényleges bevételén alapul (amely [...] millió GBP-t tesz ki), a jövőbeli adásvételekre óvatos értékmegállapítást adnak meg, amely az RMG közelmúltbeli értékesítési ügyletek kapcsán szerzett tapasztalatain alapul.

| (236) | További pénzügyi forrásokat generál az RMG letéti ügynök által kezelt nyugdíjszámlájának a nyugdíjhiány elengedésének 2012. április 1-jei végrehajtásakor történő felszabadítása. Mivel a nyugdíjügyi vagyonkezelő már nem fogja igényelni a letéti számlát biztosítékként, az RMG letéti számláinak összege visszaszáll az RMG-re. Akkorra az RMG letétének (150 millió GBP) várhatóan [...] millió GBP kamata halmozódik fel (összesen [...] millió GBP értéket eredményezve). |
| --- | --- |

(236)

További pénzügyi forrásokat generál az RMG letéti ügynök által kezelt nyugdíjszámlájának a nyugdíjhiány elengedésének 2012. április 1-jei végrehajtásakor történő felszabadítása. Mivel a nyugdíjügyi vagyonkezelő már nem fogja igényelni a letéti számlát biztosítékként, az RMG letéti számláinak összege visszaszáll az RMG-re. Akkorra az RMG letétének (150 millió GBP) várhatóan [...] millió GBP kamata halmozódik fel (összesen [...] millió GBP értéket eredményezve).

| (237) | A Bizottság, mivel megbizonyosodott arról, hogy az RMG saját hozzájárulására vonatkozó intézkedéseket már végrehajtották vagy 2015 márciusáig végre fogják hajtani, és arról, hogy – amint azt az Egyesült Királyság megerősítette – az adásvételi értékek megfelelnek a piaci feltételeknek, el tudja fogadni, hogy az 1 090 millió GBP-t kitevő összeg a szerkezetátalakítási tervhez való saját hozzájárulást képez. A Bizottság a saját hozzájárulást a támogatható szerkezetátalakítási költségekhez viszonyítva megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási költségek 50 %-át az RMG-től származó saját hozzájárulásból finanszírozzák, és teljesül a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás nagyvállalkozásokra vonatkozó saját hozzájárulási előírása. |
| --- | --- |

(237)

A Bizottság, mivel megbizonyosodott arról, hogy az RMG saját hozzájárulására vonatkozó intézkedéseket már végrehajtották vagy 2015 márciusáig végre fogják hajtani, és arról, hogy – amint azt az Egyesült Királyság megerősítette – az adásvételi értékek megfelelnek a piaci feltételeknek, el tudja fogadni, hogy az 1 090 millió GBP-t kitevő összeg a szerkezetátalakítási tervhez való saját hozzájárulást képez. A Bizottság a saját hozzájárulást a támogatható szerkezetátalakítási költségekhez viszonyítva megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási költségek 50 %-át az RMG-től származó saját hozzájárulásból finanszírozzák, és teljesül a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás nagyvállalkozásokra vonatkozó saját hozzájárulási előírása.

| (238) | Az RMG saját hozzájárulására figyelemmel a Bizottság tehát megállapítja, hogy az 1 089 millió GBP összegű adósságcsökkentő intézkedések formájában nyújtott támogatás a szükséges szerkezetátalakítási költségek feltétlenül szükséges minimumára korlátozódik. Az 1 700 millió GBP összegű adósságcsökkentő intézkedéseket és további 200 millió GBP összegű újrafeltöltődő hitelkeretet tartalmazó eredeti bejelentéshez képest a legfeljebb 1 089 millió GBP összegű adósságcsökkentés formájában nyújtott szerkezetátalakítási támogatás jelenleg a 2010 márciusa és 2015 márciusa közötti időszakban szükséges szerkezetátalakítási költség 50 %-ára korlátozódik. A támogatás összegében az eredeti bejelentéshez képest bekövetkezett jelentős csökkenés biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási terv 2015. márciusi befejezése után az RMG-nél nem marad készpénztöbblet. |
| --- | --- |

(238)

Az RMG saját hozzájárulására figyelemmel a Bizottság tehát megállapítja, hogy az 1 089 millió GBP összegű adósságcsökkentő intézkedések formájában nyújtott támogatás a szükséges szerkezetátalakítási költségek feltétlenül szükséges minimumára korlátozódik. Az 1 700 millió GBP összegű adósságcsökkentő intézkedéseket és további 200 millió GBP összegű újrafeltöltődő hitelkeretet tartalmazó eredeti bejelentéshez képest a legfeljebb 1 089 millió GBP összegű adósságcsökkentés formájában nyújtott szerkezetátalakítási támogatás jelenleg a 2010 márciusa és 2015 márciusa közötti időszakban szükséges szerkezetátalakítási költség 50 %-ára korlátozódik. A támogatás összegében az eredeti bejelentéshez képest bekövetkezett jelentős csökkenés biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási terv 2015. márciusi befejezése után az RMG-nél nem marad készpénztöbblet.

| (239) | A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 38–42. pontja alapján intézkedéseket kell hozni a támogatás versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen hatásainak a lehető legkisebb mértékűre csökkentése érdekében. A támogatásnak nem szabad jelentős mértékben torzítania a versenyt. Ez rendszerint a vállalat piaci jelenlétének korlátozását jelenti a szerkezetátalakítási időszak végén. A vállalat érintett piacon való jelenlétének kötelező korlátozása vagy csökkentése kompenzációs tényezőként szolgál a versenytársak javára. A korlátozásnak arányosnak kell lennie a támogatás torzító hatásaival, és az adott vállalat relatív piaci jelentőségével. |
| --- | --- |

(239)

A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 38–42. pontja alapján intézkedéseket kell hozni a támogatás versenytársakra gyakorolt kedvezőtlen hatásainak a lehető legkisebb mértékűre csökkentése érdekében. A támogatásnak nem szabad jelentős mértékben torzítania a versenyt. Ez rendszerint a vállalat piaci jelenlétének korlátozását jelenti a szerkezetátalakítási időszak végén. A vállalat érintett piacon való jelenlétének kötelező korlátozása vagy csökkentése kompenzációs tényezőként szolgál a versenytársak javára. A korlátozásnak arányosnak kell lennie a támogatás torzító hatásaival, és az adott vállalat relatív piaci jelentőségével.

| (240) | A Bizottság először is megjegyzi, hogy az RMG pillanatnyilag – a kézbesítési hálózatához való hozzáférésre vonatkozó jelenlegi szabályozási feltételek alapján – elengedhetetlen üzleti partner az Egyesült Királyság többi postai szolgáltatója számára, mivel a versenytársak leveleit az utolsó szakaszon az RMG kézbesíti az ügyfeleknek. Az RMG tehát nagyon fontos funkciót tölt be az Egyesült Királyság postai piacának működése szempontjából, amely piacot jelenleg a kézbesítési hálózathoz való hozzáférésen alapuló, és nem a saját hálózatos verseny jellemzi. Ezenkívül az RMG postai ágazatban betöltött jelentős szerepét egyértelműen jelzik azon versenytársainak észrevételei, akik hangsúlyozzák, hogy a levélkézbesítéshez és ezen keresztül az egyetemes szolgáltatás fenntartásához jól működő és szilárd RMG-re van szükség. Az RMG szerkezetátalakítása ezért gazdasági előnyökkel fog járni az Egyesült Királyság teljes postai ágazata számára, és valamennyi postai szolgáltató számára lehetővé teszi, hogy jobb és hatékonyabb szolgáltatásokat nyújtson. |
| --- | --- |

(240)

A Bizottság először is megjegyzi, hogy az RMG pillanatnyilag – a kézbesítési hálózatához való hozzáférésre vonatkozó jelenlegi szabályozási feltételek alapján – elengedhetetlen üzleti partner az Egyesült Királyság többi postai szolgáltatója számára, mivel a versenytársak leveleit az utolsó szakaszon az RMG kézbesíti az ügyfeleknek. Az RMG tehát nagyon fontos funkciót tölt be az Egyesült Királyság postai piacának működése szempontjából, amely piacot jelenleg a kézbesítési hálózathoz való hozzáférésen alapuló, és nem a saját hálózatos verseny jellemzi. Ezenkívül az RMG postai ágazatban betöltött jelentős szerepét egyértelműen jelzik azon versenytársainak észrevételei, akik hangsúlyozzák, hogy a levélkézbesítéshez és ezen keresztül az egyetemes szolgáltatás fenntartásához jól működő és szilárd RMG-re van szükség. Az RMG szerkezetátalakítása ezért gazdasági előnyökkel fog járni az Egyesült Királyság teljes postai ágazata számára, és valamennyi postai szolgáltató számára lehetővé teszi, hogy jobb és hatékonyabb szolgáltatásokat nyújtson.

| (241) | A kompenzációs intézkedések szükséges szintjének meghatározásakor tehát a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy az RMG az egyetemes szolgáltatóként, illetve valamennyi egyesült királyságbeli postai szolgáltató hozzáférésének biztosítójaként milyen sajátos szerepet tölt be az Egyesült Királyság postai ágazatában. |
| --- | --- |

(241)

A kompenzációs intézkedések szükséges szintjének meghatározásakor tehát a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy az RMG az egyetemes szolgáltatóként, illetve valamennyi egyesült királyságbeli postai szolgáltató hozzáférésének biztosítójaként milyen sajátos szerepet tölt be az Egyesült Királyság postai ágazatában.

| (242) | E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy az Egyesült Királyság által eredetileg bejelentett, több mint 1 700 millió GBP összegű szerkezetátalakítási támogatási intézkedésekhez képest jelentősen lecsökkentett szerkezetátalakítási támogatást elsősorban arra fogják használni, hogy biztosítsák az RMG kézbesítési hálózatának működését, amely elengedhetetlen az egyetemes postai szolgáltatások tartós nyújtásának garantálásához és annak biztosításához, hogy az RMG adott esetben a postaszolgáltatási törvény 38. cikkének és az azt követő szabályozási feltételeknek (lásd alább) megfelelően hozzáférést biztosítson a kézbesítési hálózatához. |
| --- | --- |

(242)

E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy az Egyesült Királyság által eredetileg bejelentett, több mint 1 700 millió GBP összegű szerkezetátalakítási támogatási intézkedésekhez képest jelentősen lecsökkentett szerkezetátalakítási támogatást elsősorban arra fogják használni, hogy biztosítsák az RMG kézbesítési hálózatának működését, amely elengedhetetlen az egyetemes postai szolgáltatások tartós nyújtásának garantálásához és annak biztosításához, hogy az RMG adott esetben a postaszolgáltatási törvény 38. cikkének és az azt követő szabályozási feltételeknek (lásd alább) megfelelően hozzáférést biztosítson a kézbesítési hálózatához.

| (243) | A (227) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az 1 089 millió GBP összegű adósságcsökkentő intézkedés elsősorban az RMG nélkülözhetetlen kézbesítési tevékenységeinek (például válogatóközpontok, az utolsó szakaszon való kézbesítés) szerkezetátalakítását támogatja. Mind a munkaerővel kapcsolatos, [...] millió GBP szerkezetátalakítási költség, mind a kapacitáshoz kapcsolódó, [...] millió GBP szerkezetátalakítási költség kizárólag azokat a kézbesítési tevékenységeket érinti, amelyek elengedhetetlenek az egyetemes szolgáltatás szempontjából és a versenytársak levélüzletága számára. A fennmaradó szerkezetátalakítási költségek szintén nagyobbrészt ezekhez a kézbesítési tevékenységekhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(243)

A (227) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az 1 089 millió GBP összegű adósságcsökkentő intézkedés elsősorban az RMG nélkülözhetetlen kézbesítési tevékenységeinek (például válogatóközpontok, az utolsó szakaszon való kézbesítés) szerkezetátalakítását támogatja. Mind a munkaerővel kapcsolatos, [...] millió GBP szerkezetátalakítási költség, mind a kapacitáshoz kapcsolódó, [...] millió GBP szerkezetátalakítási költség kizárólag azokat a kézbesítési tevékenységeket érinti, amelyek elengedhetetlenek az egyetemes szolgáltatás szempontjából és a versenytársak levélüzletága számára. A fennmaradó szerkezetátalakítási költségek szintén nagyobbrészt ezekhez a kézbesítési tevékenységekhez kapcsolódnak.

| (244) | Figyelemmel arra, hogy az RMG kulcsszerepet játszik az Egyesült Királyság valamennyi postai szolgáltatója számára létfontosságú levélkézbesítés terén, az RMG szerkezetátalakítása úgy tűnik, korlátozott torzító hatást gyakorol az Egyesült Királyság postai ágazatának jelenlegi szerkezetére. Az RMG kézbesítési hálózatának szerkezetátalakítása hatékonyabb és megfizethetőbb szolgáltatást fog eredményezni mind a lakosság, mind a többi olyan egyesült királyságbeli postai szolgáltató számára, amelyeknek a vonatkozó szabályozási rendelkezéseknek megfelelően az RMG kézbesítési hálózatához való hozzáférésre kell támaszkodniuk. |
| --- | --- |

(244)

Figyelemmel arra, hogy az RMG kulcsszerepet játszik az Egyesült Királyság valamennyi postai szolgáltatója számára létfontosságú levélkézbesítés terén, az RMG szerkezetátalakítása úgy tűnik, korlátozott torzító hatást gyakorol az Egyesült Királyság postai ágazatának jelenlegi szerkezetére. Az RMG kézbesítési hálózatának szerkezetátalakítása hatékonyabb és megfizethetőbb szolgáltatást fog eredményezni mind a lakosság, mind a többi olyan egyesült királyságbeli postai szolgáltató számára, amelyeknek a vonatkozó szabályozási rendelkezéseknek megfelelően az RMG kézbesítési hálózatához való hozzáférésre kell támaszkodniuk.

| (245) | A Bizottság meggyőződött arról, hogy az Egyesült Királyság többi postai szolgáltatója a jövőben továbbra is hozzáférhet az RMG kézbesítési hálózatához. A hatáskörrel rendelkező szabályozó szerv – az Office of Communications (Kommunikációs Hivatal, a továbbiakban: Ofcom) – a 2012. április 1-jén kezdődő következő hétéves szabályozási időszakra vonatkozóan, az RMG számára hozzáférési feltételek bevezetését javasolta, előírva többek között a következő kikötések teljesítését: (43)







  i. | az RMG-nek ésszerű kérésre hozzáférést kell biztosítania más postai szolgáltatók számára, továbbá ezt a hozzáférést tisztességes és ésszerű feltételekkel kell nyújtania; |
| --- | --- | --- |

(245)

A Bizottság meggyőződött arról, hogy az Egyesült Királyság többi postai szolgáltatója a jövőben továbbra is hozzáférhet az RMG kézbesítési hálózatához. A hatáskörrel rendelkező szabályozó szerv – az Office of Communications (Kommunikációs Hivatal, a továbbiakban: Ofcom) – a 2012. április 1-jén kezdődő következő hétéves szabályozási időszakra vonatkozóan, az RMG számára hozzáférési feltételek bevezetését javasolta, előírva többek között a következő kikötések teljesítését: (43)

i.

az RMG-nek ésszerű kérésre hozzáférést kell biztosítania más postai szolgáltatók számára, továbbá ezt a hozzáférést tisztességes és ésszerű feltételekkel kell nyújtania;

| ii. | az RMG nem alkalmazhat indokolatlan megkülönböztetést (44); |
| --- | --- |

ii.

az RMG nem alkalmazhat indokolatlan megkülönböztetést (44);

| iii. | az RMG nem tehet szert tisztességtelen kereskedelmi előnyre azáltal, hogy hozzáférést enged a hálózathoz, és a hozzáférés nyújtása révén birtokába került információkat nem használhatja a saját előnyére; |
| --- | --- |

iii.

az RMG nem tehet szert tisztességtelen kereskedelmi előnyre azáltal, hogy hozzáférést enged a hálózathoz, és a hozzáférés nyújtása révén birtokába került információkat nem használhatja a saját előnyére;

| iv. | az RMG-nek úgy kell megállapítania a hozzáférési árakat, hogy minimális különbözetet tartson fenn a hozzáférési árak és az analóg kiskereskedelmi szolgáltatások között, elkerülendő, hogy árprés használatával megakadályozzon más postai szolgáltatókat abban, hogy versenyezzenek vele. |
| --- | --- |

iv.

az RMG-nek úgy kell megállapítania a hozzáférési árakat, hogy minimális különbözetet tartson fenn a hozzáférési árak és az analóg kiskereskedelmi szolgáltatások között, elkerülendő, hogy árprés használatával megakadályozzon más postai szolgáltatókat abban, hogy versenyezzenek vele.

| (246) | A Bizottság úgy véli, hogy ezek a feltételek hatékonyan fogják korlátozni az RMG-t piaci erejének gyakorlásában, a versenytársaknak pedig megfelelő védelmet biztosítanak az RMG kézbesítési hálózatához való hozzáféréshez. Biztosítják tehát azt, hogy a többi egyesült királyságbeli postai szolgáltató az upstream piacokon a saját erejéből versenyezhessen az RMG-vel, és fenntarthassa vagy akár kiterjeszthesse az upstream piacon való erőteljes jelenlétét. A Bizottság ezért úgy véli, hogy ezek a feltételek az RMG versenytársainak javát szolgáló megfelelő kompenzációs intézkedéseknek tekinthetők, amelyek enyhítik a támogatás kedvezőtlen hatásait. |
| --- | --- |

(246)

A Bizottság úgy véli, hogy ezek a feltételek hatékonyan fogják korlátozni az RMG-t piaci erejének gyakorlásában, a versenytársaknak pedig megfelelő védelmet biztosítanak az RMG kézbesítési hálózatához való hozzáféréshez. Biztosítják tehát azt, hogy a többi egyesült királyságbeli postai szolgáltató az upstream piacokon a saját erejéből versenyezhessen az RMG-vel, és fenntarthassa vagy akár kiterjeszthesse az upstream piacon való erőteljes jelenlétét. A Bizottság ezért úgy véli, hogy ezek a feltételek az RMG versenytársainak javát szolgáló megfelelő kompenzációs intézkedéseknek tekinthetők, amelyek enyhítik a támogatás kedvezőtlen hatásait.

| (247) | E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy [...] az Ofcom a javaslataiban foglaltak szerint határozatot fog hozni a következő hét évre vonatkozó kötelező hozzáférési követelményekről. |
| --- | --- |

(247)

E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy [...] az Ofcom a javaslataiban foglaltak szerint határozatot fog hozni a következő hét évre vonatkozó kötelező hozzáférési követelményekről.

| (248) | Mivel a szerkezetátalakítási támogatás alapvetően a közérdeket és a többi egyesült királyságbeli postai szolgáltató érdekét szolgáló kézbesítési tevékenységre korlátozódik, és nem javítja az RMG egyéb levélpiacokon vagy az expressz csomagküldési piacon elfoglalt helyzetét, a Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási támogatás korlátozott mértékű olyan torzító hatással jár, amely a versenytársak hátrányára szolgálna. |
| --- | --- |

(248)

Mivel a szerkezetátalakítási támogatás alapvetően a közérdeket és a többi egyesült királyságbeli postai szolgáltató érdekét szolgáló kézbesítési tevékenységre korlátozódik, és nem javítja az RMG egyéb levélpiacokon vagy az expressz csomagküldési piacon elfoglalt helyzetét, a Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási támogatás korlátozott mértékű olyan torzító hatással jár, amely a versenytársak hátrányára szolgálna.

| (249) | Másodszor, a szerkezetátalakítási tervnek a technikai változtatás és a postai ágazat magasabb szintű automatizálása miatt részét képezi a foglalkoztatottak számának jelentős csökkentése is. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy általában kedvezően fogadja azt, ha az állami támogatás fedezi a szerkezetátalakítás szociális költségeit. A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 64. pontja szerint a Bizottság a priori nem ellenzi az ilyen támogatást, amennyiben azt nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtják, mivel az érintett vállalkozás érdekein túlmutató gazdasági hasznot hoznak, lehetővé téve a strukturális változást és enyhítve a nehézségeket. |
| --- | --- |

(249)

Másodszor, a szerkezetátalakítási tervnek a technikai változtatás és a postai ágazat magasabb szintű automatizálása miatt részét képezi a foglalkoztatottak számának jelentős csökkentése is. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy általában kedvezően fogadja azt, ha az állami támogatás fedezi a szerkezetátalakítás szociális költségeit. A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 64. pontja szerint a Bizottság a priori nem ellenzi az ilyen támogatást, amennyiben azt nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtják, mivel az érintett vállalkozás érdekein túlmutató gazdasági hasznot hoznak, lehetővé téve a strukturális változást és enyhítve a nehézségeket.

| (250) | A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási költségek nagy részét a szakszervezettel kötött megállapodásokon alapuló végkielégítések, illetve az utazási költségek és az újbóli elhelyezkedés elősegítésének költségei teszik ki. Másfelől viszont az e munkaerőhöz kapcsolódó költségek fedezésére nyújtott támogatás nemcsak az RMG, hanem az elbocsátott munkavállalók számára is előnyös. A Bizottság ezért úgy véli, hogy ez a munkaerőhöz kapcsolódó szerkezetátalakítás érdekében nyújtott támogatás elősegíti a strukturális változásokat és enyhíti a nehézségeket. |
| --- | --- |

(250)

A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási költségek nagy részét a szakszervezettel kötött megállapodásokon alapuló végkielégítések, illetve az utazási költségek és az újbóli elhelyezkedés elősegítésének költségei teszik ki. Másfelől viszont az e munkaerőhöz kapcsolódó költségek fedezésére nyújtott támogatás nemcsak az RMG, hanem az elbocsátott munkavállalók számára is előnyös. A Bizottság ezért úgy véli, hogy ez a munkaerőhöz kapcsolódó szerkezetátalakítás érdekében nyújtott támogatás elősegíti a strukturális változásokat és enyhíti a nehézségeket.

| (251) | Harmadszor, a Bizottság megjegyzi, hogy az RMG el fogja idegeníteni a POL-t. Tekintettel az RMG jövőbeli privatizációjára és arra, hogy ebből következően más lesz az RMG és a POL tulajdonosa, az RMG el fogja veszíteni a POL kiskereskedelmi műveletei feletti közvetlen ellenőrzést, és meg fog gyengülni a piaci helyzete. Konkrétan megjegyzendő, hogy az RMG és a POL közötti megállapodás 10 évre korlátozódik [...]. |
| --- | --- |

(251)

Harmadszor, a Bizottság megjegyzi, hogy az RMG el fogja idegeníteni a POL-t. Tekintettel az RMG jövőbeli privatizációjára és arra, hogy ebből következően más lesz az RMG és a POL tulajdonosa, az RMG el fogja veszíteni a POL kiskereskedelmi műveletei feletti közvetlen ellenőrzést, és meg fog gyengülni a piaci helyzete. Konkrétan megjegyzendő, hogy az RMG és a POL közötti megállapodás 10 évre korlátozódik [...].

| (252) | A jelenlegi helyzettel szemben az RMG már nem élvezheti egy közvetlenül az irányítása alatt álló kiskereskedelmi hálózat előnyeit, hanem – ugyanúgy, mint bármelyik versenytársának – kiskereskedelmi tevékenységeire vonatkozóan egy független harmadik féllel kell tárgyalnia és szerződést kötnie (hasonlóan pl. a DHL szolgáltatói pontjainak hálózatához, amelyet független kiskereskedelmi üzletek alkotnak [pl. WHSmith és Staples üzletek]). Így az RMG a versenytársaival azonos szintre fog kerülni, és már nem élvezheti annak előnyeit, hogy egy teljes értékű kiskereskedelmi hálózat tulajdonosa. Konkrétan az RMG a továbbiakban nem lesz képes meghatározni, hogy a POL milyen egyéb szolgáltatásokat és termékeket (például banki szolgáltatásokat) kínáljon, ami azt jelenti, hogy az RMG veszít az egyéb piacokra való befolyásából. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a POL elidegenítése korlátozni fogja az RMG jelenlétét az Egyesült Királyság postai piacán, és olyan intézkedésnek tekinthető, amely enyhíti a szerkezetátalakítási támogatás RMG versenytársaira gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(252)

A jelenlegi helyzettel szemben az RMG már nem élvezheti egy közvetlenül az irányítása alatt álló kiskereskedelmi hálózat előnyeit, hanem – ugyanúgy, mint bármelyik versenytársának – kiskereskedelmi tevékenységeire vonatkozóan egy független harmadik féllel kell tárgyalnia és szerződést kötnie (hasonlóan pl. a DHL szolgáltatói pontjainak hálózatához, amelyet független kiskereskedelmi üzletek alkotnak [pl. WHSmith és Staples üzletek]). Így az RMG a versenytársaival azonos szintre fog kerülni, és már nem élvezheti annak előnyeit, hogy egy teljes értékű kiskereskedelmi hálózat tulajdonosa. Konkrétan az RMG a továbbiakban nem lesz képes meghatározni, hogy a POL milyen egyéb szolgáltatásokat és termékeket (például banki szolgáltatásokat) kínáljon, ami azt jelenti, hogy az RMG veszít az egyéb piacokra való befolyásából. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a POL elidegenítése korlátozni fogja az RMG jelenlétét az Egyesült Királyság postai piacán, és olyan intézkedésnek tekinthető, amely enyhíti a szerkezetátalakítási támogatás RMG versenytársaira gyakorolt hatását.

| (253) | Tekintettel azokra a pozitív hatásokra, amelyeket az RMG hatékonyabb kézbesítési hálózata jelent majd a lakosság számára, amelynek egyetemes szolgáltatóként az RMG-re kell támaszkodnia, és valamennyi egyesült királyságbeli postai szolgáltató számára, amelyeknek az RMG kézbesítési hálózatához való hozzáférésre van szükségük ahhoz, hogy kézbesítsék a leveleiket az ügyfeleknek, valamint tekintettel arra, hogy a szerkezetátalakítási költségek jelentős hányada az elbocsátott munkavállalók érdekét szolgálja, és tekintettel a POL elidegenítésére, a Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási támogatásból eredő versenytorzulások meglehetősen korlátozottak, így nincs szükség további kompenzációs intézkedésekre. |
| --- | --- |

(253)

Tekintettel azokra a pozitív hatásokra, amelyeket az RMG hatékonyabb kézbesítési hálózata jelent majd a lakosság számára, amelynek egyetemes szolgáltatóként az RMG-re kell támaszkodnia, és valamennyi egyesült királyságbeli postai szolgáltató számára, amelyeknek az RMG kézbesítési hálózatához való hozzáférésre van szükségük ahhoz, hogy kézbesítsék a leveleiket az ügyfeleknek, valamint tekintettel arra, hogy a szerkezetátalakítási költségek jelentős hányada az elbocsátott munkavállalók érdekét szolgálja, és tekintettel a POL elidegenítésére, a Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási támogatásból eredő versenytorzulások meglehetősen korlátozottak, így nincs szükség további kompenzációs intézkedésekre.

| (254) | Végezetül a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 72. és azt követő pontjaiban előírt „először és utoljára” feltétel teljesül, mivel az RMG korábban nem részesült megmentési és szerkezetátalakítási támogatásban. |
| --- | --- |

(254)

Végezetül a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 72. és azt követő pontjaiban előírt „először és utoljára” feltétel teljesül, mivel az RMG korábban nem részesült megmentési és szerkezetátalakítási támogatásban.

| (255) | A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 47. pontja értelmében az RMG köteles teljes mértékben végrehajtani a szerkezetátalakítási tervét, az Egyesült Királyság pedig elkötelezte magát e kötelezettség teljesítése mellett. Az iránymutatás 49. és 50. pontjának megfelelően a Bizottságot tájékoztatni kell a szerkezetátalakítási terv végrehajtása terén elért előrehaladásról. |
| --- | --- |

(255)

A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás 47. pontja értelmében az RMG köteles teljes mértékben végrehajtani a szerkezetátalakítási tervét, az Egyesült Királyság pedig elkötelezte magát e kötelezettség teljesítése mellett. Az iránymutatás 49. és 50. pontjának megfelelően a Bizottságot tájékoztatni kell a szerkezetátalakítási terv végrehajtása terén elért előrehaladásról.

| (256) | A Bizottság megállapítja, hogy az RMG-re vonatkozó, 2010–2015 közötti időszakra szóló ötéves szerkezetátalakítási terv megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás feltételeinek, az 1 089 millió GBP összegű adósságcsökkentő intézkedések pedig a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatást képeznek. |
| --- | --- |

(256)

A Bizottság megállapítja, hogy az RMG-re vonatkozó, 2010–2015 közötti időszakra szóló ötéves szerkezetátalakítási terv megfelel a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás feltételeinek, az 1 089 millió GBP összegű adósságcsökkentő intézkedések pedig a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatást képeznek.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (257) | A korábbi ügyekben követett gyakorlatnak megfelelően a Bizottság csak olyan mértékben engedélyezhet támogatást korábbi nyugdíjköltségek kompenzációjaként, hogy a kedvezményezett a társadalombiztosítási járulékokra vonatkozó általános kötelezettségek tekintetében ne kerüljön jobb helyzetbe, mint a versenytársai. |
| --- | --- |

(257)

A korábbi ügyekben követett gyakorlatnak megfelelően a Bizottság csak olyan mértékben engedélyezhet támogatást korábbi nyugdíjköltségek kompenzációjaként, hogy a kedvezményezett a társadalombiztosítási járulékokra vonatkozó általános kötelezettségek tekintetében ne kerüljön jobb helyzetbe, mint a versenytársai.

| (258) | Ezen ügy sajátosságai miatt a Bizottság átalakította a korábbi nyugdíjköltségek kompenzációja céljából nyújtott támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi vizsgálatát, és elvégezte az RMG jelenlegi nyugdíjhiányának összevetését azokkal a nyugdíjhiányokkal, amelyek a hasonló méretű egyesült királyságbeli vállalatok mérlegét átlagosan terhelik. |
| --- | --- |

(258)

Ezen ügy sajátosságai miatt a Bizottság átalakította a korábbi nyugdíjköltségek kompenzációja céljából nyújtott támogatásra vonatkozó összeegyeztethetőségi vizsgálatát, és elvégezte az RMG jelenlegi nyugdíjhiányának összevetését azokkal a nyugdíjhiányokkal, amelyek a hasonló méretű egyesült királyságbeli vállalatok mérlegét átlagosan terhelik.

| (259) | A Bizottság úgy véli, hogy a nyugdíjhiány elengedése a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a korábbi nyugdíjköltségek kapcsán nyújtott összeegyeztethető állami támogatásnak minősül a következő két feltétellel:






  i. | a 2012. április 1-jei nyugdíjhiány-elengedés napján az RMG 150 millió GBP összegű kötelezettséget tart meg a mérlegében, amely megfelel a hasonló egyesült királyságbeli vállalatok átlagos nyugdíjhiányának; |
| --- | --- | --- |

(259)

A Bizottság úgy véli, hogy a nyugdíjhiány elengedése a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a korábbi nyugdíjköltségek kapcsán nyújtott összeegyeztethető állami támogatásnak minősül a következő két feltétellel:

i.

a 2012. április 1-jei nyugdíjhiány-elengedés napján az RMG 150 millió GBP összegű kötelezettséget tart meg a mérlegében, amely megfelel a hasonló egyesült királyságbeli vállalatok átlagos nyugdíjhiányának;

| ii. | az RMG a jövőben nem részesül semmilyen, a régebbi költségek kompenzációjaként nyújtott támogatásban az RMPP tagjai tekintetében 2012. március 31. után felhalmozódó nyugdíj-kötelezettségekhez kapcsolódóan. |
| --- | --- |

ii.

az RMG a jövőben nem részesül semmilyen, a régebbi költségek kompenzációjaként nyújtott támogatásban az RMPP tagjai tekintetében 2012. március 31. után felhalmozódó nyugdíj-kötelezettségekhez kapcsolódóan.

| (260) | A bejelentett szerkezetátalakítási támogatást illetően a Bizottság úgy vélekedik, hogy a 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó frissített szerkezetátalakítási terv megfelelő és elegendő ahhoz, hogy kezelje az RMG nehézségeit és helyreállítsa hosszú távú életképességét. A Bizottság úgy véli, hogy az RMG által a szerkezetátalakítási költségekhez nyújtott saját hozzájárulás a támogatást a feltétlenül szükséges minimumra, 1 089 millió GBP-re korlátozza. Tekintettel azokra a pozitívumokra, amelyekkel a szerkezetátalakítás jár az Egyesült Királyság teljes postai ágazatának hatékonysága szempontjából, figyelemmel az RMG mint egyetemes szolgáltató egyedi helyzetére, a POL különválasztására, valamint arra, hogy a szerkezetátalakítási támogatás nagyban elősegíti az RMG személyi állományának szükséges csökkentését, a Bizottság megállapítja, hogy az 1 089 millió GBP összegű támogatás nem jár aránytalan torzító hatásokkal az RMG sikeres szerkezetátalakításának pozitív hatásaihoz képest, |
| --- | --- |

(260)

A bejelentett szerkezetátalakítási támogatást illetően a Bizottság úgy vélekedik, hogy a 2010–2015 közötti időszakra vonatkozó frissített szerkezetátalakítási terv megfelelő és elegendő ahhoz, hogy kezelje az RMG nehézségeit és helyreállítsa hosszú távú életképességét. A Bizottság úgy véli, hogy az RMG által a szerkezetátalakítási költségekhez nyújtott saját hozzájárulás a támogatást a feltétlenül szükséges minimumra, 1 089 millió GBP-re korlátozza. Tekintettel azokra a pozitívumokra, amelyekkel a szerkezetátalakítás jár az Egyesült Királyság teljes postai ágazatának hatékonysága szempontjából, figyelemmel az RMG mint egyetemes szolgáltató egyedi helyzetére, a POL különválasztására, valamint arra, hogy a szerkezetátalakítási támogatás nagyban elősegíti az RMG személyi állományának szükséges csökkentését, a Bizottság megállapítja, hogy az 1 089 millió GBP összegű támogatás nem jár aránytalan torzító hatásokkal az RMG sikeres szerkezetátalakításának pozitív hatásaihoz képest,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Egyesült Királyság által a Royal Mail Groupra vonatkozóan végrehajtani tervezett nyugdíjhiány-elengedéshez kapcsolódó, bejelentett intézkedések olyan támogatást képeznek, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, amennyiben teljesülnek a (2) és (3) bekezdésben meghatározott feltételek.

(2)   A nyugdíjhiány elengedésekor, 2012. április 1-jén a Royal Mail Group az általa fenntartott nyugdíjalapokból eredő felhalmozott hiányokra vonatkozóan 150 millió GBP összegű kötelezettséget tart meg a mérlegében.

(3)   Az Egyesült Királyság a nyugdíjhiány elengedésének napja, 2012. április 1. után a Royal Mail Pension Plan tagjai tekintetében újonnan felhalmozódó nyugdíj-kötelezettségekhez kapcsolódóan a Royal Mail Group számára nem biztosít a korábbi költségek kompenzációjaként nyújtott állami támogatást.

2. cikk

Az Egyesült Királyság által a Royal Mail Grouphoz kapcsolódóan végrehajtani tervezett,1 089 millió GBP összegű adósságcsökkentő intézkedések olyan támogatást képeznek, amely a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal, amennyiben a Bizottságnak bejelentett szerkezetátalakítási tervet teljes mértékben végrehajtják.

3. cikk

Az Egyesült Királyság a szerkezetátalakítási terv végrehajtásáról évente beszámolót nyújt be a Bizottságnak. Az első beszámolót az Egyesült Királyság e határozatról való értesítését követő egy éven belül nyújtják be. Az azt követő beszámolókat az előző beszámolótól számított egy éven belül nyújtják be a szerkezetátalakítási terv végéig.

4. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 21-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az eljárás megindítását a HL C 265., 2011.9.9-i számának 2. oldalán tették közzé.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  http://services.parliament.uk/bills/2010-12/postalservices.html.

3

(4)  „Modernise or Decline – Policies to maintain the universal postal service in the United Kingdom; an independent review of the UK postal services sector” (Modernizálás vagy hanyatlás – Szakpolitikák az egyesült királyságbeli egyetemes postai szolgáltatás fenntartása érdekében; az Egyesült Királyság postai szolgáltatási ágazatának független felülvizsgálata), 2008. december 16., elérhető: http://www.berr.gov.uk/files/file49389.pdf, valamint az ezt aktualizáló 2008. decemberi Hooper-jelentés, „Saving the Royal Mail’s universal postal service in the digital age” (A Royal Mail egyetemes postai szolgáltatásának megmentése a digitális korban), elérhető: http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/business-sectors/docs/s/10-1143-saving-royal-mail-universal-postal-service.pdf.

4

(5)  HL L 15., 1998.1.21., 14. o.

5

(6)  Üzleti titok.

6

(7)  A Bizottság C(2011) 1770 határozata. Ezen intézkedések jelenlegi engedélye 2012. március 31-én jár le.

7

(8)  Az RMPP és az RMG által fenntartott többi egyesült királyságbeli rendszer nem terjed ki a GLS munkavállalóira.

8

(9)  HL L 210., 2009.8.14., 16. o.

9

(10)  A legutóbbi becslések alapján. A pontos összeg a 2012. márciusig előforduló piaci mozgásoktól függ, és több vagy kevesebb lehet, mint ez az összeg.

10

(11)  Az RMG rendelkezik bizonyos, állampapírokban vagy a National Loan Fundnál elhelyezett betétekben lévő befektetésekkel, amelyek forgóeszköz besorolásúak, és gyakran ún. „giltként” hivatkoznak rájuk. Ezekre a 2000. évi postahivatali törvény 72. szakasza értelmében az Egyesült Királyság hatóságai által kiadott utasítások speciális jogi rendszere vonatkozik. 2003. január 30-i utasításokat követve az RMG ezeket az eszközöket egy különleges tartalékba („postai tartalék”) helyezte azzal a céllal, hogy utasítás szerinti konkrét intézkedéseket finanszírozzon.

11

(12)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

12

(13)  A Bizottság 2008/204/EK határozata (2007. október 10.) a Franciaország által a La Poste (Posta) által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó reform tekintetében nyújtott Állami Támogatásokról (HL L 63., 2008.3.7., 16. o.).

13

(14)  A Bizottság 2005/145/EK határozata (2003. december 16.) a Franciaország részéről az EDF-nek és a villamosenergia- és gázipari szektornak nyújtott állami támogatásokról (HL L 49., 2005.2.22., 9. o.).

14

(15)  Lásd a 12. lábjegyzetet.

15

(16)  T-157-01. sz., Danske Busvognmæn kontra Bizottság ügy (EBHT 2004., II-917. o.).

16

Danske Busvognmæn kontra Bizottság

(17)  Hivatkozva a Bizottság British Energy-ügyben hozott határozatára (C52/2003. sz. ügy, 2004. szeptember 22-i határozat, HL L 142., 2005.6.6., 26. o.).

17

British Energy

(18)  A C-159/94. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyben hozott ítélet (EBHT 1997., I-5815. o.) 59. pontja.

18

Bizottság kontra Franciaország

(19)  Lásd a 12. és 13. lábjegyzetet.

19

(20)  A Bizottság 2008/722/EK határozata (2007. május 10.) a C 2/06. (ex. N 405/05.) számú állami támogatásról, amelyet Görögország tervez végrehajtani az OTE önkéntes alapon igénybe vehető korengedményes nyugdíjprogramjával kapcsolatban (HL L 243., 2008.9.11., 7. o.).

20

(21)  C-357/07. sz. TNT Post UK-ügy (EBHT 2009., I-3025. o.).

21

TNT Post UK

(22)  Pl. a C-301/87. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1990., I-307. o.) 41. pontja.

22

Franciaország kontra Bizottság

(23)  A 173/73. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1974., 709. o.) 13. pontja; a 310/85. sz., Deufil kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1987., 901. o.) 8. pontja; a C-241/94. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1996., I-4551. o.) 20. pontja.

23

Olaszország kontra Bizottság

Deufil kontra Bizottság

Franciaország kontra Bizottság

(24)  A C-387/92. sz. Banco Exterior ügyben hozott ítélet (EBHT 1994., I-877. o.) 13. pontja; a C-241/94. sz. ügyben hozott, fent említett ítélet 34. pontja.

24

Banco Exterior

(25)  A C-5/01. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., I-1191. o.) 39. pontja.

25

Belgium kontra Bizottság

(26)  A 30/59. sz., Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg kontra High Authority ügyben hozott ítélet (EBHT 1961., 3. oldal) 29. és 30. pontja; a C-173/73. sz. ügyben hozott, fent említett ítélet 12. és 13. pontja; a C-241/94. sz., fent említett ítélet 29. és 35. pontja; a C-251/97. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-6639. o.) 40., 46. és 47. pontja; valamint a C-71/09 P., C-73/09 P. és C-76/09 P. sz., Comitato Venezia vuole vivere kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2011., I-0000. o.) 90–96. pontja.

26

Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg kontra High Authority

Franciaország kontra Bizottság

Comitato Venezia vuole vivere kontra Bizottság

(27)  A La Poste ügyben hozott határozat (lásd a 12. lábjegyzetet) (141) preambulumbekezdése és a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokról szóló iránymutatás (lásd a 11. lábjegyzetet) (63) preambulumbekezdése.

27

La Poste

(28)  A T-20/03. sz., Kahla kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., II-2305. o.) 194–197. pontja. Lásd továbbá az EFTA-Bíróság 2011. augusztus 22-i, E-14/10. sz., Konkurrenten.no AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben hozott ítéletének (még nem tették közzé) 86. pontját.

28

Kahla kontra Bizottság

Konkurrenten.no AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság

(29)  A C-342/96. sz., Spanyolország kontra Bizottság (Fogasa) ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-2459. o.) 31–34. pontja; a C-256/97. sz. Déménagements-Manutention Transport (DMT) ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-3913. o.) 24. pontja; a T-152/99. sz., Hijos de Andres de Molina SA (HAMSA) kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-3049. o.) 166. pontja.

29

Spanyolország kontra Bizottság

Déménagements-Manutention Transport

Hijos de Andres de Molina SA (HAMSA) kontra Bizottság

(30)  T-214/95. sz., Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság ügy (EBHT 1998., II-717. o.).

30

Het Vlaamse Gewest kontra Bizottság

(31)  A T-162/06. sz., Kronoply kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2009., II-1. o.), különösen annak 65., 66., 74. és 75. pontja.

31

Kronoply kontra Bizottság

(32)  A T-187/99. sz., Agrana Zucker und Stärke kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2001., II-1587. o.) 74. pontja; a T-126/99. sz., Graphischer Maschinenbau kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-2427. o.) 41–43. pontja; a C-390/06. sz. Nuova Agricast-ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., I-2577. o.) 68. és 69. pontja.

32

Agrana Zucker und Stärke kontra Bizottság

Graphischer Maschinenbau kontra Bizottság

Nuova Agricast

(33)  Lásd: Commission Communication relating to the methodology for analysing State aid linked to stranded costs (A Bizottság közleménye az átállási költségekhez kapcsolódó állami támogatások értékelésének módszertanáról), a Bizottság 2001. augusztus 6-i SG (2001) D/290869 sz. levele.

33

(34)  A Franciaország részéről az EDF-nek és a villamosenergia- és gázipari szektornak nyújtott állami támogatásokról szóló 2005/145/EK határozat (lásd a 13. lábjegyzetet); a Franciaország által a La Poste (Posta) által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozó reform tekintetében nyújtott Állami Támogatásokról szóló 2008/204/EK határozat (lásd a 12. lábjegyzetet); az RATP nyugdíjrendszerének finanszírozási módjában Franciaország által az RATP érdekében végrehajtani tervezett reformról (C 42/07 [ex N 428/06] állami támogatás) szóló 2009/945/EK bizottsági határozat; a C 25/2008. sz., Réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l’Etat rattachés à France Télécom ügyben 2011. december 20-án hozott határozat (még nem tették közzé).

34

(35)  Lásd a 13. lábjegyzetet.

35

(36)  Lásd még: Commission Communication relating to the methodology for analysing State aid linked to stranded costs (A Bizottság közleménye az átállási költségekhez kapcsolódó állami támogatások értékelésének módszertanáról), a Bizottság 2001. július 26-án fogadta el.

36

(37)  Lásd a 12. lábjegyzetet.

37

(38)  Még nem tették közzé, lásd a 2012. január 25-i IP/12/45. sz. sajtóközleményt és MEMO/12/37. sz. dokumentumot.

38

(39)  Még nem tették közzé, lásd a 2012. január 25-i IP/12/45. sz. sajtóközleményt és MEMO/12/38. sz. dokumentumot.

39

(40)  Az FTSE 100 index a 100 legnagyobb piaci kapitalizációjú, a Londoni Értéktőzsdén jegyzett egyesült királyságbeli vállalat részvényindexe.

40

(41)  A Bizottság korábbi ügyekben is elfogadott 5 éves vagy annál hosszabb szerkezetátalakítási időszakokat, pl. az Austrian Airlines-ügyben hozott bizottsági határozatban (HL L 59., 2010.3.9., 1. o.), konkrétan a (296) preambulumbekezdésben (hatéves szerkezetátalakítási időszak).

41

Austrian Airlines

(42)  Az Egyesült Királyság más egyesült királyságbeli és európai postai szolgáltatók nyereségességéről is nyújtott be referenciaadatokat.

42

(43)  Kötelező értesítés egy szabályozási feltétel 2011-es postaszolgáltatási törvénynek megfelelő bevezetésére vonatkozó javaslatokról; lásd az Ofcom „Review of regulatory conditions – postal regulation” (Szabályozási feltételek felülvizsgálata – postai szabályozás) kapcsán végzett konzultációjának 12. mellékletét, közzétéve 2011. december 13-án.

43

(44)  Az RMG részéről indokolatlan megkülönböztetésnek tekinthető, ha tisztességtelenül előnyben részesít egy általa végzett tevékenységet, hogy más postai szolgáltatókat versenyhátrányba hozzon.

44

---