# Eiropas Savienības L 320/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.320.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 320 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 17. novembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.320.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 320

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 17. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1076/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Carne Marinhoa (ACVN)) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1077/2012 (2012. gada 16. novembris) par kopīgo drošības metodi uzraudzībā, ko veic valsts drošības iestādes pēc drošības sertifikāta izdošanas vai drošības atļaujas izdošanas (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1078/2012 (2012. gada 16. novembris) par kopīgo drošības metodi pārraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1079/2012 (2012. gada 16. novembris), ar ko nosaka prasības balss sakaru kanālu atstatumam Eiropas vienotajā gaisa telpā (
  1
  ) | 14 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1080/2012 (2012. gada 16. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 25 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/706/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 13. jūlijs) par valsts atbalstu SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) ko Bulgārija piešķīrusi uzņēmumam Ruse Industry

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4903)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2012/707/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 14. novembris), ar ko nosaka vienotu formu, kādā sniedzama informācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 8064)

   (
  1
  ) | 33 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1076/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Carne Marinhoa (ACVN))

Carne Marinhoa

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1077/2012 (2012. gada 16. novembris) par kopīgo drošības metodi uzraudzībā, ko veic valsts drošības iestādes pēc drošības sertifikāta izdošanas vai drošības atļaujas izdošanas (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1078/2012 (2012. gada 16. novembris) par kopīgo drošības metodi pārraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām (
  1
  )

1

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1079/2012 (2012. gada 16. novembris), ar ko nosaka prasības balss sakaru kanālu atstatumam Eiropas vienotajā gaisa telpā (
  1
  )

1

14

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1080/2012 (2012. gada 16. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

25

LĒMUMI

2012/706/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 13. jūlijs) par valsts atbalstu SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) ko Bulgārija piešķīrusi uzņēmumam Ruse Industry

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4903)

   (
  1
  )

Ruse Industry

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4903)

1

27

2012/707/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 14. novembris), ar ko nosaka vienotu formu, kādā sniedzama informācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 8064)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 8064)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1076/2012

(2012. gada 14. novembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumus, kuri nav maznozīmīgi, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Carne Marinhoa (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Komisija izvērtēja Portugāles pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Carne Marinhoa, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Komisija izvērtēja Portugāles pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Carne Marinhoa, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

| (2) | Ņemot vērā to, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šie grozījumi ir jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka attiecīgie grozījumi nav maznozīmīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē, Komisija, piemērojot minētās regulas 6. panta 2. punkta pirmo daļu, grozījumu pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šie grozījumi ir jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina specifikācijas grozījumus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV C 71, 9.3.2012., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.1. grupa.   Svaiga gaļa (un subprodukti)

PORTUGĀLE

Carne Marinhoa (ACVN)

---

| 17.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1077/2012

(2012. gada 16. novembris)

par kopīgo drošības metodi uzraudzībā, ko veic valsts drošības iestādes pēc drošības sertifikāta izdošanas vai drošības atļaujas izdošanas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Viens no Direktīvas 2004/49/EK mērķiem ir uzlabot piekļuvi dzelzceļa transporta pakalpojumu tirgum, nosakot vienotus dzelzceļu drošības pārvaldības, regulējuma un uzraudzības principus. Direktīvā 2004/49/EK arī paredzēti vienādi nosacījumi attiecībā uz visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, piemērojot visā Savienībā vienādas drošības sertifikācijas prasības. |
| --- | --- |

(1)

Viens no Direktīvas 2004/49/EK mērķiem ir uzlabot piekļuvi dzelzceļa transporta pakalpojumu tirgum, nosakot vienotus dzelzceļu drošības pārvaldības, regulējuma un uzraudzības principus. Direktīvā 2004/49/EK arī paredzēti vienādi nosacījumi attiecībā uz visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, piemērojot visā Savienībā vienādas drošības sertifikācijas prasības.

| (2) | Komisija 2009. gada 5. oktobrī saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK izdeva pilnvaru Eiropas Dzelzceļa aģentūrai (turpmāk “Aģentūra”), lai tā izstrādātu kopīgas drošības metodes projektu par to, kā valsts drošības iestādes pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas uzrauga dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītājus. Aģentūra iesniedza Komisijai savu ieteikumu par kopīgo drošības metodi līdz ar ietekmes novērtējuma ziņojumu saskaņā ar Komisijas pilnvarojumu. Aģentūras ieteikums ir šīs regulas pamatā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2009. gada 5. oktobrī saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK izdeva pilnvaru Eiropas Dzelzceļa aģentūrai (turpmāk “Aģentūra”), lai tā izstrādātu kopīgas drošības metodes projektu par to, kā valsts drošības iestādes pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas uzrauga dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītājus. Aģentūra iesniedza Komisijai savu ieteikumu par kopīgo drošības metodi līdz ar ietekmes novērtējuma ziņojumu saskaņā ar Komisijas pilnvarojumu. Aģentūras ieteikums ir šīs regulas pamatā.

| (3) | Komisijas 2010. gada 9. decembra Regula (ES) Nr. 1158/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības sertifikātu iegūšanas prasībām (2), nosaka metodi, kā novērtēt atbilstību prasībām attiecībā uz drošības sertifikātu iegūšanu, kuri jāizdod saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Šī regula definē kritērijus, saskaņā ar kuriem valstu drošības iestādēm jāveic novērtēšana, apraksta procedūras un nosaka principus, kuri jāievēro valstu drošības iestādēm uzraudzības gaitā, kā definē minētā regula, pēc drošības sertifikāta izdošanas. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2010. gada 9. decembra Regula (ES) Nr. 1158/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības sertifikātu iegūšanas prasībām (2), nosaka metodi, kā novērtēt atbilstību prasībām attiecībā uz drošības sertifikātu iegūšanu, kuri jāizdod saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 10. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Šī regula definē kritērijus, saskaņā ar kuriem valstu drošības iestādēm jāveic novērtēšana, apraksta procedūras un nosaka principus, kuri jāievēro valstu drošības iestādēm uzraudzības gaitā, kā definē minētā regula, pēc drošības sertifikāta izdošanas.

| (4) | Komisijas 2010. gada 10. decembra Regulā (ES) Nr. 1169/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības atļaujas iegūšanas prasībām (3), ir ietvertas visas saskaņotās prasības un novērtēšanas metodes, kas jāizmanto, lai valstu drošības iestādes saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 11. pantu varētu izsniegt infrastruktūras pārvaldītājiem drošības atļaujas, kas apstiprina visas drošības pārvaldības sistēmas atbilstību kopumā, kā arī atļaujas konkrētiem tīkliem. Šajā regulā ir definēti arī kritēriji, saskaņā ar kuriem valstu drošības iestādēm jāveic novērtēšana, raksturotas procedūras un noteikti principi, kuri jāizmanto valstu drošības iestādēm uzraudzības gaitā, kā definēts minētajā regulā, pēc drošības atļaujas izdošanas. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2010. gada 10. decembra Regulā (ES) Nr. 1169/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības atļaujas iegūšanas prasībām (3), ir ietvertas visas saskaņotās prasības un novērtēšanas metodes, kas jāizmanto, lai valstu drošības iestādes saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 11. pantu varētu izsniegt infrastruktūras pārvaldītājiem drošības atļaujas, kas apstiprina visas drošības pārvaldības sistēmas atbilstību kopumā, kā arī atļaujas konkrētiem tīkliem. Šajā regulā ir definēti arī kritēriji, saskaņā ar kuriem valstu drošības iestādēm jāveic novērtēšana, raksturotas procedūras un noteikti principi, kuri jāizmanto valstu drošības iestādēm uzraudzības gaitā, kā definēts minētajā regulā, pēc drošības atļaujas izdošanas.

| (5) | Pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas valsts drošības iestādei jāveic pasākumi, lai pārbaudītu, vai ekspluatācijā ir sasniegti drošības sertifikāta vai drošības atļaujas pieteikumā norādītie rezultāti un pastāvīgi ievērotas visas vajadzīgās prasības, kā noteikts Direktīvas 2004/49/EK 16. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 17. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas valsts drošības iestādei jāveic pasākumi, lai pārbaudītu, vai ekspluatācijā ir sasniegti drošības sertifikāta vai drošības atļaujas pieteikumā norādītie rezultāti un pastāvīgi ievērotas visas vajadzīgās prasības, kā noteikts Direktīvas 2004/49/EK 16. panta 2. punkta e) apakšpunktā un 17. panta 2. punktā.

| (6) | Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 16. panta 2. punkta f) apakšpunktu, valsts drošības iestādei, pamatojoties uz tās uzraudzības darbību, ir arī jāizvērtē drošības regulējums. “Uzraudzība” ir pasākumi, ko īsteno valsts drošības iestāde, lai uzraudzītu drošības līmeni pēc tam, kad tā ir piešķīrusi drošības sertifikātu vai drošības atļauju. |
| --- | --- |

(6)

Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 16. panta 2. punkta f) apakšpunktu, valsts drošības iestādei, pamatojoties uz tās uzraudzības darbību, ir arī jāizvērtē drošības regulējums. “Uzraudzība” ir pasākumi, ko īsteno valsts drošības iestāde, lai uzraudzītu drošības līmeni pēc tam, kad tā ir piešķīrusi drošības sertifikātu vai drošības atļauju.

| (7) | Veicot uzraudzību, valsts drošības iestādei jāievēro valsts drošības iestādes darbības pamatprincipi uzraudzības jomā – samērīgums, konsekventa pieeja, lietderība, pārredzamība, atbildība un sadarbība –, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1158/2010 un Regulā (ES) Nr. 1169/2010. Tomēr, lai valstu drošības iestāžu ikdienas darbībās izmantotu pieeju, kuras pamatā ir šie principi, vajadzīga sistēma un process. Šī regula sniegtu valstu drošības iestādēm nepieciešamo sistēmu un procesu, vienlaikus uzlabojot savstarpējo uzticēšanos attiecībā uz pieeju un lēmumu pieņemšanu uzraudzības gaitā. |
| --- | --- |

(7)

Veicot uzraudzību, valsts drošības iestādei jāievēro valsts drošības iestādes darbības pamatprincipi uzraudzības jomā – samērīgums, konsekventa pieeja, lietderība, pārredzamība, atbildība un sadarbība –, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1158/2010 un Regulā (ES) Nr. 1169/2010. Tomēr, lai valstu drošības iestāžu ikdienas darbībās izmantotu pieeju, kuras pamatā ir šie principi, vajadzīga sistēma un process. Šī regula sniegtu valstu drošības iestādēm nepieciešamo sistēmu un procesu, vienlaikus uzlabojot savstarpējo uzticēšanos attiecībā uz pieeju un lēmumu pieņemšanu uzraudzības gaitā.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2004/49/EK 27. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2004/49/EK 27. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu nosaka kopīgo drošības metodi drošības līmeņa uzraudzībai pēc drošības sertifikāta izdošanas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai drošības atļaujas izdošanas infrastruktūras pārvaldītājiem, kā minēts attiecīgi Regulas (ES) Nr. 1158/2010 IV pielikumā un Regulas (ES) Nr. 1169/2010 III pielikumā.

2.   Valstu drošības iestādes piemēro kopīgo drošības metodi, lai uzraudzītu atbilstību dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju juridiskajām saistībām izmantot drošības pārvaldības sistēmu kontroles nodrošināšanai attiecībā uz visiem riskiem, kas ir saistīti ar to darbību, tostarp ar tehniskās apkopes veikšanu un materiālu nodrošināšanu un ar darbuzņēmēju izmantošanu, un – vajadzības gadījumā – lai pārbaudītu, kā tiek piemērota Komisijas 2012. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1078/2012 par kopīgo drošības metodi uzraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām (4).

3.   Valstu drošības iestādes izmanto šo regulu, lai veiktu uzraudzību saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 16. panta 2. punkta f) apakšpunktu un informētu dalībvalstis par drošības jomā izstrādāto reglamentējošo noteikumu efektivitāti

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā “uzraudzība” ir jēdziens, kura nozīme definēta Regulas (ES) Nr. 1158/2010 2. pantā un Regulas (ES) Nr. 1169/2010 2. pantā.

3. pants

Uzraudzības stratēģija un plāns(-i)

1.   Valsts drošības iestāde izstrādā un īsteno uzraudzības stratēģiju un plānu(-us), kuros izklāstīts, kā tā plāno veikt savu darbību, un noteiktas uzraudzības prioritātes, kā minēts pielikumā.

2.   Valsts drošības iestāde savāc un analizē informāciju no vairākiem avotiem. Tā izmanto informāciju un uzraudzības rezultātus 1. pantā noteiktajiem mērķiem.

3.   Valsts drošības iestāde regulāri pārskata stratēģiju un plānu vai plānus, ņemot vērā pieredzi un izmantojot iegūto informāciju un uzraudzības rezultātus.

4. pants

Uzraudzības veikšanas metodes

1.   Valsts drošības iestāde pieņem uzraudzības veikšanas metodes. Šīs metodes parasti ir intervijas ar dažādu līmeņu personāla pārstāvjiem, drošības pārvaldības sistēmas dokumentu un pierakstu izskatīšana un pārbaudēs vai citu saistīto darbību veikšanas gaitā konstatēto pārvaldības sistēmas rezultātu izpēte drošības jomā.

2.   Valsts drošības iestāde nodrošina, ka, veicot uzraudzību, tiek pārbaudīta:

| a) | drošības pārvaldības sistēmas efektivitāte; |
| --- | --- |

a)

drošības pārvaldības sistēmas efektivitāte;

| b) | drošības pārvaldības sistēmas individuālo vai atsevišķo elementu, tostarp ekspluatācijas pasākumu, efektivitāte. |
| --- | --- |

b)

drošības pārvaldības sistēmas individuālo vai atsevišķo elementu, tostarp ekspluatācijas pasākumu, efektivitāte.

5. pants

Saikne starp novērtējumu un uzraudzību

1.   Informāciju, ko valsts drošības iestāde ir ieguvusi, novērtējot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēmu, tā izmanto, lai uzraudzītu, vai pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas šī sistēma joprojām tiek pastāvīgi piemērota.

2.   Valsts drošības iestāde arī izmanto informāciju, kas iegūta uzraudzības gaitā, lai atkārtoti novērtētu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēmu pirms drošības sertifikāta vai drošības atļaujas atjaunošanas.

6. pants

Uzraudzības darbībā iesaistīto personu kompetence

Valsts drošības iestāde izstrādā tādu sistēmu, kas nodrošina, ka uzraudzības darbību veic kompetentas personas.

7. pants

Lēmumu pieņemšanas kritēriji

1.   Valsts drošības iestāde nosaka un publicē lēmumu pieņemšanas kritērijus attiecībā uz to, kā tā pārrauga, veicina un, ja nepieciešams, pastiprina atbilstību drošības jomā izstrādāto reglamentējošo noteikumu prasībām. Šie kritēriji attiecas arī uz neatbilstībām jautājumos, kas saistīti ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmas nepārtrauktu piemērošanu un ar drošības jomā izstrādāto reglamentējošo noteikumu ievērošanu.

2.   Valsts drošības iestāde pieņem un publicē procedūru, kas jāievēro, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji varētu iesniegt sūdzību par lēmumiem, kas pieņemti uzraudzības gaitā, neskarot prasību par šo lēmumu juridisku pārskatīšanu.

8. pants

Koordinācija un sadarbība

1.   Valstu drošības iestādes, kas ir iesaistītas tādu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu uzraudzībā, kuri darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī, koordinē vienotu pieeju uzraudzībai, lai nodrošinātu, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu drošības pārvaldības sistēmas ir efektīvas un aptver visas atbilstošās darbības. Koordinācijas darbības ietver vienošanos par to, kāda informācija ir izplatāma starp valstu drošības iestādēm, lai nodrošinātu vienotu pieeju attiecīgā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma uzraudzībai. Tas ietver arī informācijas, tostarp jebkādu attiecīgo rezultātu, izplatīšanu par attiecīgo valsts drošības iestāžu uzraudzības stratēģiju un plānu vai plāniem, lai veicinātu vienotu pieeju neatbilstības problēmu risināšanā.

2.   Valstu drošības iestādes izstrādā principus sadarbībai ar valsts izmeklēšanas iestādēm, par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību sertificēšanas iestādēm un ar citām kompetentajām iestādēm nolūkā izplatīt informāciju un koordinēt rīcību gadījumos, kad nav ievērota atbilstība reglamentējošajiem noteikumiem drošības jomā.

9. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 7. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 16. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.

1

(2)  OV L 326, 10.12.2010., 11. lpp.

2

(3)  OV L 327, 11.12.2010., 13. lpp.

3

(4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 8. lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

Uzraudzības darbība

1.   Uzraudzības stratēģijas un plāna(-u) izstrāde

Valsts drošības iestāde:

| a) | nosaka mērķtiecīgas uzraudzības darbības jomas; |
| --- | --- |

a)

nosaka mērķtiecīgas uzraudzības darbības jomas;

| b) | izstrādā uzraudzības plānu vai plānus, kuros izklāstīts, kā uzraudzības darbības ietekmēs uzraudzības stratēģiju drošības sertifikāta/drošības atļaujas derīguma termiņa laikā; |
| --- | --- |

b)

izstrādā uzraudzības plānu vai plānus, kuros izklāstīts, kā uzraudzības darbības ietekmēs uzraudzības stratēģiju drošības sertifikāta/drošības atļaujas derīguma termiņa laikā;

| c) | izstrādā sākotnējo novērtējumu par resursiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu plānu vai plānus, pamatojoties uz noteiktām darbības jomām; |
| --- | --- |

c)

izstrādā sākotnējo novērtējumu par resursiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu plānu vai plānus, pamatojoties uz noteiktām darbības jomām;

| d) | piešķir resursus plāna vai plānu īstenošanai; |
| --- | --- |

d)

piešķir resursus plāna vai plānu īstenošanai;

| e) | stratēģijā un plānā vai plānos izmanto datus/informāciju no dažādiem avotiem. Kā avotu var izmantot informāciju, kas ir iegūta drošības pārvaldības sistēmu novērtēšanas gaitā, iepriekšējo uzraudzības darbību rezultātus, informāciju par atļaujām nodot ekspluatācijā apakšsistēmas vai ritekļus, valstu izmeklēšanas iestāžu ziņojumus par negadījumiem/ieteikumus, citus ziņojumus vai datus par avārijām/negadījumiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju gada drošības pārskatus, kas tiek iesniegti valsts drošības iestādei, par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību gada ziņojumus par apkopi, sūdzības no publiskiem un citiem atbilstīgiem avotiem. |
| --- | --- |

e)

stratēģijā un plānā vai plānos izmanto datus/informāciju no dažādiem avotiem. Kā avotu var izmantot informāciju, kas ir iegūta drošības pārvaldības sistēmu novērtēšanas gaitā, iepriekšējo uzraudzības darbību rezultātus, informāciju par atļaujām nodot ekspluatācijā apakšsistēmas vai ritekļus, valstu izmeklēšanas iestāžu ziņojumus par negadījumiem/ieteikumus, citus ziņojumus vai datus par avārijām/negadījumiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju gada drošības pārskatus, kas tiek iesniegti valsts drošības iestādei, par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību gada ziņojumus par apkopi, sūdzības no publiskiem un citiem atbilstīgiem avotiem.

2.   Uzraudzības stratēģijas un plāna(-u) paziņošana

Valsts drošības iestāde:

| a) | paziņo uzraudzības stratēģijas vispārējos mērķus un plāna vai plānu vispārēju skaidrojumu attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un – attiecīgā gadījumā – citām ieinteresētajām pusēm plašākā nozīmē; |
| --- | --- |

a)

paziņo uzraudzības stratēģijas vispārējos mērķus un plāna vai plānu vispārēju skaidrojumu attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un – attiecīgā gadījumā – citām ieinteresētajām pusēm plašākā nozīmē;

| b) | sniedz attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem vispārēju skaidrojumu par to, kā tiks īstenots uzraudzības plāns vai plāni. |
| --- | --- |

b)

sniedz attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem vispārēju skaidrojumu par to, kā tiks īstenots uzraudzības plāns vai plāni.

3.   Uzraudzības stratēģijas un plāna(-u) īstenošana

Valsts drošības iestāde:

| a) | īsteno plānu vai plānus, kā paredzēts; |
| --- | --- |

a)

īsteno plānu vai plānus, kā paredzēts;

| b) | veic samērīgas darbības, lai novērstu neatbilstību, tostarp vajadzības gadījumā izdod visu veidu steidzamus drošības brīdinājumus |
| --- | --- |

b)

veic samērīgas darbības, lai novērstu neatbilstību, tostarp vajadzības gadījumā izdod visu veidu steidzamus drošības brīdinājumus

| c) | novērtē, cik atbilstoši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs ir izstrādājis un īstenojis darbības plānu vai plānus, lai norādītajos termiņos novērstu visas neatbilstības, ko konstatējusi valsts drošības iestāde. |
| --- | --- |

c)

novērtē, cik atbilstoši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs ir izstrādājis un īstenojis darbības plānu vai plānus, lai norādītajos termiņos novērstu visas neatbilstības, ko konstatējusi valsts drošības iestāde.

4.   Uzraudzības plāna(-u) rezultāti

Valsts drošības iestāde:

| a) | informē attiecīgo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju par drošības pārvaldības sistēmas efektivitātes rezultātiem drošu pakalpojumu sniegšanā, tostarp identificējot jomas, kurās infrastruktūras pārvaldītājam vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir konstatēta neatbilstība; |
| --- | --- |

a)

informē attiecīgo dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju par drošības pārvaldības sistēmas efektivitātes rezultātiem drošu pakalpojumu sniegšanā, tostarp identificējot jomas, kurās infrastruktūras pārvaldītājam vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir konstatēta neatbilstība;

| b) | izvērtē visu to dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju sniegumu drošības jomā, kuri darbojas attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

izvērtē visu to dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju sniegumu drošības jomā, kuri darbojas attiecīgajā dalībvalstī;

| c) | publicē un paziņo attiecīgajām ieinteresētajām personām savu viedokli par vispārējo drošības sniegumu dalībvalstī; |
| --- | --- |

c)

publicē un paziņo attiecīgajām ieinteresētajām personām savu viedokli par vispārējo drošības sniegumu dalībvalstī;

| d) | publicē un paziņo attiecīgajām ieinteresētajām personām savu viedokli par drošības jomā izstrādāto reglamentējošo noteikumu efektivitāti. |
| --- | --- |

d)

publicē un paziņo attiecīgajām ieinteresētajām personām savu viedokli par drošības jomā izstrādāto reglamentējošo noteikumu efektivitāti.

5.   Uzraudzības darbības pārskatīšana

Pamatojoties uz uzraudzības darbības gaitā gūto pieredzi, valsts drošības iestāde regulāri:

| a) | pārskata plānu vai plānus, lai pārbaudītu, vai sākotnējā darbības joma, datu/informācijas izmantošana no dažādiem avotiem, uzraudzības rezultāti un resursu piešķiršana ir bijusi atbilstoša, ja nepieciešams, mainot prioritātes; |
| --- | --- |

a)

pārskata plānu vai plānus, lai pārbaudītu, vai sākotnējā darbības joma, datu/informācijas izmantošana no dažādiem avotiem, uzraudzības rezultāti un resursu piešķiršana ir bijusi atbilstoša, ja nepieciešams, mainot prioritātes;

| b) | veic visas vajadzīgās izmaiņas plānā vai plānos, ja tie ir jāpārskata, un izvērtē izmaiņu ietekmi uz uzraudzības stratēģiju; |
| --- | --- |

b)

veic visas vajadzīgās izmaiņas plānā vai plānos, ja tie ir jāpārskata, un izvērtē izmaiņu ietekmi uz uzraudzības stratēģiju;

| c) | vajadzības gadījumā sniedz savu viedokli un priekšlikumus, lai dalībvalsts novērstu visus trūkumus, kas konstatēti drošības jomā izstrādātajos reglamentējošajos noteikumos. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā sniedz savu viedokli un priekšlikumus, lai dalībvalsts novērstu visus trūkumus, kas konstatēti drošības jomā izstrādātajos reglamentējošajos noteikumos.

---

| 17.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/8

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1078/2012

(2012. gada 16. novembris)

par kopīgo drošības metodi pārraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijai vajadzētu pieņemt otru kopīgo drošības metožu sēriju, kurā būtu ietvertas vismaz tās metodes, kuras paredzētas Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punkta c) apakšpunktā, pamatojoties uz Eiropas Dzelzceļa aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) ieteikumu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijai vajadzētu pieņemt otru kopīgo drošības metožu sēriju, kurā būtu ietvertas vismaz tās metodes, kuras paredzētas Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punkta c) apakšpunktā, pamatojoties uz Eiropas Dzelzceļa aģentūras (turpmāk “Aģentūra”) ieteikumu.

| (2) | Komisija 2009. gada 5. oktobrī izdeva Aģentūrai pilnvaru saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK izstrādāt to kopīgo drošības metožu projektu, ar kurām pārbaudīt strukturālo apakšsistēmu ekspluatācijas un tehniskās apkopes atbilstību attiecīgajām pamatprasībām. Šajās kopīgajās drošības metodēs vajadzētu precizēt metodes, kas jāizmanto gan pārbaudīšanai, vai strukturālo apakšsistēmu (tostarp satiksmes nodrošināšanas un vadības) ekspluatācija un tehniskā apkope notiek saskaņā ar pamatprasībām, kas attiecas uz drošību, gan pārraudzībai, vai apakšsistēmas un to integrācija sistēmās joprojām atbilst drošības prasībām laikā, kad notiek to ekspluatācija un tehniskā apkope. Aģentūra saskaņā ar Komisijas pilnvarojumu iesniedza Komisijai savu ieteikumu par kopīgajām drošības metodēm, kuru papildināja ietekmes novērtējuma ziņojums. Aģentūras ieteikums ir šīs regulas pamatā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2009. gada 5. oktobrī izdeva Aģentūrai pilnvaru saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK izstrādāt to kopīgo drošības metožu projektu, ar kurām pārbaudīt strukturālo apakšsistēmu ekspluatācijas un tehniskās apkopes atbilstību attiecīgajām pamatprasībām. Šajās kopīgajās drošības metodēs vajadzētu precizēt metodes, kas jāizmanto gan pārbaudīšanai, vai strukturālo apakšsistēmu (tostarp satiksmes nodrošināšanas un vadības) ekspluatācija un tehniskā apkope notiek saskaņā ar pamatprasībām, kas attiecas uz drošību, gan pārraudzībai, vai apakšsistēmas un to integrācija sistēmās joprojām atbilst drošības prasībām laikā, kad notiek to ekspluatācija un tehniskā apkope. Aģentūra saskaņā ar Komisijas pilnvarojumu iesniedza Komisijai savu ieteikumu par kopīgajām drošības metodēm, kuru papildināja ietekmes novērtējuma ziņojums. Aģentūras ieteikums ir šīs regulas pamatā.

| (3) | Lai strukturālās apakšsistēmas varētu droši integrēt, ekspluatēt un veikt to tehnisko apkopi dzelzceļa sistēmā un lai nodrošinātu to, ka attiecībā uz ekspluatāciju ir izpildītas pamatprasības, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmām un par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību apkopes sistēmām vajadzētu iekļaut visus nepieciešamos pasākumus, tostarp procesus, procedūras, tehniskos, ekspluatācijas un organizatoriskos riska kontroles pasākumus. Tāpēc dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmu, kā arī par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību apkopes sistēmu pareizas piemērošanas un efektivitātes uzraudzībai vajadzētu ietvert prasības attiecībā uz strukturālajām apakšsistēmām to ekspluatācijas kontekstā. |
| --- | --- |

(3)

Lai strukturālās apakšsistēmas varētu droši integrēt, ekspluatēt un veikt to tehnisko apkopi dzelzceļa sistēmā un lai nodrošinātu to, ka attiecībā uz ekspluatāciju ir izpildītas pamatprasības, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmām un par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību apkopes sistēmām vajadzētu iekļaut visus nepieciešamos pasākumus, tostarp procesus, procedūras, tehniskos, ekspluatācijas un organizatoriskos riska kontroles pasākumus. Tāpēc dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmu, kā arī par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību apkopes sistēmu pareizas piemērošanas un efektivitātes uzraudzībai vajadzētu ietvert prasības attiecībā uz strukturālajām apakšsistēmām to ekspluatācijas kontekstā.

| (4) | Šai regulai būtu jānodrošina efektīva dzelzceļa sistēmas drošības vadība ekspluatācijas un tehniskās apkopes laikā un, kad nepieciešams un praktiski iespējams, būtu jāuzlabo pārvaldības sistēma. |
| --- | --- |

(4)

Šai regulai būtu jānodrošina efektīva dzelzceļa sistēmas drošības vadība ekspluatācijas un tehniskās apkopes laikā un, kad nepieciešams un praktiski iespējams, būtu jāuzlabo pārvaldības sistēma.

| (5) | Šai regulai būtu arī jānodrošina iespēja cik vien iespējams agri konstatēt neatbilstību gadījumos, kad pārvaldības sistēmu piemēro tādā veidā, kas var izraisīt avārijas, negadījumus, bīstamu tuvošanos vai citas bīstamas situācijas. Lai regulētu neatbilstības veidus ekspluatācijas un tehniskās apkopes laikā, pārraudzības darbībai vajadzētu izmantot saskaņotu procesu. Konkrētāk, šis saskaņotais process būtu jāizmanto, lai pārbaudītu, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji sasniedz drošības pārvaldības sistēmu sagaidāmos rezultātus un vai par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības sasniedz apkopes sistēmu sagaidāmos rezultātus. |
| --- | --- |

(5)

Šai regulai būtu arī jānodrošina iespēja cik vien iespējams agri konstatēt neatbilstību gadījumos, kad pārvaldības sistēmu piemēro tādā veidā, kas var izraisīt avārijas, negadījumus, bīstamu tuvošanos vai citas bīstamas situācijas. Lai regulētu neatbilstības veidus ekspluatācijas un tehniskās apkopes laikā, pārraudzības darbībai vajadzētu izmantot saskaņotu procesu. Konkrētāk, šis saskaņotais process būtu jāizmanto, lai pārbaudītu, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji sasniedz drošības pārvaldības sistēmu sagaidāmos rezultātus un vai par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības sasniedz apkopes sistēmu sagaidāmos rezultātus.

| (6) | Lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji nodrošinātu drošu darbību, tostarp specifiskos tīklos, tiem vajadzētu pārraudzīt, vai pasākumi, kurus tie izstrādājuši saistībā ar savām drošības pārvaldības sistēmām, tiek pareizi īstenoti un kādi ir rezultāti. |
| --- | --- |

(6)

Lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji nodrošinātu drošu darbību, tostarp specifiskos tīklos, tiem vajadzētu pārraudzīt, vai pasākumi, kurus tie izstrādājuši saistībā ar savām drošības pārvaldības sistēmām, tiek pareizi īstenoti un kādi ir rezultāti.

| (7) | Šai regulai vajadzētu atvieglināt piekļuvi dzelzceļa transporta pakalpojumu tirgum, izmantojot pārraudzības procesa saskaņošanu nolūkā nodrošināt nepārtrauktu dzelzceļa sistēmas drošības prasību izpildi. Turklāt šai regulai vajadzētu palīdzēt radīt savstarpēju uzticēšanos un pārredzamību dalībvalstu vidū, izmantojot saskaņotu ar drošību saistītās informācijas apmaiņu starp dažādiem dzelzceļa nozares dalībniekiem, lai veicinātu drošības pārvaldību starp dažādām šajā nozarē esošām saskarnēm, un izmantojot saskaņotus riska pārvaldības procesa piemērošanas gaitā iegūtos pierādījumus. |
| --- | --- |

(7)

Šai regulai vajadzētu atvieglināt piekļuvi dzelzceļa transporta pakalpojumu tirgum, izmantojot pārraudzības procesa saskaņošanu nolūkā nodrošināt nepārtrauktu dzelzceļa sistēmas drošības prasību izpildi. Turklāt šai regulai vajadzētu palīdzēt radīt savstarpēju uzticēšanos un pārredzamību dalībvalstu vidū, izmantojot saskaņotu ar drošību saistītās informācijas apmaiņu starp dažādiem dzelzceļa nozares dalībniekiem, lai veicinātu drošības pārvaldību starp dažādām šajā nozarē esošām saskarnēm, un izmantojot saskaņotus riska pārvaldības procesa piemērošanas gaitā iegūtos pierādījumus.

| (8) | Lai ziņotu Komisijai par šīs regulas efektivitāti un tās piemērošanu un attiecīgā gadījumā izstrādātu priekšlikumus tās uzlabošanai, Aģentūrai būtu jāspēj iegūt attiecīgo informāciju no dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp no valstu drošības iestādēm, par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību sertificēšanas iestādēm un no citām par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām, uz kurām neattiecas Komisijas 2011. gada 10. maija Regulas (ES) Nr. 445/2011, ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai (2), piemērošanas joma. |
| --- | --- |

(8)

Lai ziņotu Komisijai par šīs regulas efektivitāti un tās piemērošanu un attiecīgā gadījumā izstrādātu priekšlikumus tās uzlabošanai, Aģentūrai būtu jāspēj iegūt attiecīgo informāciju no dažādiem iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp no valstu drošības iestādēm, par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību sertificēšanas iestādēm un no citām par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām, uz kurām neattiecas Komisijas 2011. gada 10. maija Regulas (ES) Nr. 445/2011, ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai (2), piemērošanas joma.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 27. panta 1. punktā minētās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 27. panta 1. punktā minētās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu izveido kopīgu drošības metodi, kas nepieciešama, lai pārraudzītu efektīvu drošības pārvaldību dzelzceļa sistēmā tās ekspluatācijas un tehniskās apkopes laikā un lai vajadzības gadījumā uzlabotu drošības pārvaldības sistēmu.

2.   Šo regulu izmanto:

| a) | lai pārbaudītu, vai visi pārvaldības sistēmas procesi un procedūras, tostarp tehniskie, ekspluatācijas un organizatoriskie riska kontroles pasākumi, tiek pareizi piemēroti un ir efektīvi. Pārbaudot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītājus, uzmanību pievērš tehniskajiem, ekspluatācijas un organizatoriskajiem elementiem, kas nepieciešami, lai izdotu sertifikātu/atļauju, kā noteikts Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un noteikumiem, kas pieņemti attiecībā uz sertifikāta/atļaujas iegūšanu, kā noteikts minētās direktīvas 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

lai pārbaudītu, vai visi pārvaldības sistēmas procesi un procedūras, tostarp tehniskie, ekspluatācijas un organizatoriskie riska kontroles pasākumi, tiek pareizi piemēroti un ir efektīvi. Pārbaudot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītājus, uzmanību pievērš tehniskajiem, ekspluatācijas un organizatoriskajiem elementiem, kas nepieciešami, lai izdotu sertifikātu/atļauju, kā noteikts Direktīvas 2004/49/EK 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un noteikumiem, kas pieņemti attiecībā uz sertifikāta/atļaujas iegūšanu, kā noteikts minētās direktīvas 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| b) | lai pārbaudītu, vai pārvaldības sistēma kopumā tiek pareizi piemērota un vai tā sasniedz paredzētos rezultātus; un |
| --- | --- |

b)

lai pārbaudītu, vai pārvaldības sistēma kopumā tiek pareizi piemērota un vai tā sasniedz paredzētos rezultātus; un

| c) | lai noteiktu un īstenotu piemērotus preventīvos un/vai korekcijas pasākumus, ja ir konstatēta kāda no a) un b) apakšpunktā minētajām neatbilstībām. |
| --- | --- |

c)

lai noteiktu un īstenotu piemērotus preventīvos un/vai korekcijas pasākumus, ja ir konstatēta kāda no a) un b) apakšpunktā minētajām neatbilstībām.

3.   Šo regulu piemēro tiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem, kuri ir saņēmuši drošības sertifikātu vai drošības atļauju, un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Direktīvas 2004/49/EK 3. pantā minētās definīcijas.

Papildus piemēro šādas definīcijas:

| a) | “pārvaldības sistēma” ir vai nu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmas, kā definēts Direktīvas 2004/49/EK 3. panta i) punktā un kuras atbilst direktīvas 9. pantā un III pielikumā noteiktajām prasībām, vai arī par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību apkopes sistēmas, kuras atbilst minētās direktīvas 14.a panta 3. punktā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

“pārvaldības sistēma” ir vai nu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmas, kā definēts Direktīvas 2004/49/EK 3. panta i) punktā un kuras atbilst direktīvas 9. pantā un III pielikumā noteiktajām prasībām, vai arī par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību apkopes sistēmas, kuras atbilst minētās direktīvas 14.a panta 3. punktā noteiktajām prasībām;

| b) | “pārraudzība” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, infrastruktūras pārvaldītāju vai par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību pasākumi, kurus veic, lai pārbaudītu, vai pārvaldības sistēmas tiek pareizi piemērotas un ir efektīvas; |
| --- | --- |

b)

“pārraudzība” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, infrastruktūras pārvaldītāju vai par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību pasākumi, kurus veic, lai pārbaudītu, vai pārvaldības sistēmas tiek pareizi piemērotas un ir efektīvas;

| c) | “saskarnes” ir Komisijas Regulas (EK) Nr. 352/2009 (3) 3. panta 7. punktā definētās saskarnes. |
| --- | --- |

c)

“saskarnes” ir Komisijas Regulas (EK) Nr. 352/2009 (3) 3. panta 7. punktā definētās saskarnes.

3. pants

Pārraudzības process

1.   Ikviens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs un par tehnisko apkopi atbildīgā struktūrvienība:

| a) | ir atbildīga par pārraudzības procesa veikšanu, kā noteikts pielikumā; |
| --- | --- |

a)

ir atbildīga par pārraudzības procesa veikšanu, kā noteikts pielikumā;

| b) | nodrošina, lai riska kontroles pasākumi, ko īsteno to darbuzņēmēji, arī tiktu pārraudzīti saskaņā ar šo regulu. Šajā nolūkā tie veic pārraudzības procesu, kā noteikts pielikumā, vai izvirza saviem darbuzņēmējiem prasību veikt šo procesu, pamatojoties uz līgumsaistībām. |
| --- | --- |

b)

nodrošina, lai riska kontroles pasākumi, ko īsteno to darbuzņēmēji, arī tiktu pārraudzīti saskaņā ar šo regulu. Šajā nolūkā tie veic pārraudzības procesu, kā noteikts pielikumā, vai izvirza saviem darbuzņēmējiem prasību veikt šo procesu, pamatojoties uz līgumsaistībām.

2.   Pārraudzības process ietver šādas darbības:

| a) | pārraudzības stratēģijas, prioritāšu un plāna(-u) izstrāde; |
| --- | --- |

a)

pārraudzības stratēģijas, prioritāšu un plāna(-u) izstrāde;

| b) | informācijas savākšana un analīze; |
| --- | --- |

b)

informācijas savākšana un analīze;

| c) | darbības plāna izstrāde gadījumiem, kad pastāv nepieņemama neatbilstība prasībām, kas noteiktas pārvaldības sistēmā; |
| --- | --- |

c)

darbības plāna izstrāde gadījumiem, kad pastāv nepieņemama neatbilstība prasībām, kas noteiktas pārvaldības sistēmā;

| d) | darbības plāna īstenošana, ja šāds plāns ir izveidots; |
| --- | --- |

d)

darbības plāna īstenošana, ja šāds plāns ir izveidots;

| e) | darbības plānā ietverto pasākumu efektivitātes novērtēšana, ja šāds plāns ir izveidots. |
| --- | --- |

e)

darbības plānā ietverto pasākumu efektivitātes novērtēšana, ja šāds plāns ir izveidots.

4. pants

Informācijas apmaiņa starp dalībniekiem

1.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības, tostarp to darbuzņēmēji, pamatojoties uz līgumsaistībām, nodrošina, lai jebkāda attiecīga ar drošību saistīta informācija, kas iegūta, piemērojot pārraudzības procesu, kā noteikts pielikumā, tiktu savstarpēji nodota, ļaujot citai pusei veikt visus nepieciešamos korekcijas pasākumus nepārtrauktai dzelzceļa sistēmas drošības prasību izpildei.

2.   Ja, piemērojot pārraudzības procesu, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības konstatē jebkādu drošības risku saistībā ar defektiem un konstrukcijas neatbilstību vai tehniskā aprīkojuma darbības traucējumus, tostarp attiecībā uz strukturālajām apakšsistēmām, tās ziņo par šiem riskiem pārējām iesaistītajām pusēm, lai dotu tām iespēju veikt visus nepieciešamos korekcijas pasākumus nepārtrauktai dzelzceļa sistēmas drošības prasību izpildei.

5. pants

Ziņošana

1.   Infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi ziņo valsts drošības iestādei par šīs regulas piemērošanu savos gada drošības pārskatos saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 9. panta 4. punktu.

2.   Valsts drošības iestāde saskaņā ar Direktīvas 2004/49/EK 18. pantu ziņo par to, kā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un, ciktāl tai zināms, par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības piemēro šo regulu.

3.   Par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības savos gada ziņojumos par apkopi, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 445/2011 III pielikuma I daļas 7.4. punkta k) apakšpunktā, ietver informāciju par pieredzi, ko guvušas par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības, piemērojot šo regulu. Aģentūra šo informāciju iegūst sadarbībā ar attiecīgajām sertificēšanas iestādēm.

4.   Pārējās par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības, uz kurām neattiecas Regulas (ES) Nr. 445/2011 darbības joma, arī dalās ar Aģentūru pieredzē par šīs regulas piemērošanu. Aģentūra koordinē pieredzes apmaiņu ar šīm par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām.

5.   Aģentūra vāc visu informāciju par šīs regulas piemērošanas pieredzi un vajadzības gadījumā izstrādā ieteikumus Komisijai nolūkā uzlabot šo regulu.

6.   Valstu drošības iestādes atbalsta Aģentūru šīs informācijas vākšanā no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem.

7.   Aģentūra ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā analizē metodes efektivitāti un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, infrastruktūras pārvaldītāju un par tehnisko apkopi atbildīgo struktūrvienību pieredzi, kas gūta, piemērojot šo regulu.

6. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro no 2013. gada 7. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 16. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.

1

(2)  OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.

2

(3)  OV L 108, 29.4.2009., 4. lpp.

3

---

PIELIKUMS

PĀRRAUDZĪBAS PROCESS

1.   Vispārīgi jautājumi

| 1.1. | Pārraudzības procesā ietver visus pārvaldības sistēmā ietvertos procesus un procedūras, tostarp tehniskos, ekspluatācijas un organizatoriskos risku kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

1.1.

Pārraudzības procesā ietver visus pārvaldības sistēmā ietvertos procesus un procedūras, tostarp tehniskos, ekspluatācijas un organizatoriskos risku kontroles pasākumus.

| 1.2. | Regulas 3. panta 2. punktā minētās pārraudzības darbības ir aprakstītas 2. līdz 6. iedaļā. |
| --- | --- |

1.2.

Regulas 3. panta 2. punktā minētās pārraudzības darbības ir aprakstītas 2. līdz 6. iedaļā.

| 1.3. | Šis pārraudzības process ir daudzkārtējs un ciklisks, kā parādīts diagrammā, kas sniegta papildinājumā. |
| --- | --- |

1.3.

Šis pārraudzības process ir daudzkārtējs un ciklisks, kā parādīts diagrammā, kas sniegta papildinājumā.

2.   Pārraudzības stratēģijas, prioritāšu un plāna(-u) izveide

| 2.1. | Pamatojoties uz savu pārvaldības sistēmu, ikviens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs un par tehnisko apkopi atbildīgā struktūrvienība ir atbildīga par savas pārraudzības stratēģijas, prioritāšu un plāna(-u) izstrādi. |
| --- | --- |

2.1.

Pamatojoties uz savu pārvaldības sistēmu, ikviens dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs un par tehnisko apkopi atbildīgā struktūrvienība ir atbildīga par savas pārraudzības stratēģijas, prioritāšu un plāna(-u) izstrādi.

| 2.2. | Lēmumā par to, kam būtu jāpiešķir prioritāte, ņem vērā informāciju no tām jomām, kuras ir pakļautas lielākajam riskam un kurās, ja tās pārrauga nepietiekami efektīvi, var iestāties nelabvēlīgas sekas saistībā ar drošību. Izveido prioritāšu sarakstu darbību pārraudzībai, norādot šim nolūkam nepieciešamo laiku, centienus un resursus. Nosakot prioritātes, ņem vērā arī rezultātus, kas gūti iepriekšējā pārraudzības procesā. |
| --- | --- |

2.2.

Lēmumā par to, kam būtu jāpiešķir prioritāte, ņem vērā informāciju no tām jomām, kuras ir pakļautas lielākajam riskam un kurās, ja tās pārrauga nepietiekami efektīvi, var iestāties nelabvēlīgas sekas saistībā ar drošību. Izveido prioritāšu sarakstu darbību pārraudzībai, norādot šim nolūkam nepieciešamo laiku, centienus un resursus. Nosakot prioritātes, ņem vērā arī rezultātus, kas gūti iepriekšējā pārraudzības procesā.

| 2.3. | Pārraudzības procesā pēc iespējas agrāk ir jākonstatē gadījumi, kas ir saistīti ar pārvaldības sistēmas neatbilstīgu piemērošanu, kuru rezultātā varētu rasties avārijas, starpgadījumi, bīstama tuvošanās vai citi bīstami notikumi. Pēc tam jāīsteno pasākumi, kas novērš šādus neatbilstības gadījumus. |
| --- | --- |

2.3.

Pārraudzības procesā pēc iespējas agrāk ir jākonstatē gadījumi, kas ir saistīti ar pārvaldības sistēmas neatbilstīgu piemērošanu, kuru rezultātā varētu rasties avārijas, starpgadījumi, bīstama tuvošanās vai citi bīstami notikumi. Pēc tam jāīsteno pasākumi, kas novērš šādus neatbilstības gadījumus.

| 2.4. | Pārraudzības stratēģijā un plānā(-os) nosaka kvantitatīvos un/vai kvalitatīvos rādītājus, kas var:






  a) | sniegt agrīnu brīdinājumu par jebkādu novirzi attiecībā uz paredzamajiem rezultātiem vai arī apliecināt, ka paredzamie rezultāti ir sasniegti, kā plānots; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Pārraudzības stratēģijā un plānā(-os) nosaka kvantitatīvos un/vai kvalitatīvos rādītājus, kas var:

a)

sniegt agrīnu brīdinājumu par jebkādu novirzi attiecībā uz paredzamajiem rezultātiem vai arī apliecināt, ka paredzamie rezultāti ir sasniegti, kā plānots;

| b) | sniegt informāciju par nevēlamiem rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

sniegt informāciju par nevēlamiem rezultātiem;

| c) | sniegt atbalstu lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

c)

sniegt atbalstu lēmumu pieņemšanā.

3.   Informācijas apkopošana un analīze

| 3.1. | Informāciju apkopo un analizē saskaņā ar stratēģiju, prioritātēm un plānu(-iem), kas noteikti attiecībā uz pārraudzību. |
| --- | --- |

3.1.

Informāciju apkopo un analizē saskaņā ar stratēģiju, prioritātēm un plānu(-iem), kas noteikti attiecībā uz pārraudzību.

| 3.2. | Attiecībā uz katru paredzēto rādītāju, kas minēts 2.4. punktā, jāveic šādas darbības:






  a) | jāapkopo nepieciešamā informācija; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Attiecībā uz katru paredzēto rādītāju, kas minēts 2.4. punktā, jāveic šādas darbības:

a)

jāapkopo nepieciešamā informācija;

| b) | jānovērtē, vai ir pareizi īstenoti procesi, procedūras, tehniskie, ekspluatācijas un organizatoriskie riska kontroles pasākumi; |
| --- | --- |

b)

jānovērtē, vai ir pareizi īstenoti procesi, procedūras, tehniskie, ekspluatācijas un organizatoriskie riska kontroles pasākumi;

| c) | jāpārbauda, vai procesi, procedūras, tehniskie, ekspluatācijas un organizatoriskie riska kontroles pasākumi ir efektīvi un vai tie sasniedz paredzētos rezultātus; |
| --- | --- |

c)

jāpārbauda, vai procesi, procedūras, tehniskie, ekspluatācijas un organizatoriskie riska kontroles pasākumi ir efektīvi un vai tie sasniedz paredzētos rezultātus;

| d) | jānovērtē, vai ir pareizi piemērota pārvaldības sistēma kopumā un vai tā sasniedz paredzētos rezultātus; |
| --- | --- |

d)

jānovērtē, vai ir pareizi piemērota pārvaldības sistēma kopumā un vai tā sasniedz paredzētos rezultātus;

| e) | jāanalizē un jānovērtē gadījumi, kuros konstatēta neatbilstība b), c) un d) apakšpunktam, kā arī jāidentificē neatbilstības iemesli. |
| --- | --- |

e)

jāanalizē un jānovērtē gadījumi, kuros konstatēta neatbilstība b), c) un d) apakšpunktam, kā arī jāidentificē neatbilstības iemesli.

4.   Rīcības plāna izstrāde

| 4.1. | Ja ir konstatētas neatbilstības, kas uzskatāmas par nepieņemamām, ir jāizstrādā rīcības plāns. Tas nepieciešams, lai:






  a) | sekmētu pareizi īstenotu konkrētu procesu, procedūru, tehnisko, ekspluatācijas un organizatorisko riska kontroles pasākumu izpildi; vai |
| --- | --- | --- |

4.1.

Ja ir konstatētas neatbilstības, kas uzskatāmas par nepieņemamām, ir jāizstrādā rīcības plāns. Tas nepieciešams, lai:

a)

sekmētu pareizi īstenotu konkrētu procesu, procedūru, tehnisko, ekspluatācijas un organizatorisko riska kontroles pasākumu izpildi; vai

| b) | uzlabotu pašreizējos procesus, procedūras, tehniskos, ekspluatācijas un organizatoriskos riska kontroles pasākumus; vai |
| --- | --- |

b)

uzlabotu pašreizējos procesus, procedūras, tehniskos, ekspluatācijas un organizatoriskos riska kontroles pasākumus; vai

| c) | identificētu un īstenotu riska kontroles papildu pasākumus. |
| --- | --- |

c)

identificētu un īstenotu riska kontroles papildu pasākumus.

| 4.2. | Rīcības plānā jo īpaši jānorāda šāda informācija:






  a) | mērķi un gaidāmie rezultāti; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Rīcības plānā jo īpaši jānorāda šāda informācija:

a)

mērķi un gaidāmie rezultāti;

| b) | nepieciešamie korektīvie un/vai preventīvie pasākumi; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamie korektīvie un/vai preventīvie pasākumi;

| c) | par pasākumu īstenošanu atbildīgā persona; |
| --- | --- |

c)

par pasākumu īstenošanu atbildīgā persona;

| d) | termiņš, kurā īstenojami pasākumi; |
| --- | --- |

d)

termiņš, kurā īstenojami pasākumi;

| e) | par rīcības plānā minēto pasākumu efektivitātes novērtēšanu atbildīgā persona saskaņā ar 6. iedaļu; |
| --- | --- |

e)

par rīcības plānā minēto pasākumu efektivitātes novērtēšanu atbildīgā persona saskaņā ar 6. iedaļu;

| f) | pārskats par rīcības plāna ietekmi uz pārraudzības stratēģiju, prioritātēm un plānu(-iem). |
| --- | --- |

f)

pārskats par rīcības plāna ietekmi uz pārraudzības stratēģiju, prioritātēm un plānu(-iem).

| 4.3. | Lai vadītu drošību saskarnēs, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji vai par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības (noslēdzot nolīgumu ar citiem iesaistītajiem dalībniekiem) nolemj, kas ir atbildīgs par prasītā rīcības plāna vai tā daļu īstenošanu. |
| --- | --- |

4.3.

Lai vadītu drošību saskarnēs, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji vai par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības (noslēdzot nolīgumu ar citiem iesaistītajiem dalībniekiem) nolemj, kas ir atbildīgs par prasītā rīcības plāna vai tā daļu īstenošanu.

5.   Rīcības plāna īstenošana

| 5.1. | Šā pielikuma 4. iedaļā norādītais rīcības plāns jāīsteno tā, lai novērstu konstatētos neatbilstības gadījumus. |
| --- | --- |

5.1.

Šā pielikuma 4. iedaļā norādītais rīcības plāns jāīsteno tā, lai novērstu konstatētos neatbilstības gadījumus.

6.   Rīcības plāna pasākumu efektivitātes novērtēšana

| 6.1. | Rīcības plānā paredzēto pasākumu īstenošanas pareizību, piemērotību un efektivitāti pārbauda, izmantojot tādu pašu pārraudzības procesu, kā aprakstīts šajā pielikumā. |
| --- | --- |

6.1.

Rīcības plānā paredzēto pasākumu īstenošanas pareizību, piemērotību un efektivitāti pārbauda, izmantojot tādu pašu pārraudzības procesu, kā aprakstīts šajā pielikumā.

| 6.2. | Novērtējot rīcības plāna efektivitāti, jo īpaši pārbauda:






  a) | vai rīcības plāns ir īstenots pareizi un ievērojot termiņus; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Novērtējot rīcības plāna efektivitāti, jo īpaši pārbauda:

a)

vai rīcības plāns ir īstenots pareizi un ievērojot termiņus;

| b) | vai ir sasniegti paredzētie rezultāti; |
| --- | --- |

b)

vai ir sasniegti paredzētie rezultāti;

| c) | vai attiecīgajā laikā sākotnējie nosacījumi ir mainījušies un rīcības plānā noteiktie riska kontroles pasākumi joprojām ir piemēroti pašreizējos apstākļos; |
| --- | --- |

c)

vai attiecīgajā laikā sākotnējie nosacījumi ir mainījušies un rīcības plānā noteiktie riska kontroles pasākumi joprojām ir piemēroti pašreizējos apstākļos;

| d) | vai ir nepieciešami citi riska kontroles pasākumi. |
| --- | --- |

d)

vai ir nepieciešami citi riska kontroles pasākumi.

7.   Dokumentācija, kas apliecina pārraudzības procesa īstenošanu

| 7.1. | Pārraudzības procesu dokumentē, lai pierādītu, ka tas tiek pareizi īstenots. Šos dokumentus galvenokārt izmanto iekšējiem novērtēšanas mērķiem. Pēc pieprasījuma:






  a) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji šos dokumentus dara pieejamus valsts drošības iestādei; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Pārraudzības procesu dokumentē, lai pierādītu, ka tas tiek pareizi īstenots. Šos dokumentus galvenokārt izmanto iekšējiem novērtēšanas mērķiem. Pēc pieprasījuma:

a)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji šos dokumentus dara pieejamus valsts drošības iestādei;

| b) | par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības šos dokumentus dara pieejamus sertificēšanas iestādei. Ja saskarņu vadība notiek, pamatojoties uz līgumiem, par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības šos dokumentus dara pieejamus attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem. |
| --- | --- |

b)

par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības šos dokumentus dara pieejamus sertificēšanas iestādei. Ja saskarņu vadība notiek, pamatojoties uz līgumiem, par tehnisko apkopi atbildīgās struktūrvienības šos dokumentus dara pieejamus attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem.

| 7.2. | Šā pielikuma 7.1. punktā minētajā dokumentācijā jo īpaši norāda šādu informāciju:






  a) | organizācijas aprakstu un par pārraudzības procesa veikšanu atbildīgo personālu; |
| --- | --- | --- |

7.2.

Šā pielikuma 7.1. punktā minētajā dokumentācijā jo īpaši norāda šādu informāciju:

a)

organizācijas aprakstu un par pārraudzības procesa veikšanu atbildīgo personālu;

| b) | 3. panta 2. punktā minēto dažādo pārraudzības procesa darbību rezultātus, jo īpaši pieņemtos lēmumus; |
| --- | --- |

b)

3. panta 2. punktā minēto dažādo pārraudzības procesa darbību rezultātus, jo īpaši pieņemtos lēmumus;

| c) | ja konstatē neatbilstības, kas uzskatāmas par nepieņemamām, izveido sarakstu, kurā norāda visus nepieciešamos pasākumus, kas jāīsteno, lai sasniegtu prasītos mērķus. |
| --- | --- |

c)

ja konstatē neatbilstības, kas uzskatāmas par nepieņemamām, izveido sarakstu, kurā norāda visus nepieciešamos pasākumus, kas jāīsteno, lai sasniegtu prasītos mērķus.

Papildinājums

Pārraudzības procesa sistēma

Image

---

| 17.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1079/2012

(2012. gada 16. novembris),

ar ko nosaka prasības balss sakaru kanālu atstatumam Eiropas vienotajā gaisa telpā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (Savietojamības regula) (1) un jo īpaši tās 3. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (2), 8. panta 1. punktu Komisija ir piešķīrusi Eurocontrol pilnvarojumu izstrādāt prasības tādu “gaiss–zeme” balss sakaru saskaņotai ieviešanai, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz. Šīs regulas pamatā ir ziņojums, kas pilnvarojuma izpildes rezultātā izstrādāts 2011. gada 12. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (2), 8. panta 1. punktu Komisija ir piešķīrusi Eurocontrol pilnvarojumu izstrādāt prasības tādu “gaiss–zeme” balss sakaru saskaņotai ieviešanai, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz. Šīs regulas pamatā ir ziņojums, kas pilnvarojuma izpildes rezultātā izstrādāts 2011. gada 12. jūlijā.

| (2) | Pēc pilnvarojuma izpildes pirmā posma tika pieņemta Komisijas 2007. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 1265/2007, ar ko nosaka prasības attālumam starp “gaiss–zeme” balss sakaru kanāliem Eiropas vienotajā gaisa telpā (3), kuras mērķis bija saskaņoti ieviest “gaiss–zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, gaisa telpā virs 195. lidojumu līmeņa (FL 195). |
| --- | --- |

(2)

Pēc pilnvarojuma izpildes pirmā posma tika pieņemta Komisijas 2007. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 1265/2007, ar ko nosaka prasības attālumam starp “gaiss–zeme” balss sakaru kanāliem Eiropas vienotajā gaisa telpā (3), kuras mērķis bija saskaņoti ieviest “gaiss–zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, gaisa telpā virs 195. lidojumu līmeņa (FL 195).

| (3) | Konkrēti Regulas (EK) Nr. 1265/2007 noteikumi, galvenokārt par procedūrām, jau bija piemērojami gaisa telpā zem FL 195. |
| --- | --- |

(3)

Konkrēti Regulas (EK) Nr. 1265/2007 noteikumi, galvenokārt par procedūrām, jau bija piemērojami gaisa telpā zem FL 195.

| (4) | Iepriekš veiktā konvertēšana uz kanālu atstatumu 8,33 kHz gaisa telpā virs FL 195 ir samazinājusi frekvences pārslogotību, tomēr nav to pavisam novērsusi. Daudzām dalībvalstīm kļūst aizvien grūtāk apmierināt pieprasījumu pēc jauniem frekvenču piešķīrumiem aeronavigācijas mobilo maršruta pakalpojumu joslā 117,975–137 MHz (“VHF josla”). |
| --- | --- |

(4)

Iepriekš veiktā konvertēšana uz kanālu atstatumu 8,33 kHz gaisa telpā virs FL 195 ir samazinājusi frekvences pārslogotību, tomēr nav to pavisam novērsusi. Daudzām dalībvalstīm kļūst aizvien grūtāk apmierināt pieprasījumu pēc jauniem frekvenču piešķīrumiem aeronavigācijas mobilo maršruta pakalpojumu joslā 117,975–137 MHz (“VHF josla”).

| (5) | Vienīgā reālā iespēja atrisināt pārslogotības problēmu VHF joslā vidējā un ilgā termiņā ir turpināt izvērst “gaiss–zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz. |
| --- | --- |

(5)

Vienīgā reālā iespēja atrisināt pārslogotības problēmu VHF joslā vidējā un ilgā termiņā ir turpināt izvērst “gaiss–zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz.

| (6) | Ja nākotnē neizdosies apmierināt pieprasījumu pēc frekvenču piešķīrumiem, tas aizkavēs vai padarīs neiespējamus gaisa telpas uzlabojumus, kuru mērķis ir palielināt kapacitāti, un tādējādi kavēšanās aizvien palielināsies un radīs ievērojamas izmaksas. |
| --- | --- |

(6)

Ja nākotnē neizdosies apmierināt pieprasījumu pēc frekvenču piešķīrumiem, tas aizkavēs vai padarīs neiespējamus gaisa telpas uzlabojumus, kuru mērķis ir palielināt kapacitāti, un tādējādi kavēšanās aizvien palielināsies un radīs ievērojamas izmaksas.

| (7) | Tīkla pārvaldnieks, kas izveidots ar Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulu (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (4), koordinē un saskaņo procesus un procedūras aeronavigācijas frekvenču pārvaldības efektivitātes uzlabošanai. Tas koordinē arī ar frekvencēm saistīto vajadzību un problēmu risinājumu agrīnu apzināšanu. |
| --- | --- |

(7)

Tīkla pārvaldnieks, kas izveidots ar Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulu (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (4), koordinē un saskaņo procesus un procedūras aeronavigācijas frekvenču pārvaldības efektivitātes uzlabošanai. Tas koordinē arī ar frekvencēm saistīto vajadzību un problēmu risinājumu agrīnu apzināšanu.

| (8) | Harmonizēta frekvenču izmantošana visā Eiropas gaisa telpā, dalībvalstīm atbildot par konkrētiem lietojumiem, vēl vairāk optimizēs radiofrekvenču spektra ierobežoto resursu izmantošanu. Tāpēc, veicot frekvenču konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, būtu jāņem vērā tīkla pārvaldnieka iespējamā rīcība, kas attiecas uz harmonizētu frekvenču izmantošanu galvenokārt vispārējas nozīmes aviācijā “gaiss–gaiss” sakaru vajadzībām un specifiskiem lietojumiem, kuri saistīti ar vispārējas nozīmes aviācijas darbībām. |
| --- | --- |

(8)

Harmonizēta frekvenču izmantošana visā Eiropas gaisa telpā, dalībvalstīm atbildot par konkrētiem lietojumiem, vēl vairāk optimizēs radiofrekvenču spektra ierobežoto resursu izmantošanu. Tāpēc, veicot frekvenču konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, būtu jāņem vērā tīkla pārvaldnieka iespējamā rīcība, kas attiecas uz harmonizētu frekvenču izmantošanu galvenokārt vispārējas nozīmes aviācijā “gaiss–gaiss” sakaru vajadzībām un specifiskiem lietojumiem, kuri saistīti ar vispārējas nozīmes aviācijas darbībām.

| (9) | Regulas (EK) Nr. 1265/2007 rezultātā veiktās investīcijas būtiski samazinājušas izmaksas, ko kanālu atstatuma 8,33 kHz ieviešana gaisa telpā zem FL 195 rada aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un operatoriem, kuri veic lidojumus virs FL 195. |
| --- | --- |

(9)

Regulas (EK) Nr. 1265/2007 rezultātā veiktās investīcijas būtiski samazinājušas izmaksas, ko kanālu atstatuma 8,33 kHz ieviešana gaisa telpā zem FL 195 rada aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un operatoriem, kuri veic lidojumus virs FL 195.

| (10) | Prasība, lai vispārējas nozīmes aviācijas gaisa kuģi, kas veic lidojumus saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, būtu aprīkoti ar radioiekārtām, kuras spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, radīs ievērojamas izmaksas, vienlaikus dodot šiem gaisa kuģiem vien ierobežotas priekšrocības ekspluatācijā. |
| --- | --- |

(10)

Prasība, lai vispārējas nozīmes aviācijas gaisa kuģi, kas veic lidojumus saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, būtu aprīkoti ar radioiekārtām, kuras spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, radīs ievērojamas izmaksas, vienlaikus dodot šiem gaisa kuģiem vien ierobežotas priekšrocības ekspluatācijā.

| (11) | Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācijas (Eurocae) specifikācija ED-23B būtu jāuzskata par pietiekamu līdzekli, ar ko nodrošināt gaisa kuģu aprīkojuma spēju atbilstību. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācijas (Eurocae) specifikācija ED-23B būtu jāuzskata par pietiekamu līdzekli, ar ko nodrošināt gaisa kuģu aprīkojuma spēju atbilstību.

| (12) | Gaisa kuģu aprīkojums, kas atbilst Eurocae specifikācijai ED-23C, nodrošina uzlabotus sakaru raksturlielumus. Tāpēc, kad vien iespējams, šī specifikācija būtu jāizvēlas ED-23B vietā. |
| --- | --- |

(12)

Gaisa kuģu aprīkojums, kas atbilst Eurocae specifikācijai ED-23C, nodrošina uzlabotus sakaru raksturlielumus. Tāpēc, kad vien iespējams, šī specifikācija būtu jāizvēlas ED-23B vietā.

| (13) | Kārtībā, kas attiecas uz valsts gaisa kuģiem, ar atbilstīgiem īstenošanas datumiem būtu jāņem vērā to īpašie ierobežojumi. |
| --- | --- |

(13)

Kārtībā, kas attiecas uz valsts gaisa kuģiem, ar atbilstīgiem īstenošanas datumiem būtu jāņem vērā to īpašie ierobežojumi.

| (14) | Šai regulai nebūtu jāattiecas uz militārām operācijām un mācībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(14)

Šai regulai nebūtu jāattiecas uz militārām operācijām un mācībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktu.

| (15) | Dalībvalstis, kuras piemēro Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (“NATO”) apvienotās frekvenču prasības līdz piemērotas alternatīvas rašanai būtu jāsaglabā 122,1 MHz frekvence ar kanālu atstatumu 25 kHz, lai apkalpotu valsts gaisa kuģus, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstis, kuras piemēro Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (“NATO”) apvienotās frekvenču prasības līdz piemērotas alternatīvas rašanai būtu jāsaglabā 122,1 MHz frekvence ar kanālu atstatumu 25 kHz, lai apkalpotu valsts gaisa kuģus, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

| (16) | Lai saglabātu vai uzlabotu pašreizējo ekspluatācijas drošības līmeni, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka attiecīgās iesaistītās personas veic drošības novērtējumu, tostarp īsteno apdraudējuma apzināšanas, riska novērtēšanas un mazināšanas procesus. Lai saskaņoti ieviestu šos procesus sistēmās, uz kurām attiecas šī regula, jāidentificē konkrētas drošības prasības attiecībā uz visām savietojamības un darbības prasībām. |
| --- | --- |

(16)

Lai saglabātu vai uzlabotu pašreizējo ekspluatācijas drošības līmeni, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka attiecīgās iesaistītās personas veic drošības novērtējumu, tostarp īsteno apdraudējuma apzināšanas, riska novērtēšanas un mazināšanas procesus. Lai saskaņoti ieviestu šos procesus sistēmās, uz kurām attiecas šī regula, jāidentificē konkrētas drošības prasības attiecībā uz visām savietojamības un darbības prasībām.

| (17) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 552/2004 savietojamības īstenošanas noteikumos būtu jāapraksta īpašās atbilstības novērtēšanas procedūras, kas jāizmanto, lai novērtētu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kā arī sistēmu verifikācija. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 552/2004 savietojamības īstenošanas noteikumos būtu jāapraksta īpašās atbilstības novērtēšanas procedūras, kas jāizmanto, lai novērtētu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kā arī sistēmu verifikācija.

| (18) | Komponentu, kuriem piemērojama šī regula, tirgus gatavības līmenis ir tāds, ka to atbilstību vai piemērotību lietošanai var novērtēt ar ražošanas iekšējās kontroles palīdzību, izmantojot procedūras, kuras balstās uz A moduli II pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumam Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK (5). |
| --- | --- |

(18)

Komponentu, kuriem piemērojama šī regula, tirgus gatavības līmenis ir tāds, ka to atbilstību vai piemērotību lietošanai var novērtēt ar ražošanas iekšējās kontroles palīdzību, izmantojot procedūras, kuras balstās uz A moduli II pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumam Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK (5).

| (19) | Skaidrības dēļ Regula (EK) Nr. 1265/2007 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(19)

Skaidrības dēļ Regula (EK) Nr. 1265/2007 būtu jāatceļ.

| (20) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(20)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā noteiktas prasības, lai saskaņoti ieviestu “gaiss–zeme” balss sakarus, kas pamatojas uz kanālu atstatumu 8,33 kHz.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro visām radioiekārtām, kas darbojas 117,975–137 MHz joslā (“VHF josla”), kura sadalīta aeronavigācijas mobilo maršruta pakalpojumu dienestiem, ietverot sistēmas, to komponentus un saistītās procedūras.

2.   Šo regulu piemēro lidojuma datu apstrādes sistēmām, kas sniedz pakalpojumus gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām, kuras apkalpo vispārējo gaisa satiksmi, to komponentiem un saistītajām procedūrām.

3.   Šo regulu piemēro visiem lidojumiem, ko veic kā vispārējo gaisa satiksmi, Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (“ICAO”) EUR reģiona gaisa telpā, kur dalībvalstis atbild par gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 550/2004 (6).

4.   Prasības par konvertēšanu nepiemēro frekvenču piešķīrumiem:

| a) | kuros saglabāsies kanālu atstatums 25 kHz šādās frekvencēs:






  i) | ārkārtas situāciju frekvence (121,5 MHz); |
| --- | --- | --- |

a)

kuros saglabāsies kanālu atstatums 25 kHz šādās frekvencēs:

i)

ārkārtas situāciju frekvence (121,5 MHz);

| ii) | papildu frekvence meklēšanas un glābšanas operācijām (123,1 MHz); |
| --- | --- |

ii)

papildu frekvence meklēšanas un glābšanas operācijām (123,1 MHz);

| iii) | VHF digitālā sakaru savienojuma (VDL) frekvences (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz un 136,975 MHz); |
| --- | --- |

iii)

VHF digitālā sakaru savienojuma (VDL) frekvences (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz un 136,975 MHz);

| iv) | gaisa kuģu sakaru adresēšanas un ziņošanas sistēmas (ACARS) frekvences (131,525 MHz, 131,725 MHz un 131,825 MHz); |
| --- | --- |

iv)

gaisa kuģu sakaru adresēšanas un ziņošanas sistēmas (ACARS) frekvences (131,525 MHz, 131,725 MHz un 131,825 MHz);

| b) | kuros izmanto nesējfrekvences nobīdi kanālos, starp kuriem ir 25 kHz atstatums. |
| --- | --- |

b)

kuros izmanto nesējfrekvences nobīdi kanālos, starp kuriem ir 25 kHz atstatums.

5.   Spēja nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz netiek prasīta radioiekārtām, ko paredzēts izmantot tikai vienā vai vairākos frekvenču piešķīrumos, kuros saglabāsies kanālu atstatums 25 kHz.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā izklāstītās definīcijas. Piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “kanāls” ir skaitlisks apzīmējums, ko izmanto saistībā ar balss sakaru iekārtu noskaņošanu un kas ļauj veikt attiecīgās radiofrekvences un ar to saistītā kanālu atstatuma unikālu identifikāciju; |
| --- | --- |

1)

“kanāls” ir skaitlisks apzīmējums, ko izmanto saistībā ar balss sakaru iekārtu noskaņošanu un kas ļauj veikt attiecīgās radiofrekvences un ar to saistītā kanālu atstatuma unikālu identifikāciju;

| 2) | “kanālu atstatums 8,33 kHz” ir atstatums starp kanāliem, kur nominālās kanāla centrālās frekvences atdalītas ar 8,33 kHz soli; |
| --- | --- |

2)

“kanālu atstatums 8,33 kHz” ir atstatums starp kanāliem, kur nominālās kanāla centrālās frekvences atdalītas ar 8,33 kHz soli;

| 3) | “radioiekārta” ir jebkura uzstādīta, pārnesama vai mobila ierīce, kas konstruēta, lai pārraidītu un/vai uztvertu pārraides VHF joslā; |
| --- | --- |

3)

“radioiekārta” ir jebkura uzstādīta, pārnesama vai mobila ierīce, kas konstruēta, lai pārraidītu un/vai uztvertu pārraides VHF joslā;

| 4) | “centrālais reģistrs” ir reģistrs, kurā valsts frekvenču pārvaldnieks reģistrē nepieciešamo ekspluatācijas, tehnisko un administratīvo informāciju par katru frekvenču piešķīrumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 677/2011; |
| --- | --- |

4)

“centrālais reģistrs” ir reģistrs, kurā valsts frekvenču pārvaldnieks reģistrē nepieciešamo ekspluatācijas, tehnisko un administratīvo informāciju par katru frekvenču piešķīrumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 677/2011;

| 5) | “konvertēšana uz 8,33 kHz” ir centrālajā reģistrā reģistrēta frekvenču piešķīruma, kurā izmanto kanālu atstatumu 25 kHz, aizstāšana ar frekvenču piešķīrumu, kurā izmanto kanālu atstatumu 8,33 kHz; |
| --- | --- |

5)

“konvertēšana uz 8,33 kHz” ir centrālajā reģistrā reģistrēta frekvenču piešķīruma, kurā izmanto kanālu atstatumu 25 kHz, aizstāšana ar frekvenču piešķīrumu, kurā izmanto kanālu atstatumu 8,33 kHz;

| 6) | “frekvenču piešķīrums” ir dalībvalsts dota atļauja ar konkrētiem nosacījumiem izmantot radiofrekvenci vai radiofrekvenču kanālu radioiekārtu darbībai; |
| --- | --- |

6)

“frekvenču piešķīrums” ir dalībvalsts dota atļauja ar konkrētiem nosacījumiem izmantot radiofrekvenci vai radiofrekvenču kanālu radioiekārtu darbībai;

| 7) | “ekspluatants” ir persona, organizācija vai uzņēmums, kas ir iesaistīts vai kas piedāvā iesaistīties gaisa kuģa ekspluatācijā; |
| --- | --- |

7)

“ekspluatants” ir persona, organizācija vai uzņēmums, kas ir iesaistīts vai kas piedāvā iesaistīties gaisa kuģa ekspluatācijā;

| 8) | “lidojumi, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem” ir visi lidojumi, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, kā noteikts 1944. gada Čikāgas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”) 2. pielikumā; |
| --- | --- |

8)

“lidojumi, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem” ir visi lidojumi, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, kā noteikts 1944. gada Čikāgas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”) 2. pielikumā;

| 9) | “valsts gaisa kuģis” ir jebkurš gaisa kuģis, ko izmanto armija, muita vai policija; |
| --- | --- |

9)

“valsts gaisa kuģis” ir jebkurš gaisa kuģis, ko izmanto armija, muita vai policija;

| 10) | “nesējfrekvences nobīde” ir gadījums, kad paredzēto darbības pārklājumu nav iespējams nodrošināt ar vienu zemes raidītāju un kad nolūkā mazināt traucējumu problēmas veic divu vai vairāku zemes raidītāju signālu nobīdi no nominālās kanāla centrālās frekvences; |
| --- | --- |

10)

“nesējfrekvences nobīde” ir gadījums, kad paredzēto darbības pārklājumu nav iespējams nodrošināt ar vienu zemes raidītāju un kad nolūkā mazināt traucējumu problēmas veic divu vai vairāku zemes raidītāju signālu nobīdi no nominālās kanāla centrālās frekvences;

| 11) | “gaisa kuģa radioiekārta” ir viena vai vairākas radioiekārtas, kas atrodas gaisa kuģī un ko lidojuma laikā izmanto pilnvarots lidojuma apkalpes loceklis; |
| --- | --- |

11)

“gaisa kuģa radioiekārta” ir viena vai vairākas radioiekārtas, kas atrodas gaisa kuģī un ko lidojuma laikā izmanto pilnvarots lidojuma apkalpes loceklis;

| 12) | “radioiekārtas jauninājums” ir radioiekārtas aizvietošana ar cita modeļa vai partijas numura radioiekārtu; |
| --- | --- |

12)

“radioiekārtas jauninājums” ir radioiekārtas aizvietošana ar cita modeļa vai partijas numura radioiekārtu;

| 13) | “paredzētais darbības pārklājums” ir gaisa telpas apjoms, kurā sniedz konkrētu pakalpojumu un kurā attiecīgajam dienestam nodrošina frekvenču aizsardzību; |
| --- | --- |

13)

“paredzētais darbības pārklājums” ir gaisa telpas apjoms, kurā sniedz konkrētu pakalpojumu un kurā attiecīgajam dienestam nodrošina frekvenču aizsardzību;

| 14) | “gaisa satiksmes vadības struktūrvienība” (“ATC struktūrvienība”) ir lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centrs, pieejas kontroles struktūrvienība vai lidlauka vadības tornis; |
| --- | --- |

14)

“gaisa satiksmes vadības struktūrvienība” (“ATC struktūrvienība”) ir lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centrs, pieejas kontroles struktūrvienība vai lidlauka vadības tornis;

| 15) | “darba vieta” ir inventārs un tehniskais aprīkojums, ko gaisa satiksmes dienesta (“ATS”) darbinieks izmanto, veicot uzdevumus, kas saistīti ar viņa darba pienākumiem; |
| --- | --- |

15)

“darba vieta” ir inventārs un tehniskais aprīkojums, ko gaisa satiksmes dienesta (“ATS”) darbinieks izmanto, veicot uzdevumus, kas saistīti ar viņa darba pienākumiem;

| 16) | “radiotelefonija” ir radiosakaru veids, kas galvenokārt paredzēts informācijas apmaiņai runas veidā; |
| --- | --- |

16)

“radiotelefonija” ir radiosakaru veids, kas galvenokārt paredzēts informācijas apmaiņai runas veidā;

| 17) | “vienošanās dokuments” ir vienošanās starp divām blakusesošām ATS struktūrvienībām, kurā noteikts, kā jākoordinē attiecīgie ATS pienākumi; |
| --- | --- |

17)

“vienošanās dokuments” ir vienošanās starp divām blakusesošām ATS struktūrvienībām, kurā noteikts, kā jākoordinē attiecīgie ATS pienākumi;

| 18) | “Integrētā lidojuma plānu sākotnējās apstrādes sistēma” (“IFPS”) ir Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla sistēma, ar kuras palīdzību gaisa telpā, uz ko attiecas šī regula, nodrošina centralizētas lidojuma plānu apstrādes un izplatīšanas pakalpojumus, lai dotu iespēju saņemt, apstiprināt un izplatīt lidojuma plānus; |
| --- | --- |

18)

“Integrētā lidojuma plānu sākotnējās apstrādes sistēma” (“IFPS”) ir Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla sistēma, ar kuras palīdzību gaisa telpā, uz ko attiecas šī regula, nodrošina centralizētas lidojuma plānu apstrādes un izplatīšanas pakalpojumus, lai dotu iespēju saņemt, apstiprināt un izplatīt lidojuma plānus;

| 19) | “valsts transporta gaisa kuģis” ir valsts gaisa kuģis ar fiksētiem spārniem, kas paredzēts cilvēku un/vai kravas pārvadāšanai; |
| --- | --- |

19)

“valsts transporta gaisa kuģis” ir valsts gaisa kuģis ar fiksētiem spārniem, kas paredzēts cilvēku un/vai kravas pārvadāšanai;

| 20) | “lidostas ekspluatants” ir lidostas vadības dienests, kas definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 95/93 (7); |
| --- | --- |

20)

“lidostas ekspluatants” ir lidostas vadības dienests, kas definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 95/93 (7);

| 21) | “darbības vadības saziņa” ir saziņa, ko veic gaisa kuģu ekspluatanti un kas skar arī gaisa transporta drošību un lidojumu regularitāti un efektivitāti. |
| --- | --- |

21)

“darbības vadības saziņa” ir saziņa, ko veic gaisa kuģu ekspluatanti un kas skar arī gaisa transporta drošību un lidojumu regularitāti un efektivitāti.

4. pants

Radioiekārtu savietojamības un darbības prasības

1.   Darbībai VHF joslā paredzētu radioiekārtu ražotāji vai to Savienībā reģistrētie pilnvarotie pārstāvji nodrošina, ka no 2013. gada 17. novembra visas tirgū laistās radioiekārtas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

2.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka visas radioiekārtas, kas nodotas ekspluatācijā no 2013. gada 17. novembra, ietver spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka gaisa kuģos, kuriem individuālos lidojumderīguma sertifikātus vai individuālās lidojuma atļaujas Savienībā pirmo reizi izdod sākot ar 2013. gada 17. novembri un kurus prasīts aprīkot ar radioiekārtu, ir uzstādīta radioiekārta ar spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

4.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka no 2013. gada 17. novembra to radioiekārtās, kad tiek veikti radioiekārtu jauninājumi, ietver spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka vēlākais līdz 2017. gada 31. decembrim visām radioiekārtām ir spēja nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, izņemot zemes radioiekārtas, ko izmanto aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji.

6.   Papildus spējai nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, 1. līdz 5. punktā minētās iekārtas ir jāspēj noskaņot uz kanāliem, starp kuriem ir 25 kHz atstatums.

7.   Zemes radioiekārtu ar spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka šo radioiekārtu un raidītāja/uztvērēja zemes komponenta darbība atbilst II pielikuma 1. punktā norādītajiem ICAO standartiem.

8.   Gaisa kuģu radioiekārtu ar spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz lietotāji vai īpašnieki nodrošina, ka šo radioiekārtu darbība atbilst II pielikuma 2. punktā norādītajiem ICAO standartiem.

5. pants

Ekspluatantu pienākumi

1.   Ekspluatants neizmanto gaisa kuģi lidojumiem virs FL 195, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

2.   No 2014. gada 1. janvāra ekspluatants gaisa kuģi, kas veic lidojumus saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem, neizmanto I pielikumā uzskaitīto dalībvalstu A, B vai C klases gaisa telpā, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

3.   Attiecībā uz 2. punktā norādītās radioiekārtas ar kanālu atstatumu 8,33 kHz aprīkošanas prasībām ekspluatants gaisa kuģi, kas veic lidojumus saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, neizmanto rajonos, kuros lietojams kanālu atstatums 8,33 kHz, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

4.   Neskarot 2. panta 5. punktu, ekspluatants no 2018. gada 1. janvāra neizmanto gaisa kuģi gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtu, ja gaisa kuģa radioiekārta nespēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

6. pants

Prasības konvertēšanai uz 8,33 kHz

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka sektoros, kuru zemākais līmenis ir FL 195 vai augstāks līmenis, visus balss sakaru frekvenču piešķīrumus konvertē uz kanālu atstatumu 8,33 kHz.

2.   Ja izņēmuma gadījumā nevar nodrošināt atbilstību 1. punktam, dalībvalstis Komisijai dara zināmus iemeslus.

3.   Dalībvalstis, kas uzskaitītas I pielikumā, vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim īsteno pirmreizēju konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, aptverot frekvenču piešķīrumu skaitu, kas līdzvērtīgs vismaz 25 % no to 25 kHz frekvenču piešķīrumu kopējā skaita, kas norādīti centrālajā reģistrā un sadalīti konkrētam lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centram (“ACC”) dalībvalstī. Šī konvertēšana neaprobežojas ar ACC frekvenču piešķīrumiem un neietver frekvenču piešķīrumus darbības vadības saziņai.

4.   Valsts 25 kHz ACC frekvenču piešķīrumu kopējā skaitā, kas norādīts 3. punktā, neņem vērā:

| a) | frekvenču piešķīrumus, kuros izmanto nesējfrekvences nobīdi kanālos, starp kuriem ir 25 kHz atstatums; |
| --- | --- |

a)

frekvenču piešķīrumus, kuros izmanto nesējfrekvences nobīdi kanālos, starp kuriem ir 25 kHz atstatums;

| b) | frekvenču piešķīrumus, kuros drošības prasību rezultātā saglabājas kanālu atstatums 25 kHz; |
| --- | --- |

b)

frekvenču piešķīrumus, kuros drošības prasību rezultātā saglabājas kanālu atstatums 25 kHz;

| c) | 25 kHz frekvenču piešķīrumus, ko izmanto valsts gaisa kuģu apkalpošanai. |
| --- | --- |

c)

25 kHz frekvenču piešķīrumus, ko izmanto valsts gaisa kuģu apkalpošanai.

5.   Dalībvalstis, kas uzskaitītas I pielikumā, vēlākais līdz 2013. gada 31. decembrim paziņo Komisijai, cik konvertēšanu iespējams sasniegt atbilstoši 3. punktam.

6.   Ja 3. un 4. punktā norādīto 25 % mērķi neizdodas sasniegt, dalībvalsts paziņojumā Komisijai sniedz pamatojumu, kāpēc 25 % mērķis nav sasniegts, un ierosina alternatīvu datumu, līdz kuram konvertēšana tiks veikta.

7.   Paziņojumā Komisijai precizē arī frekvenču piešķīrumus, kuriem konvertēšanu veikt nav lietderīgi, un paskaidro iemeslus, kāpēc konvertēšana nav lietderīga.

8.   Dalībvalstis, kas uzskaitītas I pielikumā, nodrošina, ka no 2015. gada 1. janvāra visi frekvenču piešķīrumi darbības vadības saziņai, kas ir centrālajā reģistrā, ir frekvenču piešķīrumi ar kanālu atstatumu 8,33 kHz.

9.   Ja tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams nodrošināt 8. punkta izpildi, dalībvalstis vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim paziņo Komisijai frekvenču piešķīrumus darbības vadības saziņai, kas netiks konvertēti, un sniedz pamatojumu, kāpēc konvertēšana netiks veikta.

10.   Dalībvalstis nodrošina, ka vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim uz kanālu atstatumu 8,33 kHz ir konvertēti visi frekvenču piešķīrumi, izņemot:

| a) | frekvenču piešķīrumus, kuros drošības prasību rezultātā saglabājas kanālu atstatums 25 kHz; |
| --- | --- |

a)

frekvenču piešķīrumus, kuros drošības prasību rezultātā saglabājas kanālu atstatums 25 kHz;

| b) | 25 kHz frekvenču piešķīrumus, ko izmanto valsts gaisa kuģu apkalpošanai. |
| --- | --- |

b)

25 kHz frekvenču piešķīrumus, ko izmanto valsts gaisa kuģu apkalpošanai.

7. pants

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju pienākumi

1.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka to balss sakaru sistēmas ar kanālu atstatumu 8,33 kHz paredzētā darbības pārklājuma zonā funkcionāli pieņemamā līmenī ļauj uzturēt balss sakarus starp dispečeriem un pilotiem.

2.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji turpmāk minētajā veidā savās lidojuma datu apstrādes sistēmās ievieš paziņošanas un sākotnējās koordinācijas procesus saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1032/2006 (8):

| a) | informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz pārraida starp ATC struktūrvienībām; |
| --- | --- |

a)

informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz pārraida starp ATC struktūrvienībām;

| b) | informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz nosūta uz attiecīgo darba vietu; |
| --- | --- |

b)

informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz nosūta uz attiecīgo darba vietu;

| c) | dispečera rīcībā ir līdzekļi, lai grozītu informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz. |
| --- | --- |

c)

dispečera rīcībā ir līdzekļi, lai grozītu informāciju par spēju lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

8. pants

Saistītās procedūras

1.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji nodrošina, ka radiotelefonijas sakaros raidītāja kanāla identifikācijai izmanto visus sešus skaitliskā apzīmējuma ciparus, izņemot – ja gan piektais, gan sestais cipars ir “0”, un šādā gadījumā izmanto tikai pirmos četrus ciparus.

2.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, ekspluatanti un citi radioiekārtu lietotāji nodrošina, ka to “gaiss–zeme” balss sakaru procedūras atbilst II pielikuma 3. punktā norādītajiem ICAO noteikumiem.

3.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka procedūras, kas piemērojamas gaisa kuģiem, kuri aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, un gaisa kuģiem, kuri nav aprīkoti ar šādām iekārtām, ir izklāstītas vienošanās dokumentos starp ATS struktūrvienībām.

4.   Visi ekspluatanti un aģenti, kas rīkojas to vārdā, nodrošina, ka gaisa kuģa, kurš aprīkots ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, lidojuma plānā 10. pozīcijā ieraksta burtu Y.

5.   Ekspluatanti un aģenti, kas rīkojas to vārdā, nodrošina, ka tad, ja tie plāno veikt lidojumus gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, gaisa kuģa, kas nav attiecīgi aprīkots, bet kuram piešķirts atbrīvojums no obligātās prasības par aprīkošanu ar iekārtām, lidojuma plānā ir ietverta attiecīga norāde.

6.   Ja mainās spējas lidojumam nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz statuss, ekspluatanti vai aģenti, kas rīkojas to vārdā, nosūta uz IFPS paziņojumu par izmaiņām, atbilstīgajā pozīcijā ietverot attiecīgu norādi.

7.   Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka IFPS apstrādā un izplata lidojumu plānos norādīto informāciju par spēju nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

9. pants

Kārtība, kas attiecas uz valsts gaisa kuģiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts transporta gaisa kuģi, kuri veic lidojumus virs FL 195, ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

2.   Ja iepirkuma ierobežojumi neļauj izpildīt 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, lai valsts transporta gaisa kuģi, kuri veic lidojumus virs FL 195, tiktu aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts gaisa kuģi, kuri nav transporta gaisa kuģi un kuri veic lidojumus virs FL 195, ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

4.   Dalībvalstis var atļaut 3. punkta neizpildi šādu iemeslu dēļ:

| a) | strikti tehniski vai budžeta ierobežojumi; |
| --- | --- |

a)

strikti tehniski vai budžeta ierobežojumi;

| b) | iepirkuma ierobežojumi. |
| --- | --- |

b)

iepirkuma ierobežojumi.

5.   Ja iepirkuma ierobežojumi liedz izpildīt 3. punktu, dalībvalstis nodrošina, lai valsts gaisa kuģi, kuri nav transporta gaisa kuģi un kuri veic lidojumus virs FL 195, tiktu aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka jauni valsts gaisa kuģi, kuri tiek nodoti ekspluatācijā sākot ar 2014. gada 1. janvāri, ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

7.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja no 2014. gada 1. janvāra tiek veikti valsts gaisa kuģī uzstādīto radioiekārtu jauninājumi, jaunajām radioiekārtām ir spēja nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi valsts gaisa kuģi vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim ir aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

9.   Neskarot valsts kārtību informācijas paziņošanai par valsts gaisa kuģiem, dalībvalstis vēlākais līdz 2018. gada 30. jūnijam nosūta Komisijai sarakstu, kurā norādīti valsts gaisa kuģi, ko nav iespējams aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, saskaņā ar 8. punktu šādu iemeslu dēļ:

| a) | strikti tehniski vai budžeta ierobežojumi; |
| --- | --- |

a)

strikti tehniski vai budžeta ierobežojumi;

| b) | iepirkuma ierobežojumi. |
| --- | --- |

b)

iepirkuma ierobežojumi.

10.   Ja iepirkuma ierobežojumi liedz izpildīt 8. punktu, dalībvalstis vēlākais līdz 2018. gada 30. jūnijam arī paziņo Komisijai datumu, līdz kuram attiecīgos gaisa kuģus aprīkos ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz. Šis datums nav vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī.

11.   Šā panta 8. punktu nepiemēro attiecībā uz valsts gaisa kuģiem, ko izņems no ekspluatācijas līdz 2025. gada 31. decembrim.

12.   Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka valsts gaisa kuģi, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, tiek apkalpoti, ja to var droši veikt gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas kapacitātes robežās UHF vai 25 kHz frekvenču piešķīrumos.

13.   Dalībvalstis valsts aeronavigācijas informatīvajos izdevumos publicē kārtību, kā apkalpojami valsts gaisa kuģi, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

14.   Gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji paziņo dalībvalstij, kas tos katru gadu pilnvarojusi, par plāniem tādu valsts gaisa kuģu apkalpošanai, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, ņemot vērā kapacitātes ierobežojumus, kas saistīti ar 13. punktā minēto kārtību.

10. pants

Drošības prasības

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirms jebkādu izmaiņu veikšanas pašreizējās sistēmās, kas minētas 2. panta 1. punktā, vai pirms jaunu sistēmu ieviešanas dalībnieki, uz kuriem tas attiecas, veic drošības novērtējumu, tostarp apdraudējuma identificēšanas, riska novērtēšanas un mazināšanas darbu. Veicot šo drošības novērtējumu, III pielikumā noteiktās prasības uzskatāmas par prasību minimumu.

11. pants

Komponentu atbilstība vai piemērotība lietošanai

1.   Pirms izdot EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 552/2004 5. pantam, šīs regulas 2. panta 1. punktā minēto sistēmu komponentu ražotāji novērtē šo komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai atbilstīgi šīs regulas IV pielikuma A daļā noteiktajām prasībām.

2.   Ja sertifikāts, kas piešķirts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (9), attiecas uz komponentiem, to uzskata par EK atbilstības deklarāciju vai deklarāciju par piemērotību lietošanai, ja tā vajadzībām pierādīta atbilstība šajā regulā ietvertajām savietojamības, darbības un drošības prasībām.

12. pants

Sistēmu verifikācija

1.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, kas to valsts uzraudzības iestādei var pierādīt vai ir pierādījuši, ka atbilst V pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, veic 2. panta 1. punktā minēto sistēmu verifikāciju atbilstīgi IV pielikuma C daļā noteiktajām prasībām.

2.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, kas nevar pierādīt, ka atbilst V pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, 2. panta 1. punktā minēto sistēmu verifikāciju uztic paziņotajai organizācijai. Verifikāciju veic atbilstīgi IV pielikuma D daļā noteiktajām prasībām.

3.   Ja sertifikāts, kas piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008, attiecas uz sistēmām, to uzskata par EK verifikācijas deklarāciju, ja tā vajadzībām pierādīta atbilstība šajā regulā ietvertajām savietojamības, darbības un drošības prasībām.

13. pants

Papildu prasības

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visas attiecīgās ieinteresētās personas ir pienācīgi informētas par šajā regulā noteiktajām prasībām un attiecīgi apmācītas savu darba pienākumu veikšanai.

2.   Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka personāls, kas strādā ar IFPS un ir iesaistīts lidojumu plānošanā, ir pienācīgi informēts par šajā regulā noteiktajām prasībām un attiecīgi apmācīts savu darba pienākumu veikšanai.

3.   Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji:

| a) | izstrādā un atjaunina darbības rokasgrāmatas, kurās ir vajadzīgās instrukcijas un informācija, lai viss to attiecīgais personāls varētu piemērot šo regulu; |
| --- | --- |

a)

izstrādā un atjaunina darbības rokasgrāmatas, kurās ir vajadzīgās instrukcijas un informācija, lai viss to attiecīgais personāls varētu piemērot šo regulu;

| b) | nodrošina, lai a) apakšpunktā minētās rokasgrāmatas būtu pieejamas un tiktu aktualizētas un lai to aktualizācija un izplatīšana tiktu veikta atbilstīgi kvalitātes un dokumentu vadībai; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, lai a) apakšpunktā minētās rokasgrāmatas būtu pieejamas un tiktu aktualizētas un lai to aktualizācija un izplatīšana tiktu veikta atbilstīgi kvalitātes un dokumentu vadībai;

| c) | nodrošina, ka darba metodes un ekspluatācijas kārtība atbilst šīs regulas prasībām. |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka darba metodes un ekspluatācijas kārtība atbilst šīs regulas prasībām.

4.   Tīkla pārvaldnieks nodrošina, ka centralizētais lidojumu plānošanas apstrādes un izplatīšanas dienests:

| a) | izstrādā un atjaunina darbības rokasgrāmatas, kurās ir vajadzīgās instrukcijas un informācija, lai viss tā attiecīgais personāls varētu piemērot šo regulu; |
| --- | --- |

a)

izstrādā un atjaunina darbības rokasgrāmatas, kurās ir vajadzīgās instrukcijas un informācija, lai viss tā attiecīgais personāls varētu piemērot šo regulu;

| b) | nodrošina, lai a) apakšpunktā minētās rokasgrāmatas būtu pieejamas un tiktu aktualizētas un lai to aktualizācija un izplatīšana tiktu veikta atbilstīgi kvalitātes un dokumentu vadībai; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, lai a) apakšpunktā minētās rokasgrāmatas būtu pieejamas un tiktu aktualizētas un lai to aktualizācija un izplatīšana tiktu veikta atbilstīgi kvalitātes un dokumentu vadībai;

| c) | nodrošina, ka tā darbības metodes un ekspluatācijas kārtība atbilst šīs regulas prasībām. |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka tā darbības metodes un ekspluatācijas kārtība atbilst šīs regulas prasībām.

5.   Ekspluatanti nodrošina, ka personāls, kas rīkojas ar radioiekārtām, ir pienācīgi informēts par šo regulu un attiecīgi apmācīts šo iekārtu izmantošanai un ka instrukcijas ir pieejamas pilotu kabīnē, ja tas ir iespējams.

6.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, tostarp publicē attiecīgu informāciju valsts aeronavigācijas informatīvajos izdevumos.

14. pants

Atbrīvojumi

1.   Komisijas Regulas (EK) Nr. 730/2006 (10) 4. panta pirmās daļas ietvaros dalībvalstis lidojumiem, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, var pieļaut pagaidu atkāpes no šīs regulas 5. panta 1. punktā noteiktajiem pienākumiem par gaisa kuģu aprīkošanu.

2.   Dalībvalstis var veikt vietēja mēroga pasākumus, ar ko piešķir atbrīvojumus no pienākuma nodrošināt atbilstību 4. panta 5. punktam, 5. panta 4. punktam un 6. panta 10. punktam, situācijās, kad ietekme uz tīklu ir ierobežota.

3.   Dalībvalstis, kas veic 2. punktā minētos vietēja mēroga pasākumus, vēlākais vienu gadu pirms 4. panta 5. punktā, 5. panta 4. punktā un 6. panta 10. punktā norādītajiem datumiem sniedz Komisijai detalizētu informāciju, pamatojot atbrīvojumu nepieciešamību.

4.   Komisija sešu mēnešu laikā pēc detalizētas informācijas saņemšanas no dalībvalstīm atbilstīgi 3. punktam un pēc apspriešanās ar tīkla pārvaldnieku var pārskatīt jebkuru atbilstīgi 2. punktam piešķirto atbrīvojumu, ja ietekme uz tīklu nav ierobežota.

15. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 1265/2007 atceļ.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 16. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

1

(2)  OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV L 283, 27.10.2007., 25. lpp.

3

(4)  OV L 185, 15.7.2011., 1. lpp.

4

(5)  OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.

5

(6)  OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

6

(7)  OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.

7

(8)  OV L 186, 7.7.2006., 27. lpp.

8

(9)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

9

(10)  OV L 128, 16.5.2006., 3. lpp.

10

---

I PIELIKUMS

5. un 6. pantā minētās dalībvalstis

5. panta 2. punktā un 6. panta 3., 5. un 8. punktā minētās dalībvalstis ir šādas:

| — | Vācija, |
| --- | --- |

—

Vācija,

| — | Īrija, |
| --- | --- |

—

Īrija,

| — | Francija, |
| --- | --- |

—

Francija,

| — | Itālija, |
| --- | --- |

—

Itālija,

| — | Luksemburga, |
| --- | --- |

—

Luksemburga,

| — | Ungārija, |
| --- | --- |

—

Ungārija,

| — | Nīderlande, |
| --- | --- |

—

Nīderlande,

| — | Austrija, |
| --- | --- |

—

Austrija,

| — | Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste.

---

II PIELIKUMS

4. un 8. pantā minētie ICAO noteikumi

| 1. | Čikāgas konvencijas 10. pielikuma III sējuma 2. daļas 2. nodaļas “Aeronavigācijas mobilais dienests” 2.1. iedaļa ““Gaiss–zeme”VHF sakaru sistēmas īpašības” un 2.2. iedaļa “Uz zemes izvietoto iekārtu sistēmas īpašības” (otrais izdevums – 2007. gada jūlijs, iekļauts 85. grozījums). |
| --- | --- |

1.

Čikāgas konvencijas 10. pielikuma III sējuma 2. daļas 2. nodaļas “Aeronavigācijas mobilais dienests” 2.1. iedaļa ““Gaiss–zeme”VHF sakaru sistēmas īpašības” un 2.2. iedaļa “Uz zemes izvietoto iekārtu sistēmas īpašības” (otrais izdevums – 2007. gada jūlijs, iekļauts 85. grozījums).

| 2. | Čikāgas konvencijas 10. pielikuma III sējuma 2. daļas 2. nodaļas “Aeronavigācijas mobilais dienests” 2.1. iedaļa ““Gaiss–zeme”VHF sakaru sistēmas īpašības”, 2.3.1. iedaļa “Raidīšanas funkcija” un 2.3.2. iedaļa “Uztveršanas funkcija”, izņemot 2.3.2.8. apakšiedaļu “VDL – Noturība pret traucējumiem” (otrais izdevums – 2007. gada jūlijs, iekļauts 85. grozījums). |
| --- | --- |

2.

Čikāgas konvencijas 10. pielikuma III sējuma 2. daļas 2. nodaļas “Aeronavigācijas mobilais dienests” 2.1. iedaļa ““Gaiss–zeme”VHF sakaru sistēmas īpašības”, 2.3.1. iedaļa “Raidīšanas funkcija” un 2.3.2. iedaļa “Uztveršanas funkcija”, izņemot 2.3.2.8. apakšiedaļu “VDL – Noturība pret traucējumiem” (otrais izdevums – 2007. gada jūlijs, iekļauts 85. grozījums).

| 3. | ICAO PANS-ATM dokumenta 4444 (15. izdevums – 2007. gads, iekļauts 2. grozījums) 12.3.1.4. iedaļa “Kanālu atstatums 8,33 kHz”. |
| --- | --- |

3.

ICAO PANS-ATM dokumenta 4444 (15. izdevums – 2007. gads, iekļauts 2. grozījums) 12.3.1.4. iedaļa “Kanālu atstatums 8,33 kHz”.

---

III PIELIKUMS

10. pantā minētās prasības, kas jāņem vērā, veicot drošības novērtējumu

| 1. | Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā savietojamības un darbības prasības, kas noteiktas 4. panta 6., 7. un 8. punktā un 7. panta 1. un 2. punktā. |
| --- | --- |

1.

Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā savietojamības un darbības prasības, kas noteiktas 4. panta 6., 7. un 8. punktā un 7. panta 1. un 2. punktā.

| 2. | Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā prasības par saistītajām procedūrām, kas noteiktas 8. pantā. |
| --- | --- |

2.

Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā prasības par saistītajām procedūrām, kas noteiktas 8. pantā.

| 3. | Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā kārtība attiecībā uz valsts gaisa kuģiem, kas noteikta 9. panta 13. un 14. punktā. |
| --- | --- |

3.

Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā kārtība attiecībā uz valsts gaisa kuģiem, kas noteikta 9. panta 13. un 14. punktā.

| 4. | Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā atbilstības veicināšanas prasības, kas noteiktas 13. panta 1., 2., 5. un 6. punktā. |
| --- | --- |

4.

Veicot drošības novērtējumu, jāņem vērā atbilstības veicināšanas prasības, kas noteiktas 13. panta 1., 2., 5. un 6. punktā.

| 5. | Dalībvalstis nodrošina, ka tad, kad frekvenču piešķīrums jākonvertē uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, jauno frekvenču piešķīrumu pirms tā reģistrēšanas centrālajā reģistrā testē pietiekami ilgu izmēģinājuma periodu, kura laikā pārbauda darbības drošību. |
| --- | --- |

5.

Dalībvalstis nodrošina, ka tad, kad frekvenču piešķīrums jākonvertē uz kanālu atstatumu 8,33 kHz, jauno frekvenču piešķīrumu pirms tā reģistrēšanas centrālajā reģistrā testē pietiekami ilgu izmēģinājuma periodu, kura laikā pārbauda darbības drošību.

| 6. | Dalībvalstis nodrošina, ka konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz veic, ievērojot ICAO norādījumus par frekvenču plānošanas kritērijiem, kas izklāstīti II daļā “VHF“gaiss–zeme” sakaru frekvenču piešķīruma plānošanas kritēriji”ICAO EUR dokumentā 011. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstis nodrošina, ka konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz veic, ievērojot ICAO norādījumus par frekvenču plānošanas kritērijiem, kas izklāstīti II daļā “VHF“gaiss–zeme” sakaru frekvenču piešķīruma plānošanas kritēriji”ICAO EUR dokumentā 011.

| 7. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka tiek publicēta un attiecīgi piemērota kārtība, saskaņā ar kuru apkalpo gaisa kuģus, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, kad tie veic lidojumus gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz. |
| --- | --- |

7.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka tiek publicēta un attiecīgi piemērota kārtība, saskaņā ar kuru apkalpo gaisa kuģus, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, kad tie veic lidojumus gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

| 8. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un/vai lidostu ekspluatanti nodrošina, ka tiek publicēta un attiecīgi piemērota kārtība, saskaņā ar kuru lidostas zonās, kur izmanto kanālu atstatumu 8,33 kHz, apkalpo transportlīdzekļus, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz. |
| --- | --- |

8.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un/vai lidostu ekspluatanti nodrošina, ka tiek publicēta un attiecīgi piemērota kārtība, saskaņā ar kuru lidostas zonās, kur izmanto kanālu atstatumu 8,33 kHz, apkalpo transportlīdzekļus, kuri nav aprīkoti ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz.

| 9. | Dalībvalstis, kuras jebkurā to gaisa telpas daļā veic frekvenču piešķīrumu konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz:






  a) | nodrošina, ka attiecīgajā gaisa telpā lidojumus veicošo gaisa kuģu ekspluatanti ir informēti, ka to gaisa kuģiem jābūt aprīkotiem ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz; |
| --- | --- | --- |

9.

Dalībvalstis, kuras jebkurā to gaisa telpas daļā veic frekvenču piešķīrumu konvertēšanu uz kanālu atstatumu 8,33 kHz:

a)

nodrošina, ka attiecīgajā gaisa telpā lidojumus veicošo gaisa kuģu ekspluatanti ir informēti, ka to gaisa kuģiem jābūt aprīkotiem ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz;

| b) | nodrošina, ka attiecīgu apmācību saņem lidojuma apkalpes locekļi, kuri izmanto 25 kHz radioiekārtas gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, kā norādīts 2. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka attiecīgu apmācību saņem lidojuma apkalpes locekļi, kuri izmanto 25 kHz radioiekārtas gaisa telpā, kurā prasīts gaisa kuģi aprīkot ar radioiekārtām, kas spēj nodrošināt kanālu atstatumu 8,33 kHz, kā norādīts 2. panta 5. punktā;

| c) | pirms konvertēšanas veic vietēju drošības novērtējumu, kurā ņem vērā visu gaidāmo satiksmi, kas šķērsos attiecīgo gaisa telpu, un iespējamās problēmas, ko varētu izraisīt balss sakaru sistēmas, kuras darbojas visā apkārtesošajā gaisa telpā. |
| --- | --- |

c)

pirms konvertēšanas veic vietēju drošības novērtējumu, kurā ņem vērā visu gaidāmo satiksmi, kas šķērsos attiecīgo gaisa telpu, un iespējamās problēmas, ko varētu izraisīt balss sakaru sistēmas, kuras darbojas visā apkārtesošajā gaisa telpā.

---

IV PIELIKUMS

A   DAĻA

11. pantā minētās prasības komponentu atbilstības vai piemērotības lietošanai novērtējumam

| 1. | Ar pārbaudes darbībām pierāda komponentu atbilstību vai to piemērotību lietošanai saskaņā ar šajā regulā noteiktajām darbības prasībām, pārbaudot šos komponentus darbībā testēšanas vidē. |
| --- | --- |

1.

Ar pārbaudes darbībām pierāda komponentu atbilstību vai to piemērotību lietošanai saskaņā ar šajā regulā noteiktajām darbības prasībām, pārbaudot šos komponentus darbībā testēšanas vidē.

| 2. | Ja ražotājs piemēro B daļā izklāstīto moduli, to uzskata par piemērotu atbilstības novērtēšanas procedūru, lai pārliecinātos par komponentu atbilstību un apliecinātu to. Atļauts izmantot arī līdzvērtīgu vai stingrāku procedūru. |
| --- | --- |

2.

Ja ražotājs piemēro B daļā izklāstīto moduli, to uzskata par piemērotu atbilstības novērtēšanas procedūru, lai pārliecinātos par komponentu atbilstību un apliecinātu to. Atļauts izmantot arī līdzvērtīgu vai stingrāku procedūru.

B   DAĻA

Ražošanas iekšējās kontroles modulis

| 1. | Šajā modulī izklāstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs vai tā Savienībā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis, kas veic 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina attiecīgo komponentu atbilstību šīs regulas prasībām un apliecina to. Ražotājam vai tā Savienībā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim jāsagatavo rakstiska atbilstības deklarācija vai deklarācija par piemērotību lietošanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 552/2004 III pielikuma 3. punktu. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī izklāstīta procedūra, ar kuras palīdzību ražotājs vai tā Savienībā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis, kas veic 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina attiecīgo komponentu atbilstību šīs regulas prasībām un apliecina to. Ražotājam vai tā Savienībā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim jāsagatavo rakstiska atbilstības deklarācija vai deklarācija par piemērotību lietošanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 552/2004 III pielikuma 3. punktu.

| 2. | Ražotājam jāsagatavo 4. punktā raksturotā tehniskā dokumentācija. Tam vai tā Savienībā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim jāsaglabā šī dokumentācija laika posmu, kas beidzas vismaz 10 gadus pēc pēdējā komponenta izgatavošanas, darot šo dokumentāciju pieejamu attiecīgajām valsts uzraudzības iestādēm pārbaudes nolūkā un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kuri integrē attiecīgos komponentus to sistēmās. Ražotājs vai tā Savienībā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis informē dalībvalstis par to, kur un kādā veidā ir pieejama iepriekš minētā tehniskā dokumentācija. |
| --- | --- |

2.

Ražotājam jāsagatavo 4. punktā raksturotā tehniskā dokumentācija. Tam vai tā Savienībā reģistrētam pilnvarotajam pārstāvim jāsaglabā šī dokumentācija laika posmu, kas beidzas vismaz 10 gadus pēc pēdējā komponenta izgatavošanas, darot šo dokumentāciju pieejamu attiecīgajām valsts uzraudzības iestādēm pārbaudes nolūkā un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kuri integrē attiecīgos komponentus to sistēmās. Ražotājs vai tā Savienībā reģistrēts pilnvarotais pārstāvis informē dalībvalstis par to, kur un kādā veidā ir pieejama iepriekš minētā tehniskā dokumentācija.

| 3. | Ja ražotājs nav reģistrēts Savienībā, tas izraugās personu vai personas, kas komponentus laiž Savienības tirgū. Šī persona vai šīs personas informē dalībvalstis par to, kur un kādā veidā ir pieejama tehniskā dokumentācija. |
| --- | --- |

3.

Ja ražotājs nav reģistrēts Savienībā, tas izraugās personu vai personas, kas komponentus laiž Savienības tirgū. Šī persona vai šīs personas informē dalībvalstis par to, kur un kādā veidā ir pieejama tehniskā dokumentācija.

| 4. | Tehniskajai dokumentācijai jāpierāda komponentu atbilstība šīs regulas prasībām. Tajā jāaptver informācija par komponentu projektu, izgatavošanu un ekspluatāciju, ciktāl tā attiecas uz novērtējumu. |
| --- | --- |

4.

Tehniskajai dokumentācijai jāpierāda komponentu atbilstība šīs regulas prasībām. Tajā jāaptver informācija par komponentu projektu, izgatavošanu un ekspluatāciju, ciktāl tā attiecas uz novērtējumu.

| 5. | Ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim kopā ar tehnisko dokumentāciju jāuzglabā atbilstības deklarācijas vai deklarācijas par piemērotību lietošanai eksemplārs. |
| --- | --- |

5.

Ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim kopā ar tehnisko dokumentāciju jāuzglabā atbilstības deklarācijas vai deklarācijas par piemērotību lietošanai eksemplārs.

C   DAĻA

12. panta 1. punktā minētās sistēmu verifikācijas prasības

| 1. | Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas mērķis ir pierādīt šo sistēmu atbilstību šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām novērtēšanas vidē, kurā atspoguļots šo sistēmu ekspluatācijas konteksts. Jo īpaši:






  — | sakaru sistēmu verifikācijā pierāda, ka kanālu atstatumu 8,33 kHz balss sakaros izmanto saskaņā ar 4. pantu un ka 8,33 kHz balss sakaru sistēmu darbība atbilst 4. panta 7. punktam, |
| --- | --- | --- |

1.

Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas mērķis ir pierādīt šo sistēmu atbilstību šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām novērtēšanas vidē, kurā atspoguļots šo sistēmu ekspluatācijas konteksts. Jo īpaši:

—

sakaru sistēmu verifikācijā pierāda, ka kanālu atstatumu 8,33 kHz balss sakaros izmanto saskaņā ar 4. pantu un ka 8,33 kHz balss sakaru sistēmu darbība atbilst 4. panta 7. punktam,

| — | lidojumu datu apstrādes sistēmu verifikācijā pierāda, ka 7. panta 2. punktā raksturotā funkcionalitāte ir pienācīgi īstenota. |
| --- | --- |

—

lidojumu datu apstrādes sistēmu verifikācijā pierāda, ka 7. panta 2. punktā raksturotā funkcionalitāte ir pienācīgi īstenota.

| 2. | Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācija notiek saskaņā ar atbilstošu un atzītu testēšanas praksi. |
| --- | --- |

2.

Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācija notiek saskaņā ar atbilstošu un atzītu testēšanas praksi.

| 3. | Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijā izmanto testēšanas rīkus, kuriem piemīt atbilstoša funkcionalitāte. |
| --- | --- |

3.

Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijā izmanto testēšanas rīkus, kuriem piemīt atbilstoša funkcionalitāte.

| 4. | Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas rezultātā sagatavo Regulas (EK) Nr. 552/2004 IV pielikuma 3. punktā prasītās tehniskās dokumentācijas elementus, tostarp turpmāk minētos dokumentus:






  — | īstenošanas aprakstu, |
| --- | --- | --- |

4.

Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas rezultātā sagatavo Regulas (EK) Nr. 552/2004 IV pielikuma 3. punktā prasītās tehniskās dokumentācijas elementus, tostarp turpmāk minētos dokumentus:

—

īstenošanas aprakstu,

| — | ziņojumu par pārbaudēm un testiem, kas veikti pirms sistēmas nodošanas ekspluatācijā. |
| --- | --- |

—

ziņojumu par pārbaudēm un testiem, kas veikti pirms sistēmas nodošanas ekspluatācijā.

| 5. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs veic verifikāciju un jo īpaši:






  — | nosaka piemērotu ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidi, kas atspoguļo ekspluatācijas vidi, |
| --- | --- | --- |

5.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs veic verifikāciju un jo īpaši:

—

nosaka piemērotu ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidi, kas atspoguļo ekspluatācijas vidi,

| — | pārbauda, vai testu plānā ir aprakstīts, kā 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas integrē ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidē, |
| --- | --- |

—

pārbauda, vai testu plānā ir aprakstīts, kā 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas integrē ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidē,

| — | pārbauda, vai testu plānā pilnībā aptvertas šajā regulā noteiktās piemērojamās savietojamības, darbības un drošības prasības, |
| --- | --- |

—

pārbauda, vai testu plānā pilnībā aptvertas šajā regulā noteiktās piemērojamās savietojamības, darbības un drošības prasības,

| — | nodrošina tehniskās dokumentācijas un testu plāna konsekvenci un kvalitāti, |
| --- | --- |

—

nodrošina tehniskās dokumentācijas un testu plāna konsekvenci un kvalitāti,

| — | plāno testu organizēšanu, personālu, testa platformas uzstādīšanu un konfigurāciju, |
| --- | --- |

—

plāno testu organizēšanu, personālu, testa platformas uzstādīšanu un konfigurāciju,

| — | veic pārbaudes un testus, kā norādīts testu plānā, |
| --- | --- |

—

veic pārbaudes un testus, kā norādīts testu plānā,

| — | sagatavo ziņojumu par pārbaužu un testu rezultātiem. |
| --- | --- |

—

sagatavo ziņojumu par pārbaužu un testu rezultātiem.

| 6. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas, darbojoties ekspluatācijas novērtēšanas vidē, atbilst šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām. |
| --- | --- |

6.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas, darbojoties ekspluatācijas novērtēšanas vidē, atbilst šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām.

| 7. | Apstiprinot atbilstības verifikācijas sekmīgu pabeigšanu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs sagatavo EK sistēmas verifikācijas deklarāciju un to kopā ar tehnisko dokumentāciju iesniedz valsts uzraudzības iestādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 552/2004 6. pantā. |
| --- | --- |

7.

Apstiprinot atbilstības verifikācijas sekmīgu pabeigšanu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs sagatavo EK sistēmas verifikācijas deklarāciju un to kopā ar tehnisko dokumentāciju iesniedz valsts uzraudzības iestādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 552/2004 6. pantā.

D   DAĻA

12. panta 2. punktā minētās sistēmu verifikācijas prasības

| 1. | Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas mērķis ir pierādīt šo sistēmu atbilstību šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām novērtēšanas vidē, kurā atspoguļots šo sistēmu ekspluatācijas konteksts. Jo īpaši:






  — | sakaru sistēmu verifikācijā pierāda, ka kanālu atstatumu 8,33 kHz balss sakaros izmanto saskaņā ar 4. pantu un ka 8,33 kHz balss sakaru sistēmu darbība atbilst 4. panta 7. punktam, |
| --- | --- | --- |

1.

Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas mērķis ir pierādīt šo sistēmu atbilstību šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām novērtēšanas vidē, kurā atspoguļots šo sistēmu ekspluatācijas konteksts. Jo īpaši:

—

sakaru sistēmu verifikācijā pierāda, ka kanālu atstatumu 8,33 kHz balss sakaros izmanto saskaņā ar 4. pantu un ka 8,33 kHz balss sakaru sistēmu darbība atbilst 4. panta 7. punktam,

| — | lidojumu datu apstrādes sistēmu verifikācijā pierāda, ka 7. panta 2. punktā raksturotā funkcionalitāte ir pienācīgi īstenota. |
| --- | --- |

—

lidojumu datu apstrādes sistēmu verifikācijā pierāda, ka 7. panta 2. punktā raksturotā funkcionalitāte ir pienācīgi īstenota.

| 2. | Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācija notiek saskaņā ar atbilstošu un atzītu testēšanas praksi. |
| --- | --- |

2.

Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācija notiek saskaņā ar atbilstošu un atzītu testēšanas praksi.

| 3. | Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijā izmanto testēšanas rīkus, kuriem piemīt atbilstoša funkcionalitāte. |
| --- | --- |

3.

Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijā izmanto testēšanas rīkus, kuriem piemīt atbilstoša funkcionalitāte.

| 4. | Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas rezultātā sagatavo Regulas (EK) Nr. 552/2004 IV pielikuma 3. punktā prasītās tehniskās dokumentācijas elementus, tostarp turpmāk minētos dokumentus:






  — | īstenošanas aprakstu, |
| --- | --- | --- |

4.

Šīs regulas 2. panta 1. punktā norādīto sistēmu verifikācijas rezultātā sagatavo Regulas (EK) Nr. 552/2004 IV pielikuma 3. punktā prasītās tehniskās dokumentācijas elementus, tostarp turpmāk minētos dokumentus:

—

īstenošanas aprakstu,

| — | ziņojumu par pārbaudēm un testiem, kas veikti pirms sistēmas nodošanas ekspluatācijā. |
| --- | --- |

—

ziņojumu par pārbaudēm un testiem, kas veikti pirms sistēmas nodošanas ekspluatācijā.

| 5. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs nosaka piemērotu ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidi, kas atspoguļo ekspluatācijas vidi, un uztic verifikācijas veikšanu paziņotajai iestādei. |
| --- | --- |

5.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs nosaka piemērotu ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidi, kas atspoguļo ekspluatācijas vidi, un uztic verifikācijas veikšanu paziņotajai iestādei.

| 6. | Paziņotā iestāde veic verifikāciju un jo īpaši:






  — | pārbauda, vai testu plānā ir aprakstīts, kā 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas integrē ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidē, |
| --- | --- | --- |

6.

Paziņotā iestāde veic verifikāciju un jo īpaši:

—

pārbauda, vai testu plānā ir aprakstīts, kā 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas integrē ekspluatācijas un tehniskās novērtēšanas vidē,

| — | pārbauda, vai testu plānā pilnībā aptvertas šajā regulā noteiktās piemērojamās savietojamības, darbības un drošības prasības, |
| --- | --- |

—

pārbauda, vai testu plānā pilnībā aptvertas šajā regulā noteiktās piemērojamās savietojamības, darbības un drošības prasības,

| — | nodrošina tehniskās dokumentācijas un testu plāna konsekvenci un kvalitāti, |
| --- | --- |

—

nodrošina tehniskās dokumentācijas un testu plāna konsekvenci un kvalitāti,

| — | plāno testu organizēšanu, personālu, testa platformas uzstādīšanu un konfigurāciju, |
| --- | --- |

—

plāno testu organizēšanu, personālu, testa platformas uzstādīšanu un konfigurāciju,

| — | veic pārbaudes un testus, kā norādīts testu plānā, |
| --- | --- |

—

veic pārbaudes un testus, kā norādīts testu plānā,

| — | sagatavo ziņojumu par pārbaužu un testu rezultātiem. |
| --- | --- |

—

sagatavo ziņojumu par pārbaužu un testu rezultātiem.

| 7. | Paziņotā iestāde nodrošina, ka 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas, darbojoties ekspluatācijas novērtēšanas vidē, atbilst šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām. |
| --- | --- |

7.

Paziņotā iestāde nodrošina, ka 2. panta 1. punktā norādītās sistēmas, darbojoties ekspluatācijas novērtēšanas vidē, atbilst šajā regulā noteiktajām savietojamības, darbības un drošības prasībām.

| 8. | Apstiprinot verifikācijas uzdevumu sekmīgu pabeigšanu, paziņotā iestāde sagatavo atbilstības sertifikātu par tās paveiktajiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

8.

Apstiprinot verifikācijas uzdevumu sekmīgu pabeigšanu, paziņotā iestāde sagatavo atbilstības sertifikātu par tās paveiktajiem uzdevumiem.

| 9. | Pēc tam aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs sagatavo EK sistēmas verifikācijas deklarāciju un to kopā ar tehnisko dokumentāciju iesniedz valsts uzraudzības iestādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 552/2004 6. pantā. |
| --- | --- |

9.

Pēc tam aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs sagatavo EK sistēmas verifikācijas deklarāciju un to kopā ar tehnisko dokumentāciju iesniedz valsts uzraudzības iestādei, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 552/2004 6. pantā.

---

V PIELIKUMS

12. pantā minētie nosacījumi

| 1. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam savā organizācijā jāievieš ziņošanas metodes, ar ko nodrošina un pierāda slēdziena objektivitāti un neatkarību saistībā ar verifikācijas darbībām. |
| --- | --- |

1.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam savā organizācijā jāievieš ziņošanas metodes, ar ko nodrošina un pierāda slēdziena objektivitāti un neatkarību saistībā ar verifikācijas darbībām.

| 2. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītais personāls veiktu pārbaudes ar vislielāko iespējamo profesionālo godprātīgumu un tehnisko kompetenci un bez jebkāda spiediena vai motivācijas, jo īpaši finansiālas, kas varētu iespaidot to slēdzienus vai pārbaužu rezultātus, jo īpaši no tādām personām vai personu grupām, kuras ietekmē pārbaužu rezultāti. |
| --- | --- |

2.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītais personāls veiktu pārbaudes ar vislielāko iespējamo profesionālo godprātīgumu un tehnisko kompetenci un bez jebkāda spiediena vai motivācijas, jo īpaši finansiālas, kas varētu iespaidot to slēdzienus vai pārbaužu rezultātus, jo īpaši no tādām personām vai personu grupām, kuras ietekmē pārbaužu rezultāti.

| 3. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītajam personālam būtu pieejamas iekārtas, ar ko pienācīgi veikt vajadzīgās pārbaudes. |
| --- | --- |

3.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītajam personālam būtu pieejamas iekārtas, ar ko pienācīgi veikt vajadzīgās pārbaudes.

| 4. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītais personāls būtu atbilstīgi tehniski un profesionāli sagatavots, ar pietiekamām zināšanām par veicamās verifikācijas prasībām, attiecīgu pieredzi šādu darbību veikšanā un spēju sagatavot deklarācijas, protokolus un ziņojumus, lai pierādītu, ka verifikācija ir veikta. |
| --- | --- |

4.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītais personāls būtu atbilstīgi tehniski un profesionāli sagatavots, ar pietiekamām zināšanām par veicamās verifikācijas prasībām, attiecīgu pieredzi šādu darbību veikšanā un spēju sagatavot deklarācijas, protokolus un ziņojumus, lai pierādītu, ka verifikācija ir veikta.

| 5. | Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītais personāls veiktu pārbaudes objektīvi. Personāla atalgojums nav atkarīgs no veikto pārbaužu skaita vai no šādu pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

5.

Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jānodrošina, lai verifikācijas procesos iesaistītais personāls veiktu pārbaudes objektīvi. Personāla atalgojums nav atkarīgs no veikto pārbaužu skaita vai no šādu pārbaužu rezultātiem.

---

| 17.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1080/2012

(2012. gada 16. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 16. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 45,9 |
| MK | 36,9 |
| TR | 69,6 |
| ZZ | 48,1 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| EG | 209,3 |
| MK | 42,0 |
| TR | 87,0 |
| ZZ | 99,1 |
| 0709 93 10 | MA | 129,8 |
| TR | 106,8 |
| ZZ | 118,3 |
| 0805 20 10 | MA | 137,9 |
| ZA | 144,8 |
| ZZ | 141,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 62,3 |
| TR | 81,8 |
| ZA | 193,6 |
| ZZ | 112,6 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 85,1 |
| ZA | 61,3 |
| ZZ | 67,9 |
| 0806 10 10 | BR | 287,7 |
| LB | 256,5 |
| PE | 322,4 |
| TR | 114,3 |
| US | 314,0 |
| ZZ | 259,0 |
| 0808 10 80 | CA | 156,2 |
| CL | 151,2 |
| CN | 79,8 |
| MK | 36,9 |
| NZ | 162,5 |
| US | 193,0 |
| ZA | 132,8 |
| ZZ | 130,3 |
| 0808 30 90 | CN | 47,2 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 78,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

40,0

MA

45,9

MK

36,9

TR

69,6

ZZ

48,1

0707 00 05

AL

57,9

EG

209,3

MK

42,0

TR

87,0

ZZ

99,1

0709 93 10

MA

129,8

TR

106,8

ZZ

118,3

0805 20 10

MA

137,9

ZA

144,8

ZZ

141,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

62,3

TR

81,8

ZA

193,6

ZZ

112,6

0805 50 10

AR

57,4

TR

85,1

ZA

61,3

ZZ

67,9

0806 10 10

BR

287,7

LB

256,5

PE

322,4

TR

114,3

US

314,0

ZZ

259,0

0808 10 80

CA

156,2

CL

151,2

CN

79,8

MK

36,9

NZ

162,5

US

193,0

ZA

132,8

ZZ

130,3

0808 30 90

CN

47,2

TR

110,0

ZZ

78,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 17.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 13. jūlijs)

par valsts atbalstu SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) ko Bulgārija piešķīrusi uzņēmumam Ruse Industry

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4903)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/706/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika uzaicinātas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Bulgārijas iestādes 2009. gada 30. jūnijā paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas pasākumu uzņēmumam Ruse Industry AD (turpmāk – Ruse Industry vai uzņēmums), atliekot un pārskatot maksājuma termiņus parādam valstij 9,85 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Bulgārijas iestādes 2009. gada 30. jūnijā paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas pasākumu uzņēmumam Ruse Industry AD (turpmāk – Ruse Industry vai uzņēmums), atliekot un pārskatot maksājuma termiņus parādam valstij 9,85 miljonu euro apmērā.

| (2) | Bulgārijas iestādēm nosūtīja detalizētu informācijas pieprasījumu 2009. gada 28. jūlijā. Bulgārija daļēji atbildēja 2009. gada 24. augustā un tajā pašā vēstulē lūdza termiņa pagarinājumu, ko piešķīra 2009. gada 28. augusta vēstulē. Bulgārija iesniedza papildu informāciju 2009. gada 30. septembrī. Komisija pieprasīja papildu skaidrojumu 2009. gada 27. novembrī, uz ko Bulgārija atbildēja 2009. gada 15. decembrī. Turpmāku pagarinājumu piešķīra 2009. gada 20. decembrī, lai tiktu iesniegta trūkstošā informācija. Bulgārija papildu informāciju iesniedza 2010. gada 17. februārī. |
| --- | --- |

(2)

Bulgārijas iestādēm nosūtīja detalizētu informācijas pieprasījumu 2009. gada 28. jūlijā. Bulgārija daļēji atbildēja 2009. gada 24. augustā un tajā pašā vēstulē lūdza termiņa pagarinājumu, ko piešķīra 2009. gada 28. augusta vēstulē. Bulgārija iesniedza papildu informāciju 2009. gada 30. septembrī. Komisija pieprasīja papildu skaidrojumu 2009. gada 27. novembrī, uz ko Bulgārija atbildēja 2009. gada 15. decembrī. Turpmāku pagarinājumu piešķīra 2009. gada 20. decembrī, lai tiktu iesniegta trūkstošā informācija. Bulgārija papildu informāciju iesniedza 2010. gada 17. februārī.

| (3) | Komisija 2010. gada 14. aprīlī informēja Bulgāriju, ka ir izlēmusi attiecībā uz šo atbalstu sākt procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību (2) (turpmāk – LESD) 108. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2010. gada 14. aprīlī informēja Bulgāriju, ka ir izlēmusi attiecībā uz šo atbalstu sākt procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību (2) (turpmāk – LESD) 108. panta 2. punktā.

| (4) | Komisijas lēmumu sākt procedūru publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmumu sākt procedūru publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (5) | Komisija nesaņēma nekādas ieinteresēto personu piezīmes. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nesaņēma nekādas ieinteresēto personu piezīmes.

| (6) | Bulgārija iesniedza piezīmes par Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu 2010. gada 10. maija vēstulē, kas tika nosūtīta Komisijai un ko Komisija reģistrēja 2010. gada 17. jūnijā. Bulgārijas iestādes 2010. gada 7. jūnijā sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Bulgārija iesniedza piezīmes par Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu 2010. gada 10. maija vēstulē, kas tika nosūtīta Komisijai un ko Komisija reģistrēja 2010. gada 17. jūnijā. Bulgārijas iestādes 2010. gada 7. jūnijā sniedza papildu informāciju.

| (7) | Komisija 2010. gada 29. oktobrī nosūtīja pieprasījumu pēc papildu informācijas, uz ko Bulgārijas iestādes atbildēja 2010. gada 12. novembra vēstulē, kura tika nosūtīta Komisijai un kuru Komisija reģistrēja 2010. gada 23. novembrī, un 2010. gada 3. decembra vēstulē, kura tika nosūtīta Komisijai un kuru Komisija reģistrēja 2010. gada 6. decembrī. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2010. gada 29. oktobrī nosūtīja pieprasījumu pēc papildu informācijas, uz ko Bulgārijas iestādes atbildēja 2010. gada 12. novembra vēstulē, kura tika nosūtīta Komisijai un kuru Komisija reģistrēja 2010. gada 23. novembrī, un 2010. gada 3. decembra vēstulē, kura tika nosūtīta Komisijai un kuru Komisija reģistrēja 2010. gada 6. decembrī.

| (8) | Bulgārijas iestādes 2010. gada 11. novembrī pret uzņēmumu sāka bankrota procedūru. |
| --- | --- |

(8)

Bulgārijas iestādes 2010. gada 11. novembrī pret uzņēmumu sāka bankrota procedūru.

| (9) | Bulgārijas iestādes 2010. gada 14. jūnija vēstulē, ko Komisijai nosūtīja 2010. gada 23. novembrī, atsauca savu 2009. gada 30. jūnija paziņojumu. |
| --- | --- |

(9)

Bulgārijas iestādes 2010. gada 14. jūnija vēstulē, ko Komisijai nosūtīja 2010. gada 23. novembrī, atsauca savu 2009. gada 30. jūnija paziņojumu.

II.   APRAKSTS

| (10) | Atbalsta saņēmējs ir uzņēmums Ruse Industry. Šis uzņēmums (kura sākotnējais nosaukums bija Ruse Shipyard
   (4)) tika izveidots 1991. gadā un atrodas Rusē, Bulgārijā, kas ir reģions, kuram ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Uzņēmumu privatizēja 1999. gada aprīlī, kad 80 % tā akciju tika pārdotas Vācijas uzņēmumam Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH. |
| --- | --- |

(10)

Atbalsta saņēmējs ir uzņēmums Ruse Industry. Šis uzņēmums (kura sākotnējais nosaukums bija Ruse Shipyard
   (4)) tika izveidots 1991. gadā un atrodas Rusē, Bulgārijā, kas ir reģions, kuram ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Uzņēmumu privatizēja 1999. gada aprīlī, kad 80 % tā akciju tika pārdotas Vācijas uzņēmumam Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH.

| (11) | Ruse Industry darbojas metāla konstrukciju ražošanas un labošanas jomā, kā arī ceļamkrānu, kuģu un jūras aprīkojuma ražošanas jomā (5). Uzņēmumam 2009. gadā bija 196 darbinieki. |
| --- | --- |

(11)

Ruse Industry darbojas metāla konstrukciju ražošanas un labošanas jomā, kā arī ceļamkrānu, kuģu un jūras aprīkojuma ražošanas jomā (5). Uzņēmumam 2009. gadā bija 196 darbinieki.

| (12) | Visbeidzot, uzņēmuma apgrozījums pastāvīgi samazinājās un zaudējumi palielinājās vairāku gadu garumā pirms paziņojuma iesniegšanas, kā norādīts tabulā turpmāk. Uzņēmums 2008. gadā reģistrēja negatīvus darbības rezultātus un negatīvu naudas plūsmu.

  1.   tabula


  Ruse Industry gada apgrozījums un peļņa










  Miljonos Bulgārijas levu (6) | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gada apgrozījums | 76 239 | 65 086 | 17 963 | 7 035 |
| Peļņa pirms nodokļu nomaksas | (2 091) | 1 977 | (827) | (3 924) |

(12)

Visbeidzot, uzņēmuma apgrozījums pastāvīgi samazinājās un zaudējumi palielinājās vairāku gadu garumā pirms paziņojuma iesniegšanas, kā norādīts tabulā turpmāk. Uzņēmums 2008. gadā reģistrēja negatīvus darbības rezultātus un negatīvu naudas plūsmu.

1.   tabula

Ruse Industry gada apgrozījums un peļņa

Miljonos Bulgārijas levu (6)

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

Gada apgrozījums

76 239

65 086

17 963

7 035

Peļņa pirms nodokļu nomaksas

(2 091)

1 977

(827)

(3 924)

| (13) | Paziņojuma iesniegšanas laikā Ruse Industry bija Bulgārijas valstij parādā 9,85 miljonus euro. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojuma iesniegšanas laikā Ruse Industry bija Bulgārijas valstij parādā 9,85 miljonus euro.

| (14) | Parāds izriet no aizdevumu līgumiem (7), kas noslēgti 1996. un 1997. gadā starp Valsts rekonstrukcijas un attīstības fondu un uzņēmumu Ruse Shipyard, par pamatsummu, kura tolaik bija 8,45 miljoni ASV dolāru. |
| --- | --- |

(14)

Parāds izriet no aizdevumu līgumiem (7), kas noslēgti 1996. un 1997. gadā starp Valsts rekonstrukcijas un attīstības fondu un uzņēmumu Ruse Shipyard, par pamatsummu, kura tolaik bija 8,45 miljoni ASV dolāru.

| (15) | Uzņēmums ar Finanšu ministriju 1999. gada aprīlī noslēdza līgumu (turpmāk – 1999. gada līgums par maksājuma termiņa pārskatīšanu), un minētā ministrija pārņēma Valsts rekonstrukcijas un attīstības fonda prasījumus; saskaņā ar šo līgumu 8 miljoniem ASV dolāru no iepriekš minētā parāda un uzkrātajiem procentiem mainīja denomināciju (8) uz euro, un Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH apņēmās atmaksāt šo summu laikposmā no 2000. gada 1. decembra līdz 2006. gada 30. jūnijam saskaņā ar mainītu atmaksas plānu. |
| --- | --- |

(15)

Uzņēmums ar Finanšu ministriju 1999. gada aprīlī noslēdza līgumu (turpmāk – 1999. gada līgums par maksājuma termiņa pārskatīšanu), un minētā ministrija pārņēma Valsts rekonstrukcijas un attīstības fonda prasījumus; saskaņā ar šo līgumu 8 miljoniem ASV dolāru no iepriekš minētā parāda un uzkrātajiem procentiem mainīja denomināciju (8) uz euro, un Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH apņēmās atmaksāt šo summu laikposmā no 2000. gada 1. decembra līdz 2006. gada 30. jūnijam saskaņā ar mainītu atmaksas plānu.

| (16) | Finanšu ministrija un Ruse Industry2001. gada 21. maijā noslēdza jaunu līgumu, ar kuru uzņēmuma parāda valstij (9) un uzkrāto procentu pilna atmaksa tika atlikta līdz 2015. gada 30. septembrim, paredzot labvēlības periodu (un tikai procentu, nevis pamatsummas maksājumus) līdz 2006. gada 31. martam (turpmāk – 2001. gada līgums par maksājuma termiņa pārskatīšanu). |
| --- | --- |

(16)

Finanšu ministrija un Ruse Industry2001. gada 21. maijā noslēdza jaunu līgumu, ar kuru uzņēmuma parāda valstij (9) un uzkrāto procentu pilna atmaksa tika atlikta līdz 2015. gada 30. septembrim, paredzot labvēlības periodu (un tikai procentu, nevis pamatsummas maksājumus) līdz 2006. gada 31. martam (turpmāk – 2001. gada līgums par maksājuma termiņa pārskatīšanu).

| (17) | Saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu kopējais parāds ietvēra pamatsummu 7,97 miljonu ASV dolāru apmērā un procentus 2 miljonu euro apmērā (kas uzkrājušies līdz 1999. gada 1. aprīlim). Šis līgums paredzēja, ka pamatsummai piemēro gada procentu likmi 1 % apmērā, savukārt soda procenti ir 3 % gadā, kuri maksājami par nokavētiem maksājumiem (t. i., ja uzņēmums kavē atmaksas maksājumus). |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu kopējais parāds ietvēra pamatsummu 7,97 miljonu ASV dolāru apmērā un procentus 2 miljonu euro apmērā (kas uzkrājušies līdz 1999. gada 1. aprīlim). Šis līgums paredzēja, ka pamatsummai piemēro gada procentu likmi 1 % apmērā, savukārt soda procenti ir 3 % gadā, kuri maksājami par nokavētiem maksājumiem (t. i., ja uzņēmums kavē atmaksas maksājumus).

| (18) | Tieši pirms labvēlības perioda beigām, proti, 2005. gada septembrī, atbalsta saņēmējs pieprasīja jaunu maksājuma termiņu pārskatīšanu savam parādam valstij (papildus 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu). Bulgārijas Konkurences komisija 2006. gada decembrī atzina šo pieprasījumu par nepieņemamu saskaņā ar Bulgārijas Valsts atbalsta likumu. Ruse Industry iesniedza Augstākajā administratīvajā tiesā apelāciju pret Konkurences komisijas lēmumu, un šī apelācija tika noraidīta 2007. gada jūlijā. Noraidīja arī nākamo apelāciju pret šo lēmumu. Neraugoties uz iepriekš izklāstīto, valsts necentās efektīvi piemērot nokavēto parādu izpildi saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(18)

Tieši pirms labvēlības perioda beigām, proti, 2005. gada septembrī, atbalsta saņēmējs pieprasīja jaunu maksājuma termiņu pārskatīšanu savam parādam valstij (papildus 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu). Bulgārijas Konkurences komisija 2006. gada decembrī atzina šo pieprasījumu par nepieņemamu saskaņā ar Bulgārijas Valsts atbalsta likumu. Ruse Industry iesniedza Augstākajā administratīvajā tiesā apelāciju pret Konkurences komisijas lēmumu, un šī apelācija tika noraidīta 2007. gada jūlijā. Noraidīja arī nākamo apelāciju pret šo lēmumu. Neraugoties uz iepriekš izklāstīto, valsts necentās efektīvi piemērot nokavēto parādu izpildi saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu.

| (19) | Atbalsta saņēmējs 2008. gada jūlijā labprātīgi piedāvāja samaksāt 1 miljonu euro no nokavētās summas divos vienādos maksājumos. Saskaņā ar šo piedāvājumu pirmais maksājums bija jāveic līdz 2008. gada oktobrim, otrais – līdz 2009. gada februārim. Kad Ruse Industry neveica nevienu no šiem maksājumiem, valsts – pēc uzņēmumam lūguma – divas reizes pagarināja pirmā maksājuma termiņu, pirmo reizi – līdz 2008. gada decembrim un tad – līdz 2009. gada janvārim. |
| --- | --- |

(19)

Atbalsta saņēmējs 2008. gada jūlijā labprātīgi piedāvāja samaksāt 1 miljonu euro no nokavētās summas divos vienādos maksājumos. Saskaņā ar šo piedāvājumu pirmais maksājums bija jāveic līdz 2008. gada oktobrim, otrais – līdz 2009. gada februārim. Kad Ruse Industry neveica nevienu no šiem maksājumiem, valsts – pēc uzņēmumam lūguma – divas reizes pagarināja pirmā maksājuma termiņu, pirmo reizi – līdz 2008. gada decembrim un tad – līdz 2009. gada janvārim.

| (20) | Kad Ruse Industry solītie maksājumi netika veikti, Bulgārijas iestādes 2009. gada februārī nosūtīja atgādinājumu par maksājumu. Papildu atgādinājumus par nokavēto summu atmaksu nosūtīja 2010. gada aprīlī un divas reizes 2010. gada jūnijā. Tomēr valsts efektīvi nepiemēroja izpildi šim parādam, ko neatmaksāja saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(20)

Kad Ruse Industry solītie maksājumi netika veikti, Bulgārijas iestādes 2009. gada februārī nosūtīja atgādinājumu par maksājumu. Papildu atgādinājumus par nokavēto summu atmaksu nosūtīja 2010. gada aprīlī un divas reizes 2010. gada jūnijā. Tomēr valsts efektīvi nepiemēroja izpildi šim parādam, ko neatmaksāja saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu.

| (21) | Ar 2009. gada 4. jūnija vēstuli Ruse Industry vēlreiz lūdza Bulgārijas iestādes pārskatīt tās parāda maksājumu termiņus valstij līdz 2019. gadam ar labvēlības periodu līdz 2012. gadam. Pēc šī lūguma un saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu Bulgārija paziņoja par paredzēto parāda maksājumu termiņu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(21)

Ar 2009. gada 4. jūnija vēstuli Ruse Industry vēlreiz lūdza Bulgārijas iestādes pārskatīt tās parāda maksājumu termiņus valstij līdz 2019. gadam ar labvēlības periodu līdz 2012. gadam. Pēc šī lūguma un saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu Bulgārija paziņoja par paredzēto parāda maksājumu termiņu pārskatīšanu.

| (22) | Ruse Industry2010. gada 28. jūnija vēstulē vēlreiz piedāvāja valstij atmaksāt savas nesamaksātās saistības saskaņā ar atmaksas grafiku atbilstīgi 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu. Uzņēmums 2010. gada jūlijā apņēmās segt nokavētos maksājumus divos vienādos maksājumos: pirmo līdz 2010. gada jūlija beigām un otro līdz 2010. gada augusta beigām. Tomēr uzņēmumam neizdevās ievērot šo vienošanos. |
| --- | --- |

(22)

Ruse Industry2010. gada 28. jūnija vēstulē vēlreiz piedāvāja valstij atmaksāt savas nesamaksātās saistības saskaņā ar atmaksas grafiku atbilstīgi 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu. Uzņēmums 2010. gada jūlijā apņēmās segt nokavētos maksājumus divos vienādos maksājumos: pirmo līdz 2010. gada jūlija beigām un otro līdz 2010. gada augusta beigām. Tomēr uzņēmumam neizdevās ievērot šo vienošanos.

| (23) | Saskaņā ar Bulgārijas iestāžu sniegto informāciju līdz 2010. gada beigām atbalsta saņēmējs bija atmaksājis 1 miljonu euro no kopējās atmaksājamās summas saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu. Tādējādi 2010. gada beigās nesamaksātais parāds, kas bija jāatmaksā saistībā ar parāda kopsummu, bija 3,7 miljoni euro. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Bulgārijas iestāžu sniegto informāciju līdz 2010. gada beigām atbalsta saņēmējs bija atmaksājis 1 miljonu euro no kopējās atmaksājamās summas saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu. Tādējādi 2010. gada beigās nesamaksātais parāds, kas bija jāatmaksā saistībā ar parāda kopsummu, bija 3,7 miljoni euro.

| (24) | Sarakste starp Ruse Industry un Bulgārijas iestādēm liecina, ka Bulgārijas iestādes nosūtīja vairākus atgādinājumus par nesamaksāto summu atmaksu. Lai gan atbalsta saņēmējs bija paudis gatavību vai labprātīgi bija piedāvājis veikt atmaksu, tas nekad faktiski pilnībā netika sedzis nesamaksātās summas saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu. Izņemot atgādinājumus, nav nekādu liecību, ka Bulgārijas iestādes īstenoja jebkādus pasākumus, lai efektīvi piemērotu savu prasījumu izpildi. |
| --- | --- |

(24)

Sarakste starp Ruse Industry un Bulgārijas iestādēm liecina, ka Bulgārijas iestādes nosūtīja vairākus atgādinājumus par nesamaksāto summu atmaksu. Lai gan atbalsta saņēmējs bija paudis gatavību vai labprātīgi bija piedāvājis veikt atmaksu, tas nekad faktiski pilnībā netika sedzis nesamaksātās summas saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu. Izņemot atgādinājumus, nav nekādu liecību, ka Bulgārijas iestādes īstenoja jebkādus pasākumus, lai efektīvi piemērotu savu prasījumu izpildi.

| (25) | Attiecībā uz pamatsummu Ruse Industry neatmaksāja noteiktās summas (10) un tādējādi neievēroja grafiku, kas paredzēja maksājumus reizi pusgadā. Turklāt regulāros procentus atmaksāja tikai līdz 2008. gada jūlijam. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz pamatsummu Ruse Industry neatmaksāja noteiktās summas (10) un tādējādi neievēroja grafiku, kas paredzēja maksājumus reizi pusgadā. Turklāt regulāros procentus atmaksāja tikai līdz 2008. gada jūlijam.

| (26) | Attiecībā uz soda procentiem Bulgārijas iestādes norādīja, ka līgumā paredzētos 3 % (skatiet 17. punktu iepriekš) piemēroja veicamajiem maksājumiem, sākot no 2006. gada, kad uzņēmumam bija paredzēts sākt to atmaksu. Šos soda procentus Ruse Industry samaksāja tikai laikposmā no 2006. gada augusta līdz 2008. gada jūlijam. Sākot no 2008. gada jūlija, uzņēmums nemaksāja piemērotos soda procentus. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz soda procentiem Bulgārijas iestādes norādīja, ka līgumā paredzētos 3 % (skatiet 17. punktu iepriekš) piemēroja veicamajiem maksājumiem, sākot no 2006. gada, kad uzņēmumam bija paredzēts sākt to atmaksu. Šos soda procentus Ruse Industry samaksāja tikai laikposmā no 2006. gada augusta līdz 2008. gada jūlijam. Sākot no 2008. gada jūlija, uzņēmums nemaksāja piemērotos soda procentus.

| (27) | Bulgārijas iestādes 2010. gada 3. novembrī iesniedza oficiālu atmaksas pieprasījumu. Šā pieprasījuma iesniegšanas laikā nokavētais parāds bija 3,7 miljoni euro (no kā 3,4 miljoni euro bija pamatsumma, 151 000 euro – procenti un 140 000 euro – soda procenti). |
| --- | --- |

(27)

Bulgārijas iestādes 2010. gada 3. novembrī iesniedza oficiālu atmaksas pieprasījumu. Šā pieprasījuma iesniegšanas laikā nokavētais parāds bija 3,7 miljoni euro (no kā 3,4 miljoni euro bija pamatsumma, 151 000 euro – procenti un 140 000 euro – soda procenti).

| (28) | Uz pieprasījuma iesniegšanas brīdi atbalsta saņēmējs bija kopā atmaksājis 1 miljonu euro, kas bija jāatmaksā saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu (no kā 245 000 euro bija pamatsumma, 705 000 euro – procenti un 50 000 euro – soda procenti). Pēdējo faktisko maksājumu Ruse Industry veica 2008. gada 11. jūlijā. |
| --- | --- |

(28)

Uz pieprasījuma iesniegšanas brīdi atbalsta saņēmējs bija kopā atmaksājis 1 miljonu euro, kas bija jāatmaksā saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu (no kā 245 000 euro bija pamatsumma, 705 000 euro – procenti un 50 000 euro – soda procenti). Pēdējo faktisko maksājumu Ruse Industry veica 2008. gada 11. jūlijā.

| (29) | Pēc pieprasījuma iesniegšanas un uzņēmuma nespējas ievērot savas saistības valsts iestādes 2010. gada 11. novembrī sāka bankrota procedūru pret atbalsta saņēmēju, un tas bija deviņus gadus pēc 2001. gada līguma par maksājuma termiņa pārskatīšanu noslēgšanas, vairāk nekā četrus gadus pēc labvēlības perioda beigām un vairāk nekā divus gadus kopš pēdējā Ruse Industry veiktā maksājuma. |
| --- | --- |

(29)

Pēc pieprasījuma iesniegšanas un uzņēmuma nespējas ievērot savas saistības valsts iestādes 2010. gada 11. novembrī sāka bankrota procedūru pret atbalsta saņēmēju, un tas bija deviņus gadus pēc 2001. gada līguma par maksājuma termiņa pārskatīšanu noslēgšanas, vairāk nekā četrus gadus pēc labvēlības perioda beigām un vairāk nekā divus gadus kopš pēdējā Ruse Industry veiktā maksājuma.

| (30) | Bulgārijas iestādes 2010. gada 11. novembrī pret atbalsta saņēmēju sāka bankrota procedūru. |
| --- | --- |

(30)

Bulgārijas iestādes 2010. gada 11. novembrī pret atbalsta saņēmēju sāka bankrota procedūru.

III.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS LĒMUMS

| (31) | Kā minēts iepriekš (skatiet 21. punktu), 2009. gada jūnijā atbalsta saņēmējs iesniedza vēl vienu lūgumu pārskatīt maksājumu termiņus neatmaksātajam parādam saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu. Šī plānotā maksājumu termiņu pārskatīšana bija pasākums, par ko Komisijai 2009. gada 30. jūnijā paziņoja kā par pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(31)

Kā minēts iepriekš (skatiet 21. punktu), 2009. gada jūnijā atbalsta saņēmējs iesniedza vēl vienu lūgumu pārskatīt maksājumu termiņus neatmaksātajam parādam saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu. Šī plānotā maksājumu termiņu pārskatīšana bija pasākums, par ko Komisijai 2009. gada 30. jūnijā paziņoja kā par pārstrukturēšanas atbalstu.

| (32) | Saskaņā ar šo paziņojumu plānam būtu bijis jāparedz parāda 9,85 miljonu euro apmērā atmaksa 10 gadu laikā (t. i., līdz 2019. gadam) ar labvēlības periodu līdz 2012. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar šo paziņojumu plānam būtu bijis jāparedz parāda 9,85 miljonu euro apmērā atmaksa 10 gadu laikā (t. i., līdz 2019. gadam) ar labvēlības periodu līdz 2012. gada 30. jūnijam.

| (33) | Bulgārija uzskatīja, ka plānotais pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (11). |
| --- | --- |

(33)

Bulgārija uzskatīja, ka plānotais pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (11).

| (34) | Komisija apšaubīja paziņotā atbalsta saderību. Tādēļ 2010. gada 14. aprīlī tā sāka LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(34)

Komisija apšaubīja paziņotā atbalsta saderību. Tādēļ 2010. gada 14. aprīlī tā sāka LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (35) | Turklāt procedūras sākšanas lēmumā tika paustas bažas par to, vai uzņēmuma nokavēto saistību – atbilstīgi 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu – izpildes nepiemērošana iepriekš nav turpmāks valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt procedūras sākšanas lēmumā tika paustas bažas par to, vai uzņēmuma nokavēto saistību – atbilstīgi 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu – izpildes nepiemērošana iepriekš nav turpmāks valsts atbalsts.

| (36) | Bulgārijas iestādes atsauca savu paziņojumu 2010. gada 23. novembrī, tādējādi padarot paziņotā pasākuma formālo izmeklēšanu par nevajadzīgu. |
| --- | --- |

(36)

Bulgārijas iestādes atsauca savu paziņojumu 2010. gada 23. novembrī, tādējādi padarot paziņotā pasākuma formālo izmeklēšanu par nevajadzīgu.

IV.   BULGĀRIJAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (37) | Attiecībā uz parāda izpildes nepiemērošanu Bulgārija tikai apgalvoja, ka valsts rīkojās kā privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs, iespējami palielinot savas iespējas atgūt parādu un pieļaujot brīvprātīgu atmaksu. Bulgārija šajā saistībā neiesniedza nekādus detalizētus argumentus. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz parāda izpildes nepiemērošanu Bulgārija tikai apgalvoja, ka valsts rīkojās kā privāts tirgus ekonomikas ieguldītājs, iespējami palielinot savas iespējas atgūt parādu un pieļaujot brīvprātīgu atmaksu. Bulgārija šajā saistībā neiesniedza nekādus detalizētus argumentus.

V.   NOVĒRTĒJUMS

| (38) | Bulgārija 2010. gada novembrī atsauca paziņojumu par Ruse Industry parāda valstij maksājumu termiņu pārskatīšanu. Rezultātā formālā izmeklēšana attiecībā uz paziņoto pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu vairs nebija vajadzīga saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (12). |
| --- | --- |

(38)

Bulgārija 2010. gada novembrī atsauca paziņojumu par Ruse Industry parāda valstij maksājumu termiņu pārskatīšanu. Rezultātā formālā izmeklēšana attiecībā uz paziņoto pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu vairs nebija vajadzīga saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (12).

| (39) | Pasākums, kam pašlaik veic novērtējumu, ir parāda atbilstīgi 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu piemērošanas neizpilde. |
| --- | --- |

(39)

Pasākums, kam pašlaik veic novērtējumu, ir parāda atbilstīgi 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu piemērošanas neizpilde.

| (40) | Attiecībā uz Bulgārijas pievienošanos ES un to, vai tādējādi šī parāda izpildes nepiemērošana, sākot no 2007. gada 1. janvāra, iespējams, ir jauns valsts atbalsts Regulas Nr. 659/1999 1. panta c) apakšpunkta izpratnē, Komisija atzīmē, ka atbalsta saņēmēja neveiktās summu atmaksas saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu un valsts nerīkošanās rezultātā izmainījās valsts kopējais risks atbilstīgi 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu. Šī parāda valstij palielināšanās (t. i., izpildes nepiemērošana) ietekmē situāciju pēc pievienošanās datuma, tādēļ pasākums ir uzskatāms par attiecināmu pēc pievienošanās un ir jauns valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz Bulgārijas pievienošanos ES un to, vai tādējādi šī parāda izpildes nepiemērošana, sākot no 2007. gada 1. janvāra, iespējams, ir jauns valsts atbalsts Regulas Nr. 659/1999 1. panta c) apakšpunkta izpratnē, Komisija atzīmē, ka atbalsta saņēmēja neveiktās summu atmaksas saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu un valsts nerīkošanās rezultātā izmainījās valsts kopējais risks atbilstīgi 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu. Šī parāda valstij palielināšanās (t. i., izpildes nepiemērošana) ietekmē situāciju pēc pievienošanās datuma, tādēļ pasākums ir uzskatāms par attiecināmu pēc pievienošanās un ir jauns valsts atbalsts.

| (41) | Jānorāda arī, ka šis nepaziņotais pasākums netika ietverts Bulgārijas Pievienošanās akta V pielikuma papildinājumā (13). Turklāt tas netika a) piemērots pirms 1994. gada 31. decembra, b) uzskaitīts V pielikuma papildinājumā vai c) ietverts starpposma mehānismā, ko piemēroja saistībā ar pievienošanos. |
| --- | --- |

(41)

Jānorāda arī, ka šis nepaziņotais pasākums netika ietverts Bulgārijas Pievienošanās akta V pielikuma papildinājumā (13). Turklāt tas netika a) piemērots pirms 1994. gada 31. decembra, b) uzskaitīts V pielikuma papildinājumā vai c) ietverts starpposma mehānismā, ko piemēroja saistībā ar pievienošanos.

| (42) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija turpmāk tekstā novērtē, vai parāda izpildes nepiemērošana, sākot no 2007. gada 1. janvāra, ir jauns valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija turpmāk tekstā novērtē, vai parāda izpildes nepiemērošana, sākot no 2007. gada 1. janvāra, ir jauns valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (43) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko dalībvalsts jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, kā arī iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(43)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko dalībvalsts jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, kā arī iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (44) | Pasākumu finansē no valsts līdzekļiem, jo tā rezultātā rodas valsts negūti ieņēmumi, un Finanšu ministrijas pieņemtie lēmumi ir uzskatāmi par tiešiem valsts lēmumiem. |
| --- | --- |

(44)

Pasākumu finansē no valsts līdzekļiem, jo tā rezultātā rodas valsts negūti ieņēmumi, un Finanšu ministrijas pieņemtie lēmumi ir uzskatāmi par tiešiem valsts lēmumiem.

| (45) | Parāda izpildes nepiemērošana arī attiecas atsevišķi uz Ruse Industry, tādēļ tā ir selektīva. |
| --- | --- |

(45)

Parāda izpildes nepiemērošana arī attiecas atsevišķi uz Ruse Industry, tādēļ tā ir selektīva.

| (46) | Turklāt Ruse Industry ir uzņēmums, kas ražo preces, kuras ir brīvā tirdzniecības apritē Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir panākta atbilstība nosacījumam par ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību Savienībā. |
| --- | --- |

(46)

Turklāt Ruse Industry ir uzņēmums, kas ražo preces, kuras ir brīvā tirdzniecības apritē Savienībā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir panākta atbilstība nosacījumam par ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību Savienībā.

| (47) | Komisijai ir arī jānovērtē, vai pasākums kā parāda izpildes nepiemērošana nodrošina uzņēmumam priekšrocību, ko tas pretējā gadījumā tirgū nespētu iegūt. |
| --- | --- |

(47)

Komisijai ir arī jānovērtē, vai pasākums kā parāda izpildes nepiemērošana nodrošina uzņēmumam priekšrocību, ko tas pretējā gadījumā tirgū nespētu iegūt.

| (48) | Kā paskaidrots iepriekš, parāds sākās 1996.–1997. gadā, un tam jau divas reizes ir pārskatīti maksājumu termiņi (1999. un 2001. gadā). Attiecībā uz parāda atbilstīgi 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu piemērošanas neizpildi un uzņēmuma iepriekšējo nespēju pildīt savas saistības jānorāda, ka neviens privāts kreditors nebūtu rīkojies tā, kā rīkojās Bulgārijas valsts. Patiešām, pieejamā informācija liecina, ka netika veikti nekādi konkrēti pasākumi, lai piemērotu parāda izpildi, sākot no 2006. gada 30. marta, kad beidzās labvēlības periods un kad bija jāveic pirmie pamatsummas maksājumi, kuri tomēr netika veikti. Turklāt uzņēmuma finansiālais stāvoklis bija nestabils (skatiet 1. tabulu iepriekš), jo uzrādīja apgrozījuma samazināšanos un zaudējumu palielināšanos, kā arī nebija izredžu, ka uzņēmums atgūs rentabilitāti. Jāatzīmē arī, ka, pat ja daļa parāda (1,13 miljoni Bulgārijas levu (14)) bija nodrošināta ar ķīlu (15), Bulgārijas iestādes tāpat neveica nekādus pasākumus, lai piemērotu šīs parāda daļas izpildi. |
| --- | --- |

(48)

Kā paskaidrots iepriekš, parāds sākās 1996.–1997. gadā, un tam jau divas reizes ir pārskatīti maksājumu termiņi (1999. un 2001. gadā). Attiecībā uz parāda atbilstīgi 2001. gada līgumam par maksājuma termiņa pārskatīšanu piemērošanas neizpildi un uzņēmuma iepriekšējo nespēju pildīt savas saistības jānorāda, ka neviens privāts kreditors nebūtu rīkojies tā, kā rīkojās Bulgārijas valsts. Patiešām, pieejamā informācija liecina, ka netika veikti nekādi konkrēti pasākumi, lai piemērotu parāda izpildi, sākot no 2006. gada 30. marta, kad beidzās labvēlības periods un kad bija jāveic pirmie pamatsummas maksājumi, kuri tomēr netika veikti. Turklāt uzņēmuma finansiālais stāvoklis bija nestabils (skatiet 1. tabulu iepriekš), jo uzrādīja apgrozījuma samazināšanos un zaudējumu palielināšanos, kā arī nebija izredžu, ka uzņēmums atgūs rentabilitāti. Jāatzīmē arī, ka, pat ja daļa parāda (1,13 miljoni Bulgārijas levu (14)) bija nodrošināta ar ķīlu (15), Bulgārijas iestādes tāpat neveica nekādus pasākumus, lai piemērotu šīs parāda daļas izpildi.

| (49) | Būtībā Bulgārijas iestādes nesniedza nekādus pamatojumus par to, kādēļ atmaksas grafika izpilde netika piemērota, kā arī nepamatoja savu apgalvojumu, ka labprātīgas atmaksas gaidīšana (ņemot vērā uzņēmuma saistību nepildīšanas vēsturi) būtu iespējami palielinājusi parāda atgūšanas iespējas. |
| --- | --- |

(49)

Būtībā Bulgārijas iestādes nesniedza nekādus pamatojumus par to, kādēļ atmaksas grafika izpilde netika piemērota, kā arī nepamatoja savu apgalvojumu, ka labprātīgas atmaksas gaidīšana (ņemot vērā uzņēmuma saistību nepildīšanas vēsturi) būtu iespējami palielinājusi parāda atgūšanas iespējas.

| (50) | Līdzīgos apstākļos privāts kreditors būtu turpinājis piemērot līguma izpildi. Tādēļ 2001. gada līguma par maksājuma termiņa pārskatīšanu neievērošana un Bulgārijas valsts neīstenotā parāda izpildes piemērošana sniedz priekšrocību Ruse Industry. |
| --- | --- |

(50)

Līdzīgos apstākļos privāts kreditors būtu turpinājis piemērot līguma izpildi. Tādēļ 2001. gada līguma par maksājuma termiņa pārskatīšanu neievērošana un Bulgārijas valsts neīstenotā parāda izpildes piemērošana sniedz priekšrocību Ruse Industry.

| (51) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija uzskata, ka Ruse Industry parāda valstij izpildes nepiemērošana ir jauns valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, sākot no 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(51)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija uzskata, ka Ruse Industry parāda valstij izpildes nepiemērošana ir jauns valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, sākot no 2007. gada 1. janvāra.

| (52) | Attiecībā uz pasākuma iespējamo saderību jānorāda, ka Bulgārija šajā saistībā neiesniedza nekādus argumentus. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz pasākuma iespējamo saderību jānorāda, ka Bulgārija šajā saistībā neiesniedza nekādus argumentus.

| (53) | Pat ja Ruse Industry formāli atbilst grūtības nonākuša uzņēmuma definīcijai Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai izpratnē, nav izpildīti saderīga glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta kritēriji. Turklāt attiecībā uz glābšanas atbalstu nav parādīts, ka pasākums būtu ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, ka to pamatotu nopietnas sociālās grūtības un ka tam būtu nesamērīgas negatīvas sekas citās dalībvalstīs. Piedevām tas pārsniedz sešu mēnešu laikposmu. No pārstrukturēšanas atbalsta perspektīvas jānorāda, ka nav pārstrukturēšanas plāna un ka nav pierādīta ilgtermiņa darbības spējas atjaunošana. Turklāt nav parādīts, ka atbalsts attiektos tikai uz nepieciešamo minimumu un ka netiktu pieļauti neatbilstīgi konkurences izkropļojumi. |
| --- | --- |

(53)

Pat ja Ruse Industry formāli atbilst grūtības nonākuša uzņēmuma definīcijai Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai izpratnē, nav izpildīti saderīga glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta kritēriji. Turklāt attiecībā uz glābšanas atbalstu nav parādīts, ka pasākums būtu ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, ka to pamatotu nopietnas sociālās grūtības un ka tam būtu nesamērīgas negatīvas sekas citās dalībvalstīs. Piedevām tas pārsniedz sešu mēnešu laikposmu. No pārstrukturēšanas atbalsta perspektīvas jānorāda, ka nav pārstrukturēšanas plāna un ka nav pierādīta ilgtermiņa darbības spējas atjaunošana. Turklāt nav parādīts, ka atbalsts attiektos tikai uz nepieciešamo minimumu un ka netiktu pieļauti neatbilstīgi konkurences izkropļojumi.

| (54) | Uzņēmums atrodas reģionā, kam ir tiesības uz atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un kam tādējādi ir tiesības uz reģionālo atbalstu saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (16). Tomēr pasākums neatbilst arī šīm pamatnostādnēm. It sevišķi saistībā ar iespējamo darbības atbalstu šis atbalsts nesekmē nekādu darbību vai ekonomikas nozaru attīstību, un tā piemērošanas laiks nav ierobežots, tas pakāpeniski netiek samazināts un nav proporcionāls attiecībā pret konkrētu ekonomikas trūkumu novēršanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(54)

Uzņēmums atrodas reģionā, kam ir tiesības uz atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un kam tādējādi ir tiesības uz reģionālo atbalstu saskaņā ar Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam (16). Tomēr pasākums neatbilst arī šīm pamatnostādnēm. It sevišķi saistībā ar iespējamo darbības atbalstu šis atbalsts nesekmē nekādu darbību vai ekonomikas nozaru attīstību, un tā piemērošanas laiks nav ierobežots, tas pakāpeniski netiek samazināts un nav proporcionāls attiecībā pret konkrētu ekonomikas trūkumu novēršanas vajadzībām.

| (55) | Nav piemērojams cits saderības pamatojums. Tādēļ atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs ar LESD. |
| --- | --- |

(55)

Nav piemērojams cits saderības pamatojums. Tādēļ atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs ar LESD.

| (56) | Saskaņā ar LESD un Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru Komisijas kompetences jomā ir lēmums par to, ka attiecīgajai valstij ir jāatceļ vai jāmaina atbalsts, par kuru Komisija ir secinājusi, ka tas ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu (17). Tiesa arī vienmēr ir noteikusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir jāpilda tā, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju (18). Šajā ziņā Tiesa ir noteikusi, ka mērķis tiek sasniegts tad, kad atbalsta saņēmējs ir atmaksājis summas, kas tam piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts, tādējādi zaudējot priekšrocību, kura tam bija attiecībā pret citiem konkurentiem tirgū, un ir atjaunota attiecīgā situācija, kāda bija pirms atbalsta izmaksāšanas (19). |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar LESD un Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru Komisijas kompetences jomā ir lēmums par to, ka attiecīgajai valstij ir jāatceļ vai jāmaina atbalsts, par kuru Komisija ir secinājusi, ka tas ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu (17). Tiesa arī vienmēr ir noteikusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, ir jāpilda tā, lai atjaunotu iepriekšējo situāciju (18). Šajā ziņā Tiesa ir noteikusi, ka mērķis tiek sasniegts tad, kad atbalsta saņēmējs ir atmaksājis summas, kas tam piešķirtas kā nelikumīgs atbalsts, tādējādi zaudējot priekšrocību, kura tam bija attiecībā pret citiem konkurentiem tirgū, un ir atjaunota attiecīgā situācija, kāda bija pirms atbalsta izmaksāšanas (19).

| (57) | Saskaņā ar šo judikatūru Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantā tika noteikts: “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.” |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar šo judikatūru Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantā tika noteikts: “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja.”

| (58) | Tādējādi, ņemot vērā to, ka attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu, atbalsta summas ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Tādējādi atgūšana ir jāpiemēro, sākot no laika, kad atbalsta saņēmējam piešķīra priekšrocību, t. i., kad atbalstu nodeva atbalsta saņēmēja rīcībā, un ir jāpiemēro atgūšanas procenti, līdz atgūšana tiek pabeigta. |
| --- | --- |

(58)

Tādējādi, ņemot vērā to, ka attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu, atbalsta summas ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Tādējādi atgūšana ir jāpiemēro, sākot no laika, kad atbalsta saņēmējam piešķīra priekšrocību, t. i., kad atbalstu nodeva atbalsta saņēmēja rīcībā, un ir jāpiemēro atgūšanas procenti, līdz atgūšana tiek pabeigta.

| (59) | Pasākumu nesaderīgo atbalsta elementu aprēķina kā summu, kas ir jāatmaksā un kas nav atmaksāta saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu, sākot no 2007. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 11. novembrim, kad Bulgārija reģistrēja savu prasījumu bankrota procedūrā. Tajā laikā nokavētā summa bija 3,7 miljoni euro. Precīza atgūstamā summa, ieskaitot tās procentus, būs jāaprēķina Bulgārijai. Veiktos maksājumus, kas nav summas, kuras samaksātas saskaņā ar līgumu, var atskaitīt no summas, kas ir atgūstama kā nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts. |
| --- | --- |

(59)

Pasākumu nesaderīgo atbalsta elementu aprēķina kā summu, kas ir jāatmaksā un kas nav atmaksāta saskaņā ar 2001. gada līgumu par maksājuma termiņa pārskatīšanu, sākot no 2007. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 11. novembrim, kad Bulgārija reģistrēja savu prasījumu bankrota procedūrā. Tajā laikā nokavētā summa bija 3,7 miljoni euro. Precīza atgūstamā summa, ieskaitot tās procentus, būs jāaprēķina Bulgārijai. Veiktos maksājumus, kas nav summas, kuras samaksātas saskaņā ar līgumu, var atskaitīt no summas, kas ir atgūstama kā nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts.

VI.   SECINĀJUMS

| (60) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka Bulgārija atsauca savu paziņojumu par paziņoto parāda 9,85 miljonu apmērā maksājumu termiņu pārskatīšanu un ka tāpēc formālā izmeklēšanas procedūra attiecībā uz šo pasākumu vairs nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(60)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka Bulgārija atsauca savu paziņojumu par paziņoto parāda 9,85 miljonu apmērā maksājumu termiņu pārskatīšanu un ka tāpēc formālā izmeklēšanas procedūra attiecībā uz šo pasākumu vairs nav vajadzīga.

| (61) | Otrkārt, Komisija secina, ka parāda valstij izpildes nepiemērošana, sākot no 2007. gada 1. janvāra, ir jauns valsts atbalsts uzņēmumam Ruse Industry LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(61)

Otrkārt, Komisija secina, ka parāda valstij izpildes nepiemērošana, sākot no 2007. gada 1. janvāra, ir jauns valsts atbalsts uzņēmumam Ruse Industry LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (62) | Tā kā šis valsts atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs, tas ir jāatgūst no atbalsta saņēmēja, |
| --- | --- |

(62)

Tā kā šis valsts atbalsts ir nelikumīgs un nesaderīgs, tas ir jāatgūst no atbalsta saņēmēja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Komisija ir izlēmusi beigt formālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu attiecībā uz paziņoto parāda 9,85 miljonu apmērā maksājumu termiņu pārskatīšanu, atzīmējot, ka Bulgārija ir atsaukusi savu paziņojumu.

2. pants

Valsts atbalsts, ko Bulgārija ir nelikumīgi piešķīrusi uzņēmumam Ruse Industry, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, kā arī nepiemērojot parāda valstij izpildi no 2007. gada 1. janvāra, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu.

3. pants

1.   Bulgārija atgūst 2. pantā minēto atbalstu no atbalsta saņēmēja.

2.   Atgūstamajām summām piemēro procentus, sākot no 2007. gada 1. janvāra, līdz tās ir pilnībā atgūtas.

3.   Procentus aprēķina ar salikto procentu formulu saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (20) V nodaļu.

4. pants

1.   Atbalsta, kurš minēts 2. pantā, atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Bulgārija nodrošina, ka šo lēmumu īsteno četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas.

5. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Bulgārija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopsumma (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopsumma (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmēja;

| b) | detalizēts apraksts par jau pieņemtajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei; |
| --- | --- |

b)

detalizēts apraksts par jau pieņemtajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei;

| c) | dokumenti, kuros apliecināts, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt piešķirto atbalsta summu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kuros apliecināts, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt piešķirto atbalsta summu.

2.   Bulgārija ziņo Komisijai par to valsts pasākumu virzību, kuri pieņemti šā lēmuma īstenošanai, līdz dienai, kad 2. pantā minētais atbalsts atgūts pilnībā. Pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma Bulgārija nekavējoties sniedz informāciju, kas attiecas uz jau pieņemtajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Tā turklāt sniedz detalizētu informāciju par atbalsta un atmaksas procentu summām, kas jau atgūtas no atbalsta saņēmēja.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 13. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 187, 10.7.2010., 7. lpp.

1

(2)  Sākot no 2009. gada 1. decembra, EK līguma 87. un 88. pants ir kļuvuši attiecīgi par LESD 107. un 108. pantu; šie divi noteikumu kopumi būtībā ir identi. Attiecīgā gadījumā šā lēmuma vajadzībām atsauces uz LESD 107. un 108. pantu jāuzskata par atsaucēm attiecīgi uz EK līguma 87. un 88. pantu.

2

(3)  Skatiet 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Bulgārijas tirdzniecības reģistrā 2009. gada 4. aprīlī reģistrēja izmaiņas nosaukumā no Ruse Shipyard uz Ruse Industry.

4

Ruse Shipyard

Ruse Industry

(5)  Tāda bija paziņojumā sniegtā informācija. Jāatzīmē, ka vēlāk Bulgārija apgalvoja, ka uzņēmums ražoja nevis kuģus, bet gan tikai metāla detaļas.

5

(6)  EUR/BGN maiņas likme ir fiksēta 1,9558 apmērā kopš 1999. gada 5. jūlija saistībā ar valūtas kursa stratēģiju, ko piemēro Bulgārijā.

6

(7)  1996. gada 15. novembra līgums par aizdevumu ārvalstu valūtā 1 402 341,08 ASV dolāru apmērā; 1996. gada 22. novembra līgums par summu 450 131,17 ASV dolāru apmērā; 1997. gada 27. janvāra līgums par uzņēmuma iepriekšējā parāda 6 597 658,92 ASV dolāru (pamatsumma) un 365 575,86 ASV dolāru (maksājamie procenti 1996. gada 1. novembrī) atmaksu. Visus šos parādus no Stopanksa Banka (valsts banka, kas bankrotēja) novirzīja uz Valsts rekonstrukcijas un attīstības fondu.

7

Stopanksa Banka

(8)  Bulgārijas iestādes nenorādīja, kāda bija šā darījuma valūtas maiņas likme.

8

(9)  T. i., viss parāds, kas sākotnēji bija 8 450 131,17 ASV dolāri, no kura 8 miljoniem ASV dolāru 1999. gada 8. aprīlī jau bija mainīta denominācija un maksājumu termiņš.

9

(10)  Ruse Industry 2008. gadā samaksāja tikai daļu no pirmā maksājuma, kas bija jāveic 2006. gadā (245 000 euro). Otrs maksājums tā arī nekad netika veikts.

10

Ruse Industry

(11)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

11

(12)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

12

(13)  OV L 157, 21.6.2005., 93. lpp.

13

(14)  Apmēram 565 000 euro.

14

(15)  Ieķīlāto aktīvu vērtība 2001. gadā bija 1,18 miljoni Bulgārijas levu (apmēram 590 000 euro).

15

(16)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

16

(17)  Lieta C-70/72 Komisija/Vācija, [1973], Recueil, 813. lpp., 13. punkts.

17

Recueil

(18)  Apvienotās lietas C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija, [1994], Recueil, I-4103. lpp., 75. punkts.

18

Recueil

(19)  Lieta C-75/97 Beļģija/Komisija, [1999], Recueil, I-3671. lpp., 64. un 65. punkts.

19

Recueil

(20)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

20

---

| 17.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 320/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 320/33

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 14. novembris),

ar ko nosaka vienotu formu, kādā sniedzama informācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 8064)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/707/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (1) un jo īpaši tās 54. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2010/63/ES paredzēts saskaņot valstu noteikumus, lai uzlabotu zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku labturību, un tās nolūks ir aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu šādiem mērķiem. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2010/63/ES paredzēts saskaņot valstu noteikumus, lai uzlabotu zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku labturību, un tās nolūks ir aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu šādiem mērķiem.

| (2) | Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 1. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis līdz 2018. gada 10. novembrim un pēc tam ik pēc 5 gadiem nosūta Komisijai informāciju par to, kā tiek īstenota minētā direktīva. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 1. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis līdz 2018. gada 10. novembrim un pēc tam ik pēc 5 gadiem nosūta Komisijai informāciju par to, kā tiek īstenota minētā direktīva.

| (3) | Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 2. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis katru gadu apkopo un publisko statistikas informāciju par dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Dalībvalstis minēto statistikas informāciju iesniedz Komisijai līdz 2015. gada 10. novembrim un pēc tam katru gadu. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 2. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis katru gadu apkopo un publisko statistikas informāciju par dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Dalībvalstis minēto statistikas informāciju iesniedz Komisijai līdz 2015. gada 10. novembrim un pēc tam katru gadu.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 3. punktu dalībvalstis ik gadu iesniedz Komisijai detalizētu informāciju par atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 3. punktu dalībvalstis ik gadu iesniedz Komisijai detalizētu informāciju par atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (5) | Lai nodrošinātu saskaņotību minētās direktīvas īstenošanā, būtu jānosaka vienota forma Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 1., 2. un 3. punktā minētās informācijas sniegšanai. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu saskaņotību minētās direktīvas īstenošanā, būtu jānosaka vienota forma Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 1., 2. un 3. punktā minētās informācijas sniegšanai.

| (6) | Lai iegūtu salīdzināmu informāciju par Direktīvas 2010/63/ES īstenošanu un lai Komisija varētu novērtēt to, cik efektīvi minētā direktīva tiek īstenota Savienības līmenī, datiem, ko dalībvalstis iesniedz par īstenošanu, ikgadējiem statistikas datiem par dzīvnieku izmantošanu procedūrās un par atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu, vajadzētu būt pareiziem un saskanīgiem, tāpēc būtu jāsaskaņo ziņošanas prasības visās dalībvalstīs, nosakot vienotu formu minētās informācijas sniegšanai. |
| --- | --- |

(6)

Lai iegūtu salīdzināmu informāciju par Direktīvas 2010/63/ES īstenošanu un lai Komisija varētu novērtēt to, cik efektīvi minētā direktīva tiek īstenota Savienības līmenī, datiem, ko dalībvalstis iesniedz par īstenošanu, ikgadējiem statistikas datiem par dzīvnieku izmantošanu procedūrās un par atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu, vajadzētu būt pareiziem un saskanīgiem, tāpēc būtu jāsaskaņo ziņošanas prasības visās dalībvalstīs, nosakot vienotu formu minētās informācijas sniegšanai.

| (7) | Pamatojoties uz statistikas informāciju, ko dalībvalstis iesniedz saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 2. punktu, Komisija saskaņā ar minētās direktīvas 57. panta 2. punktu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkuma ziņojumu par minēto informāciju. Lai dati būtu lietderīgi, pareizi un salīdzināmi, ir būtiski ieviest vienotu formu, lai nodrošinātu to, ka visas dalībvalstis ziņojumus sniedz vienādi. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz statistikas informāciju, ko dalībvalstis iesniedz saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 2. punktu, Komisija saskaņā ar minētās direktīvas 57. panta 2. punktu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkuma ziņojumu par minēto informāciju. Lai dati būtu lietderīgi, pareizi un salīdzināmi, ir būtiski ieviest vienotu formu, lai nodrošinātu to, ka visas dalībvalstis ziņojumus sniedz vienādi.

| (8) | Lai nodrošinātu to, ka Direktīvas 2010/63/ES IV pielikumā ietvertais dzīvnieku nogalināšanas metožu saraksts atbilst jaunākajiem zinātniskajiem sasniegumiem, ir svarīgi saņemt detalizētu informāciju par metodēm, kuru izmantošana izņēmuma kārtā atļauta saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu to, ka Direktīvas 2010/63/ES IV pielikumā ietvertais dzīvnieku nogalināšanas metožu saraksts atbilst jaunākajiem zinātniskajiem sasniegumiem, ir svarīgi saņemt detalizētu informāciju par metodēm, kuru izmantošana izņēmuma kārtā atļauta saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (9) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2010/63/ES 56. panta 3. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2010/63/ES 56. panta 3. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lai sniegtu Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 1. punktā minēto informāciju, dalībvalstis izmanto vienoto ziņošanas formu, kas noteikta šā lēmuma I pielikumā.

2. pants

Lai sniegtu Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 2. punktā minēto informāciju, dalībvalstis izmanto vienoto ziņošanas formu un precīzos norādījumus, kas noteikti šā lēmuma II pielikumā.

3. pants

Lai sniegtu informāciju par Direktīvas 2010/63/ES 54. panta 3. punktā minētajiem atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar minētās direktīvas 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis izmanto vienoto ziņošanas formu, kas noteikta šā lēmuma III pielikumā.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 14. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

ZIŅOŠANAS FORMA, KĀDĀ SNIEDZAMA DIREKTĪVAS 2010/63/ES 54. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTĀ INFORMĀCIJA

Sīkas ziņas par konkrētiem faktiem (piemēram, skaitu) sniedz kā aktuālu informāciju (snapshot) par piecgadu cikla pēdējo gadu vai, izņēmuma kārtā, par visu piecgadu periodu sadalījumā pa gadiem.

A.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Izmaiņas, kas kopš iepriekšējā ziņojuma sniegšanas izdarītas valsts pasākumos saistībā ar Direktīvas 2010/63/ES īstenošanu.

B.   STRUKTŪRAS UN PAMATSISTĒMA

1.   Kompetentās iestādes (Direktīvas 2010/63/ES 59. pants):

informācija par kompetento iestāžu sistēmu, tostarp iestāžu skaits un veids.

2.   Valsts komiteja (Direktīvas 2010/63/ES 49. pants):

informācija par valsts komitejas struktūru un darbību.

3.   Darbinieku izglītība un apmācība (Direktīvas 2010/63/ES 23. pants):

informācija par Direktīvas 2010/63/ES 23. panta 3. punktā minēto prasību minimumu, tostarp jebkādas papildu prasības attiecībā uz izglītību un apmācību darbiniekiem no citas dalībvalsts.

4.   Projekta izvērtēšana un projekta atļaujas piešķiršana (Direktīvas 2010/63/ES 38. un 40. pants):

projekta izvērtēšanas un atļaujas piešķiršanas procesu apraksts un pārskats par to, kā izpildītas Direktīvas 2010/63/ES 38. un 40. pantā minētās prasības.

C.   DARBĪBA

1.   Projekti

| i. | Projekta atļaujas piešķiršana (Direktīvas 2010/63/ES 40. un 41. pants): | informācija par gadā atļauto projektu skaitu un par to projektu skaitu un veidu, kuriem atļauja piešķirta kā vairākiem vispārējiem projektiem; |
| --- | --- | --- |

i.

Projekta atļaujas piešķiršana (Direktīvas 2010/63/ES 40. un 41. pants):

informācija par gadā atļauto projektu skaitu un par to projektu skaitu un veidu, kuriem atļauja piešķirta kā vairākiem vispārējiem projektiem;

| | informācija par kopējo atļauju daļu, saistībā ar kurām pagarināts 40 dienu termiņš saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 41. panta 2. punktu, un par pamatojošajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

informācija par kopējo atļauju daļu, saistībā ar kurām pagarināts 40 dienu termiņš saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 41. panta 2. punktu, un par pamatojošajiem apstākļiem.

| ii. | Retrospektīvā izvērtēšana, projektu netehniskie kopsavilkumi (Direktīvas 2010/63/ES 38., 39. un 43. pants): | informācija par projektu netehnisko kopsavilkumu darbību, par to, kā tiek nodrošināta Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 1. punktā minēto prasību izpilde, un par to, vai projektu netehniskajos kopsavilkumos tiks norādīti retrospektīvajai izvērtēšanai izvēlētie projekti (Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 2. punkts); |
| --- | --- | --- |

ii.

Retrospektīvā izvērtēšana, projektu netehniskie kopsavilkumi (Direktīvas 2010/63/ES 38., 39. un 43. pants):

informācija par projektu netehnisko kopsavilkumu darbību, par to, kā tiek nodrošināta Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 1. punktā minēto prasību izpilde, un par to, vai projektu netehniskajos kopsavilkumos tiks norādīti retrospektīvajai izvērtēšanai izvēlētie projekti (Direktīvas 2010/63/ES 43. panta 2. punkts);

| | informācija par to projektu daļu un veidiem, kuri iesniegti retrospektīvajai izvērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 38. panta 2. punkta f) apakšpunktu papildus projektiem, kas jāiesniedz obligāti saskaņā ar minētās direktīvas 39. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

informācija par to projektu daļu un veidiem, kuri iesniegti retrospektīvajai izvērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 38. panta 2. punkta f) apakšpunktu papildus projektiem, kas jāiesniedz obligāti saskaņā ar minētās direktīvas 39. panta 2. punktu.

2.   Izmantošanai procedūrās audzēti dzīvnieki (Direktīvas 2010/63/ES 10., 28. un 30. pants):

| i. | audzēti, nogalināti, bet procedūrās neizmantoti dzīvnieki, tostarp ģenētiski pārveidoti dzīvnieki, kas nav iekļauti gada statistikā, aptverot kalendāro gadu pirms gada, kurā iesniedz 5 gadu ziņojumu; kopējā skaitā atsevišķi norāda dzīvniekus, kas iesaistīti ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līnijas izveidē un stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līniju uzturēšanā (ieskaitot savvaļas tipa pēcnācējus); |
| --- | --- |

i.

audzēti, nogalināti, bet procedūrās neizmantoti dzīvnieki, tostarp ģenētiski pārveidoti dzīvnieki, kas nav iekļauti gada statistikā, aptverot kalendāro gadu pirms gada, kurā iesniedz 5 gadu ziņojumu; kopējā skaitā atsevišķi norāda dzīvniekus, kas iesaistīti ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līnijas izveidē un stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līniju uzturēšanā (ieskaitot savvaļas tipa pēcnācējus);

| ii. | primātu, izņemot cilvēku ģints primātus, izcelsme un apraksts par to, kā izpildītas Direktīvas 2010/63/ES 10. un 28. pantā minētās prasības. |
| --- | --- |

ii.

primātu, izņemot cilvēku ģints primātus, izcelsme un apraksts par to, kā izpildītas Direktīvas 2010/63/ES 10. un 28. pantā minētās prasības.

3.   Atbrīvojumi:

informācija par apstākļiem, kādos ir piešķirti atbrīvojumi saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 10. panta 3. punktu, 12. panta 1. punktu un 33. panta 3. punktu, un jo īpaši par minētās direktīvas 16. panta 2. punktā minētajiem izņēmuma gadījumiem, kad ziņošanas perioda laikā ir atļauts atkārtoti izmantot dzīvnieku pēc procedūras, kurā nodarītās faktiskās ciešanas ir novērtētas kā smagas.

4.   Dzīvnieku labturības struktūra (Direktīvas 2010/63/ES 26. un 27. pants):

informācija par dzīvnieku labturības struktūru un darbību.

D.   AIZSTĀŠANAS, SAMAZINĀŠANAS UN PILNVEIDES PRINCIPI

1.   Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides princips (Direktīvas 2010/63/ES 4. un 13. pants un VI pielikums):

vispārīgie pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu to, ka aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides princips ir apmierinoši ievērots atļautajos projektos, kā arī izmitināšanā un kopšanā, arī dzīvnieku audzēšanas un piegādes iestādēs.

2.   Izvairīšanās no procedūru dublēšanās (Direktīvas 2010/63/ES 46. pants):

vispārīgs apraksts par pasākumiem, kas veikti, lai nepieļautu procedūru dublēšanos.

3.   Ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audu paraugu ņemšana (Direktīvas 2010/63/ES 4., 30. un 38. pants):

reprezentatīva informācija par aptuveno dzīvnieku skaitu, sugām, metožu veidiem un attiecīgo smaguma pakāpi saistībā ar audu paraugu ņemšanu, kas ģenētiska raksturojuma mērķiem veikta ar projekta atļauju vai bez tās, aptverot kalendāro gadu pirms gada, kurā iesniedz 5 gadu ziņojumu, un par centieniem pilnveidot šīs metodes.

E.   IZPILDE

1.   Atļaujas audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem (Direktīvas 2010/63/ES 20. un 21. pants):

to aktīvo audzētāju, piegādātāju un izmantotāju skaits, kuriem piešķirtas atļaujas; informācija par audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem piešķirtās atļaujas apturēšanu vai atcelšanu un tās iemesliem.

2.   Inspekcijas (Direktīvas 2010/63/ES 34. pants):

kvantitatīva un kvalitatīva informācija par darbību, tostarp saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 34. panta 2. punktu piemērotie kritēriji un iepriekš neizziņoto inspekciju īpatsvars sadalījumā pa gadiem.

3.   Projekta atļaujas atsaukšana (Direktīvas 2010/63/ES 44. pants):

informācija par projekta atļaujas atsaukšanu ziņošanas periodā un tās iemesliem.

4.   Sankcijas (Direktīvas 2010/63/ES 60. pants):

informācija par pārkāpumu būtību, kā arī šo pārkāpumu izraisītajām juridiskajām un administratīvajām darbībām ziņošanas periodā.

---

II PIELIKUMS

Image

Image

ZIŅOŠANAS FORMA, KĀDĀ SNIEDZAMA DIREKTĪVAS 2010/63/ES 54. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTĀ INFORMĀCIJA

| 1. | Dati jāievada par katru dzīvnieka izmantošanas reizi. |
| --- | --- |

1.

Dati jāievada par katru dzīvnieka izmantošanas reizi.

| 2. | Ievadot datus par dzīvnieku, vienā kategorijā var izvēlēties tikai vienu iespēju. |
| --- | --- |

2.

Ievadot datus par dzīvnieku, vienā kategorijā var izvēlēties tikai vienu iespēju.

| 3. | Par dzīvniekiem, kas nogalināti orgānu un audu iegūšanai, kā arī kontroldzīvniekiem statistikas dati nav jāsniedz, izņemot gadījumus, kad nogalināšanu veic saskaņā ar projekta atļauju, izmantojot IV pielikumā neiekļautu metodi, vai dzīvniekam pirms nogalināšanas ir veikta iepriekšēja manipulācija, kurā ir pārsniegts minimālo sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma slieksnis. |
| --- | --- |

3.

Par dzīvniekiem, kas nogalināti orgānu un audu iegūšanai, kā arī kontroldzīvniekiem statistikas dati nav jāsniedz, izņemot gadījumus, kad nogalināšanu veic saskaņā ar projekta atļauju, izmantojot IV pielikumā neiekļautu metodi, vai dzīvniekam pirms nogalināšanas ir veikta iepriekšēja manipulācija, kurā ir pārsniegts minimālo sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma slieksnis.

| 4. | Liekos dzīvniekus, kas ir nogalināti, statistikas datos neiekļauj, izņemot ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuriem paredzēts un izpaužas kaitīgs fenotips. |
| --- | --- |

4.

Liekos dzīvniekus, kas ir nogalināti, statistikas datos neiekļauj, izņemot ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuriem paredzēts un izpaužas kaitīgs fenotips.

| 5. | Dzīvnieku kāpuru formas uzskaita tad, kad tie kļūst spējīgi baroties patstāvīgi. |
| --- | --- |

5.

Dzīvnieku kāpuru formas uzskaita tad, kad tie kļūst spējīgi baroties patstāvīgi.

| 6. | Zīdītāju sugu augļu un embriju formas neuzskaita; uzskaita tikai dzimušos dzīvniekus (ieskaitot ar ķeizargriezienu dzimušos dzīvniekus), kuri dzīvo. |
| --- | --- |

6.

Zīdītāju sugu augļu un embriju formas neuzskaita; uzskaita tikai dzimušos dzīvniekus (ieskaitot ar ķeizargriezienu dzimušos dzīvniekus), kuri dzīvo.

| 7. | Ja ar iepriekšēju atļauju vai bez tās ir pārsniegta klasifikācijas pakāpe “smaga”, par šiem dzīvniekiem un to izmantošanu ziņo tāpat kā par jebkuru citu izmantošanu un iekļauj kategorijā “smaga”. Dalībvalsts aprakstošajā daļā jāpievieno komentārs, norādot sugas, skaitu, to, vai izņēmums ir bijis iepriekš atļauts, ziņas par izmantošanu un iemeslus, kāpēc klasifikācijas pakāpe “smaga” ir pārsniegta. |
| --- | --- |

7.

Ja ar iepriekšēju atļauju vai bez tās ir pārsniegta klasifikācijas pakāpe “smaga”, par šiem dzīvniekiem un to izmantošanu ziņo tāpat kā par jebkuru citu izmantošanu un iekļauj kategorijā “smaga”. Dalībvalsts aprakstošajā daļā jāpievieno komentārs, norādot sugas, skaitu, to, vai izņēmums ir bijis iepriekš atļauts, ziņas par izmantošanu un iemeslus, kāpēc klasifikācijas pakāpe “smaga” ir pārsniegta.

| 8. | Datus ziņo par to gadu, kurā procedūra beidzas. Ja pētījumi ilgst divus kalendāros gadus, visus dzīvniekus var uzskaitīt kopā tajā gadā, kurā beidzas pēdējā procedūra, ja kompetentā iestāde ir atļāvusi izņēmuma kārtā neziņot katru gadu. Projektos, kas ilgst vairāk nekā divus kalendāros gadus, par dzīvniekiem ziņo tajā gadā, kad tie tiek nogalināti vai nobeidzas. |
| --- | --- |

8.

Datus ziņo par to gadu, kurā procedūra beidzas. Ja pētījumi ilgst divus kalendāros gadus, visus dzīvniekus var uzskaitīt kopā tajā gadā, kurā beidzas pēdējā procedūra, ja kompetentā iestāde ir atļāvusi izņēmuma kārtā neziņot katru gadu. Projektos, kas ilgst vairāk nekā divus kalendāros gadus, par dzīvniekiem ziņo tajā gadā, kad tie tiek nogalināti vai nobeidzas.

| 9. | Ja izmanto kategoriju “Cits”, obligāti jāizdara ieraksts aprakstošajā daļā, lai sniegtu sīkākas ziņas. |
| --- | --- |

9.

Ja izmanto kategoriju “Cits”, obligāti jāizdara ieraksts aprakstošajā daļā, lai sniegtu sīkākas ziņas.

A.   ĢENĒTISKI PĀRVEIDOTI DZĪVNIEKI

| 1. | Statistikas ziņojumu sniegšanas vajadzībām “ģenētiski pārveidoti dzīvnieki” ietver ģenētiski modificētus dzīvniekus (izmantojot transgēnās, gēnu inaktivācijas un citas ģenētiskas pārveidošanas metodes) un dzīvniekus ar dabiskām vai inducētām mutācijām. |
| --- | --- |

1.

Statistikas ziņojumu sniegšanas vajadzībām “ģenētiski pārveidoti dzīvnieki” ietver ģenētiski modificētus dzīvniekus (izmantojot transgēnās, gēnu inaktivācijas un citas ģenētiskas pārveidošanas metodes) un dzīvniekus ar dabiskām vai inducētām mutācijām.

| 2. | Par ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem ziņo:






  a) | ja tos izmanto jaunas līnijas izveidošanai; |
| --- | --- | --- |

2.

Par ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem ziņo:

a)

ja tos izmanto jaunas līnijas izveidošanai;

| b) | ja tos izmanto, lai uzturētu stabilu līniju, kurai paredzēts un izpaužas kaitīgs fenotips, vai |
| --- | --- |

b)

ja tos izmanto, lai uzturētu stabilu līniju, kurai paredzēts un izpaužas kaitīgs fenotips, vai

| c) | ja tos izmanto citās (zinātniskās) procedūrās (t. i., nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai). |
| --- | --- |

c)

ja tos izmanto citās (zinātniskās) procedūrās (t. i., nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai).

| 3. | Par visiem dzīvniekiem ar ģenētisku pārveidojumu jāziņo jaunas līnijas izveidošanas laikā. Turklāt jāziņo arī par tiem dzīvniekiem, kas izmantoti superovulācijai, vazektomijai, embrija implantēšanai (šie dzīvnieki paši var būt un var nebūt ģenētiski pārveidoti). Par ģenētiski normāliem dzīvniekiem (savvaļas tipa pēcnācējiem), kas radušies jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanas rezultātā, nav jāziņo. |
| --- | --- |

3.

Par visiem dzīvniekiem ar ģenētisku pārveidojumu jāziņo jaunas līnijas izveidošanas laikā. Turklāt jāziņo arī par tiem dzīvniekiem, kas izmantoti superovulācijai, vazektomijai, embrija implantēšanai (šie dzīvnieki paši var būt un var nebūt ģenētiski pārveidoti). Par ģenētiski normāliem dzīvniekiem (savvaļas tipa pēcnācējiem), kas radušies jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanas rezultātā, nav jāziņo.

| 4. | Kategorijā “Mērķi” jāziņo par dzīvniekiem, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai, iedaļā “Fundamentālie pētījumi” vai “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”, izvēloties attiecīgo kategoriju, kuras mērķiem šī līnija ir izveidota. |
| --- | --- |

4.

Kategorijā “Mērķi” jāziņo par dzīvniekiem, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai, iedaļā “Fundamentālie pētījumi” vai “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”, izvēloties attiecīgo kategoriju, kuras mērķiem šī līnija ir izveidota.

| 5. | Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju uzskata par “stabilu” tad, kad ģenētiskais pārveidojums ir nostabilizējies, kam parasti vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un ir pabeigts labturības novērtējums. |
| --- | --- |

5.

Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju uzskata par “stabilu” tad, kad ģenētiskais pārveidojums ir nostabilizējies, kam parasti vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un ir pabeigts labturības novērtējums.

| 6. | Labturības novērtējumā nosaka, vai jaunizveidotajai līnijai potenciāli ir paredzēts kaitīgs fenotips, un, ja tas tā ir, tad no šā brīža par dzīvniekiem ziņo kategorijā “Tādu stabilu ģenētiski pārveidoto dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās” vai, attiecīgā gadījumā, pie citām procedūrām, kurās šie dzīvnieki tiek izmantoti. Ja labturības novērtējumā tiek secināts, ka līnijai nav gaidāms kaitīgs fenotips, tās audzēšana neietilpst procedūras jomā un par to vairs neziņo. |
| --- | --- |

6.

Labturības novērtējumā nosaka, vai jaunizveidotajai līnijai potenciāli ir paredzēts kaitīgs fenotips, un, ja tas tā ir, tad no šā brīža par dzīvniekiem ziņo kategorijā “Tādu stabilu ģenētiski pārveidoto dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās” vai, attiecīgā gadījumā, pie citām procedūrām, kurās šie dzīvnieki tiek izmantoti. Ja labturības novērtējumā tiek secināts, ka līnijai nav gaidāms kaitīgs fenotips, tās audzēšana neietilpst procedūras jomā un par to vairs neziņo.

| 7. | Kategorija “Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās” aptver dzīvniekus, kas vajadzīgi, lai uzturētu stabilu līniju ģenētiski pārveidotu dzīvnieku kolonijas, ja šiem dzīvniekiem ir paredzēts kaitīgs fenotips un ja kaitīgais fenotips izpaužas kā sāpes, ciešanas, diskomforts vai ilgstošs kaitējums. Paredzētais mērķis, kāpēc attiecīgā līnija tiek uzturēta, nav jānorāda. |
| --- | --- |

7.

Kategorija “Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās” aptver dzīvniekus, kas vajadzīgi, lai uzturētu stabilu līniju ģenētiski pārveidotu dzīvnieku kolonijas, ja šiem dzīvniekiem ir paredzēts kaitīgs fenotips un ja kaitīgais fenotips izpaužas kā sāpes, ciešanas, diskomforts vai ilgstošs kaitējums. Paredzētais mērķis, kāpēc attiecīgā līnija tiek uzturēta, nav jānorāda.

| 8. | Par visiem ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem, kuri izmantoti citās procedūrās (nevis ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai vai uzturēšanai), jāziņo atbilstīgi attiecīgajam mērķim (tāpat kā jebkura ģenētiski nepārveidota dzīvnieka gadījumā). Šiem dzīvniekiem var izpausties un var neizpausties kaitīgs fenotips. |
| --- | --- |

8.

Par visiem ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem, kuri izmantoti citās procedūrās (nevis ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai vai uzturēšanai), jāziņo atbilstīgi attiecīgajam mērķim (tāpat kā jebkura ģenētiski nepārveidota dzīvnieka gadījumā). Šiem dzīvniekiem var izpausties un var neizpausties kaitīgs fenotips.

| 9. | Par ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem, kuriem izpaužas kaitīgs fenotips un kuri ir nogalināti orgānu un audu iegūšanai, ziņo pie attiecīgajiem primārajiem mērķiem, kam šie orgāni/audi ir izmantoti. |
| --- | --- |

9.

Par ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem, kuriem izpaužas kaitīgs fenotips un kuri ir nogalināti orgānu un audu iegūšanai, ziņo pie attiecīgajiem primārajiem mērķiem, kam šie orgāni/audi ir izmantoti.

B.   DATU KATEGORIJAS

Iedaļas atbilst kategorijām un attiecīgajiem virsrakstiem diagrammā.

1.   Dzīvnieka veids

| i. | Par visām galvkāju sugām ziņo iedaļā galvkāji, sākot no stadijas, kad dzīvnieks kļūst spējīgs baroties patstāvīgi, t. i., par astoņkājiem un kalmāriem tūlīt pēc izšķilšanās un par sēpijām aptuveni septiņas dienas pēc izšķilšanās. |
| --- | --- |

i.

Par visām galvkāju sugām ziņo iedaļā galvkāji, sākot no stadijas, kad dzīvnieks kļūst spējīgs baroties patstāvīgi, t. i., par astoņkājiem un kalmāriem tūlīt pēc izšķilšanās un par sēpijām aptuveni septiņas dienas pēc izšķilšanās.

| ii. | Zivis skaita no stadijas, kad tās kļūst spējīgas baroties patstāvīgi. Zebras zivis, kas tiek turētas optimālos audzēšanas apstākļos (aptuveni + 28 °C), skaita 5 dienas pēc apaugļošanās. |
| --- | --- |

ii.

Zivis skaita no stadijas, kad tās kļūst spējīgas baroties patstāvīgi. Zebras zivis, kas tiek turētas optimālos audzēšanas apstākļos (aptuveni + 28 °C), skaita 5 dienas pēc apaugļošanās.

| iii. | Dažu zivju un galvkāju sugu īpatņu mazā izmēra dēļ skaitīšanu var veikt, pamatojoties uz aplēsēm. |
| --- | --- |

iii.

Dažu zivju un galvkāju sugu īpatņu mazā izmēra dēļ skaitīšanu var veikt, pamatojoties uz aplēsēm.

2.   Atkārtota izmantošana

| i. | Par katru dzīvnieka izmantošanu jāziņo katras procedūras beigās. |
| --- | --- |

i.

Par katru dzīvnieka izmantošanu jāziņo katras procedūras beigās.

| ii. | Statistikas datos tikai iepriekš neizmantotu dzīvnieku skaitu norāda saistībā ar sugu un dzimšanas vietu. Tāpēc atkārtoti izmantotiem dzīvniekiem dzimšanas vietu nenorāda. |
| --- | --- |

ii.

Statistikas datos tikai iepriekš neizmantotu dzīvnieku skaitu norāda saistībā ar sugu un dzimšanas vietu. Tāpēc atkārtoti izmantotiem dzīvniekiem dzimšanas vietu nenorāda.

| iii. | Visās nākamajās kategorijās norāda dzīvnieku izmantošanas reižu skaitu procedūrās. Tāpēc šo skaitu nevar savstarpēji saistīt ar iepriekš neizmantoto dzīvnieku kopējo skaitu. |
| --- | --- |

iii.

Visās nākamajās kategorijās norāda dzīvnieku izmantošanas reižu skaitu procedūrās. Tāpēc šo skaitu nevar savstarpēji saistīt ar iepriekš neizmantoto dzīvnieku kopējo skaitu.

| iv. | No šiem datiem nevar izsecināt atkāroti izmantoto dzīvnieku skaitu, jo dažus dzīvniekus var atkārtoti izmantot vairāk nekā vienu reizi. |
| --- | --- |

iv.

No šiem datiem nevar izsecināt atkāroti izmantoto dzīvnieku skaitu, jo dažus dzīvniekus var atkārtoti izmantot vairāk nekā vienu reizi.

| v. | Jāziņo par dzīvnieka reālajām ciešanām procedūras laikā. Dažos gadījumos to var ietekmēt iepriekšējā izmantošana. Tomēr ciešanu smagums nākamajā izmantošanas reizē ne vienmēr ir lielāks, bet dažos gadījumos tas pat samazinās pieraduma dēļ. Tāpēc smaguma pakāpi nevajadzētu noteikt automātiski, summējot iepriekšējo izmantošanas reižu smaguma pakāpes. Ciešanu smagums jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

v.

Jāziņo par dzīvnieka reālajām ciešanām procedūras laikā. Dažos gadījumos to var ietekmēt iepriekšējā izmantošana. Tomēr ciešanu smagums nākamajā izmantošanas reizē ne vienmēr ir lielāks, bet dažos gadījumos tas pat samazinās pieraduma dēļ. Tāpēc smaguma pakāpi nevajadzētu noteikt automātiski, summējot iepriekšējo izmantošanas reižu smaguma pakāpes. Ciešanu smagums jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi.

Atkārtota izmantošana salīdzinājumā ar ilgstošu izmantošanu

Procedūra nozīmē viena dzīvnieka izmantošanu vienam zinātniskam/eksperimentālam/ izglītības/apmācības mērķim. Viena izmantošana ilgst no brīža, kad dzīvniekam piemēro pirmo metodi, līdz brīdim, kad ir pabeigta datu vākšana, novērojumi vai ir sasniegts izglītības mērķis. Parasti tas ir viens eksperiments, tests vai vingrināšanās metodes izmantošanā.

Viena procedūra var ietvert vairākus posmus (metodes), no kuriem visi ir obligāti saistīti ar viena rezultāta sasniegšanu un kuros jāizmanto viens un tas pats dzīvnieks.

Galalietotājs ziņo par visu procedūru, tostarp jebkādu sagatavošanu (neatkarīgi no vietas, kur tā notiek), un ņem vērā ar sagatavošanu saistīto ciešanu smagumu.

Sagatavošanas piemēri ir ķirurģiskas procedūras (piemēram, kanulu ievadīšana, telemetrijas ierīču implantēšana, ovariektomija, kastrācija, hipofizektomija utt.) un procedūras bez ķirurģiskas iejaukšanās (piemēram, modificētas barības izēdināšana, diabēta izraisīšana utt.). Tas pats attiecas uz ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšanu, t. i., kad dzīvnieks tiek izmantots paredzētajā procedūrā, galalietotājs ziņo par visu procedūru, ņemot vērā ar fenotipu saistīto smaguma pakāpi. Sīkāku informāciju skatīt iedaļā par ģenētiski pārveidotiem dzīvniekiem.

Ja sagatavotais dzīvnieks izņēmuma kārtā netiek izmantots zinātniskam mērķim, iestādei, kura sagatavojusi dzīvnieku, statistikas datos jāiekļauj informācija par sagatavošanu kā par neatkarīgu procedūru atkarībā no paredzētā mērķa, ja šā dzīvnieka sagatavošana ir pārsniegusi minimālo sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma slieksni.

3.   Dzimšanas vieta

i.

| i. | Izcelsme ir atkarīga no dzimšanas vietas, t. i., norāda vietu, kur dzīvnieks ir dzimis, nevis vietu, no kurienes tas ir piegādāts. |
| --- | --- |

Izcelsme ir atkarīga no dzimšanas vietas, t. i., norāda vietu, kur dzīvnieks ir dzimis, nevis vietu, no kurienes tas ir piegādāts.

| ii. | Dzīvnieki, kas dzimuši ES pie reģistrēta audzētāja, ietver dzīvniekus, kas dzimuši pie audzētājiem, kuriem ir piešķirta atļauja un kuri ir reģistrēti saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 20. pantu. |
| --- | --- |

ii.

Dzīvnieki, kas dzimuši ES pie reģistrēta audzētāja, ietver dzīvniekus, kas dzimuši pie audzētājiem, kuriem ir piešķirta atļauja un kuri ir reģistrēti saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 20. pantu.

| iii. | Dzīvnieki, kas dzimuši ES, taču ne pie reģistrēta audzētāja, ietver dzīvniekus, kas nav dzimuši pie reģistrētiem audzētājiem, piemēram, savvaļas dzīvnieki, lauksaimniecības dzīvnieki (izņemot gadījumus, kad audzētājam ir piešķirta atļauja un tas ir reģistrēts), kā arī visus atbrīvojumus, kas piešķirti saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 10. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

iii.

Dzīvnieki, kas dzimuši ES, taču ne pie reģistrēta audzētāja, ietver dzīvniekus, kas nav dzimuši pie reģistrētiem audzētājiem, piemēram, savvaļas dzīvnieki, lauksaimniecības dzīvnieki (izņemot gadījumus, kad audzētājam ir piešķirta atļauja un tas ir reģistrēts), kā arī visus atbrīvojumus, kas piešķirti saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 10. panta 3. punktu.

| iv. | Iedaļās Dzīvnieki, kas dzimuši pārējā Eiropā, un Dzīvnieki, kas dzimuši pārējā pasaulē, tiek apkopoti visi dzīvnieki neatkarīgi no tā, vai tie ir audzēti reģistrētās audzēšanas iestādēs vai citās iestādēs, un savvaļā sagūstītus dzīvniekus. |
| --- | --- |

iv.

Iedaļās Dzīvnieki, kas dzimuši pārējā Eiropā, un Dzīvnieki, kas dzimuši pārējā pasaulē, tiek apkopoti visi dzīvnieki neatkarīgi no tā, vai tie ir audzēti reģistrētās audzēšanas iestādēs vai citās iestādēs, un savvaļā sagūstītus dzīvniekus.

4.   Primāti, izņemot cilvēku ģints primātus, – izcelsme

Šo ziņu sniegšanas vajadzībām:

| i. | Iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši pārējā Eiropā, jāiekļauj dzīvnieki, kas dzimuši Turcijā, Krievijā un Izraēlā. |
| --- | --- |

i.

Iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši pārējā Eiropā, jāiekļauj dzīvnieki, kas dzimuši Turcijā, Krievijā un Izraēlā.

| ii. | Iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši Āzijā, jāiekļauj dzīvnieki, kas dzimuši Ķīnā. |
| --- | --- |

ii.

Iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši Āzijā, jāiekļauj dzīvnieki, kas dzimuši Ķīnā.

| iii. | Iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši Amerikā, jāiekļauj dzīvnieki, kas dzimuši Ziemeļamerikā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā. |
| --- | --- |

iii.

Iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši Amerikā, jāiekļauj dzīvnieki, kas dzimuši Ziemeļamerikā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā.

| iv. | Iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši Āfrikā, jāiekļauj dzīvnieki, kas dzimuši Maurīcijā. |
| --- | --- |

iv.

Iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši Āfrikā, jāiekļauj dzīvnieki, kas dzimuši Maurīcijā.

| v. | Iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši citur, jāiekļauj dzīvnieki, kas dzimuši Austrālāzijā. |
| --- | --- |

v.

Iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši citur, jāiekļauj dzīvnieki, kas dzimuši Austrālāzijā.

To dzīvnieku izcelsme, kuri reģistrēti iedaļā Dzīvnieki, kas dzimuši citur, iesniedzot datus, precīzi jānorāda kompetentajai iestādei.

5.   Primāti, izņemot cilvēku ģints primātus, – paaudze

i.

| i. | Tik ilgi, kamēr kolonija nav pašuzturoša, par šajā kolonijā dzimušajiem dzīvniekiem jāziņo iedaļās F0, F1, F2 vai nākamā atbilstīgi paaudzei, kas cēlusies pa mātes līniju. |
| --- | --- |

Tik ilgi, kamēr kolonija nav pašuzturoša, par šajā kolonijā dzimušajiem dzīvniekiem jāziņo iedaļās F0, F1, F2 vai nākamā atbilstīgi paaudzei, kas cēlusies pa mātes līniju.

| ii. | Tiklīdz visa kolonija kļūst pašuzturoša, par visiem šajā kolonijā dzimušajiem dzīvniekiem jāziņo iedaļā Pašuzturoša kolonija neatkarīgi no paaudzes, kas cēlusies pa mātes līniju. |
| --- | --- |

ii.

Tiklīdz visa kolonija kļūst pašuzturoša, par visiem šajā kolonijā dzimušajiem dzīvniekiem jāziņo iedaļā Pašuzturoša kolonija neatkarīgi no paaudzes, kas cēlusies pa mātes līniju.

6.   Ģenētiskais stāvoklis

i.

| i. | Iedaļa Nav ģenētiski pārveidots ietver visus dzīvniekus, kas nav ģenētiski pārveidoti, tostarp ģenētiski normālus vecāku dzīvniekus, kuri izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai. |
| --- | --- |

Iedaļa Nav ģenētiski pārveidots ietver visus dzīvniekus, kas nav ģenētiski pārveidoti, tostarp ģenētiski normālus vecāku dzīvniekus, kuri izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai.

| ii. | Iedaļa Ģenētiski pārveidots bez kaitīga fenotipa ietver dzīvniekus, kas izmantoti jaunas līnijas izveidošanai, kuriem ir ģenētiski pārveidojumi, bet kuriem neizpaužas kaitīgs fenotips, un ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuri izmantoti citās procedūrās (nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai), bet kuriem neizpaužas kaitīgs fenotips. |
| --- | --- |

ii.

Iedaļa Ģenētiski pārveidots bez kaitīga fenotipa ietver dzīvniekus, kas izmantoti jaunas līnijas izveidošanai, kuriem ir ģenētiski pārveidojumi, bet kuriem neizpaužas kaitīgs fenotips, un ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuri izmantoti citās procedūrās (nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai), bet kuriem neizpaužas kaitīgs fenotips.

| iii. | Iedaļa Ģenētiski pārveidots ar kaitīgu fenotipu ietver:






  a) | dzīvniekus, kuri izmantoti jaunas līnijas izveidošanai un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips; |
| --- | --- | --- |

iii.

Iedaļa Ģenētiski pārveidots ar kaitīgu fenotipu ietver:

a)

dzīvniekus, kuri izmantoti jaunas līnijas izveidošanai un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips;

| b) | dzīvniekus, kuri izmantoti stabilas līnijas uzturēšanai, kuriem ir paredzēts kaitīgs fenotips un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips, un |
| --- | --- |

b)

dzīvniekus, kuri izmantoti stabilas līnijas uzturēšanai, kuriem ir paredzēts kaitīgs fenotips un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips, un

| c) | ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuri izmantoti citās procedūrās (nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai) un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips. |
| --- | --- |

c)

ģenētiski pārveidotus dzīvniekus, kuri izmantoti citās procedūrās (nevis līnijas izveidošanai vai uzturēšanai) un kuriem izpaužas kaitīgs fenotips.

7.   Jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošana

Iedaļā Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai, iekļauj dzīvniekus, kuri ir izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai, nodalot tos no citiem dzīvniekiem, kas izmantoti “fundamentālu pētījumu” vai “praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu” vajadzībām.

8.   Procedūras smagums

| i. | Neatgriezeniska – ja dzīvniekam ir veikta procedūra vispārējā anestēzijā, pēc kuras dzīvnieks nav atguvis samaņu, par šo procedūru ziņo kā par neatgriezenisku. |
| --- | --- |

i.

Neatgriezeniska – ja dzīvniekam ir veikta procedūra vispārējā anestēzijā, pēc kuras dzīvnieks nav atguvis samaņu, par šo procedūru ziņo kā par neatgriezenisku.

| ii. | Viegla (līdz vieglai un ieskaitot) – ja dzīvniekiem ir veikta procedūra, kuras rezultātā tie ir jutuši nelielas līdz vieglas īslaicīgas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī gadījumos, kad dzīvnieku labsajūta vai vispārējais stāvoklis nav būtiski pasliktinājies, par to ziņo kā par vieglu procedūru. N.B! Šeit iekļauj arī visus tos dzīvniekus, kuri ir izmantoti atļautā projektā, bet kuriem galu galā nav novērots, ka tie būtu jutuši sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kas ir līdzvērtīgs tam, ko rada adatas ievadīšana saskaņā ar labu veterināro praksi, izņemot dzīvniekus, kas vajadzīgi, lai uzturētu stabilu līniju ģenētiski pārveidotu dzīvnieku kolonijas, ja šiem dzīvniekiem ir paredzēts kaitīgs fenotips un ja kaitīgais fenotips nav izpaudies kā sāpes, ciešanas, diskomforts vai ilgstošs kaitējums. |
| --- | --- |

ii.

Viegla (līdz vieglai un ieskaitot) – ja dzīvniekiem ir veikta procedūra, kuras rezultātā tie ir jutuši nelielas līdz vieglas īslaicīgas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī gadījumos, kad dzīvnieku labsajūta vai vispārējais stāvoklis nav būtiski pasliktinājies, par to ziņo kā par vieglu procedūru. N.B! Šeit iekļauj arī visus tos dzīvniekus, kuri ir izmantoti atļautā projektā, bet kuriem galu galā nav novērots, ka tie būtu jutuši sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kas ir līdzvērtīgs tam, ko rada adatas ievadīšana saskaņā ar labu veterināro praksi, izņemot dzīvniekus, kas vajadzīgi, lai uzturētu stabilu līniju ģenētiski pārveidotu dzīvnieku kolonijas, ja šiem dzīvniekiem ir paredzēts kaitīgs fenotips un ja kaitīgais fenotips nav izpaudies kā sāpes, ciešanas, diskomforts vai ilgstošs kaitējums.

| iii. | Mērena – ja dzīvniekiem ir veikta procedūra, kuras rezultātā tie ir jutuši īslaicīgas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu vai ilgstošas vieglas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūras, kas ir nodarījušas mērenu kaitējumu dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim, par šo procedūru ziņo kā par mērenu. |
| --- | --- |

iii.

Mērena – ja dzīvniekiem ir veikta procedūra, kuras rezultātā tie ir jutuši īslaicīgas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu vai ilgstošas vieglas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūras, kas ir nodarījušas mērenu kaitējumu dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim, par šo procedūru ziņo kā par mērenu.

| iv. | Smaga – ja dzīvniekiem ir veikta procedūra, kuras rezultātā tie ir jutuši smagas sāpes, ciešanas vai diskomfortu vai ilgstošas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūra, ar ko var nodarīt smagu kaitējumu dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim, par šo procedūru ziņo kā par smagu. |
| --- | --- |

iv.

Smaga – ja dzīvniekiem ir veikta procedūra, kuras rezultātā tie ir jutuši smagas sāpes, ciešanas vai diskomfortu vai ilgstošas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūra, ar ko var nodarīt smagu kaitējumu dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim, par šo procedūru ziņo kā par smagu.

| v. | Gadījumos, kad ar iepriekšēju atļauju vai bez tās ir pārsniegta klasifikācijas pakāpe “smaga”, par dzīvniekiem un to izmantošanu ziņo kategorijā smaga. Dalībvalsta aprakstošajā daļā jāpievieno komentārs, norādot sugas, skaitu, to, vai izņēmums ir iepriekš atļauts, ziņas par izmantošanu un iemeslus, kāpēc klasifikācijas pakāpe “smaga” ir pārsniegta. |
| --- | --- |

v.

Gadījumos, kad ar iepriekšēju atļauju vai bez tās ir pārsniegta klasifikācijas pakāpe “smaga”, par dzīvniekiem un to izmantošanu ziņo kategorijā smaga. Dalībvalsta aprakstošajā daļā jāpievieno komentārs, norādot sugas, skaitu, to, vai izņēmums ir iepriekš atļauts, ziņas par izmantošanu un iemeslus, kāpēc klasifikācijas pakāpe “smaga” ir pārsniegta.

9.   Mērķi

i.   Fundamentālie pētījumi

Fundamentālie pētījumi ietver fundamentāla rakstura pētījumus, tostarp pētījumus fizioloģijā. Pētījumi, kas paredzēti, lai paplašinātu zināšanas par dzīvo organismu un vides normālo un anormālo struktūru, funkcionēšanu un uzvedību, arī fundamentālie pētījumi toksikoloģijā. Izpēte un analīze, kas vērsta uz subjekta, parādības vai dabas pamatlikuma labāku vai pilnīgāku izpratni, nevis uz iegūto rezultātu konkrētu praktisku pielietojumu.

Dzīvnieki, kas izmantoti tādas jaunas ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līnijas izveidošanai (tostarp divu līniju krustošanai), kuru paredzēts izmantot fundamentālo pētījumu
  vajadzībām (piemēram, bioloģijas, imunoloģijas attīstībai), jāreģistrē atbilstīgi mērķim, kuram attiecīgā līnija tiek izveidota. Papildus par šiem dzīvniekiem jāziņo kategorijā “Jaunas ģenētiskas līnijas izveidošana – Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai”.

Par visiem dzīvniekiem ar ģenētisku pārveidojumu jāziņo jaunas līnijas izveidošanas laikā. Šeit ziņo arī par tiem dzīvniekiem, kas ir izmantoti izveidošanas procesā, piemēram, superovulācijai, vazektomijai un embrija implantēšanai. Šajos ziņojumos nav jāiekļauj ģenētiski nepārveidoti (savvaļas tipa) pēcnācēji.

Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju uzskata par “stabilu” tad, kad ģenētiskais pārveidojums ir nostabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un ir pabeigts labturības novērtējums.

ii.   Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi

Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi ietver dzīvniekus, kas izmantoti 5. panta b) un c) apakšpunktā aprakstītajiem mērķiem, izņemot dzīvnieku izmantošanu regulatīviem mērķiem.

Šeit ietilpst arī uz atklājumiem orientēta toksikoloģija un pētījumi ar mērķi sagatavoties tirdzniecības atļaujas pieprasījuma iesniegšanai vai izstrādāt metodi. Tas neattiecas uz pētījumiem, kas obligāti vajadzīgi tirdzniecības atļaujas pieprasījuma iesniegšanai.

Dzīvnieki, kas izmantoti tādas jaunas ģenētiski pārveidotu dzīvnieku līnijas izveidošanai (tostarp divu līniju krustošanai), kuru ir paredzēts izmantot praktiskās izpētes un lietišķo pētījumu vajadzībām
  (piemēram, vēža izpētei, vakcīnu izstrādei), jāreģistrē atbilstīgi tam mērķim, kuram attiecīgā līnija tiek izveidota. Papildus par šiem dzīvniekiem jāziņo kategorijā “Jaunas ģenētiskas līnijas izveidošana – Dzīvnieki, kas izmantoti jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas/celma izveidošanai”.

Par visiem dzīvniekiem ar ģenētisku pārveidojumu jāziņo jaunas līnijas izveidošanas laikā. Šeit ziņo arī par tiem dzīvniekiem, kas ir izmantoti izveidošanas procesā, piemēram, superovulācijai, vazektomijai un embrija implantēšanai. Šajos ziņojumos nav jāiekļauj ģenētiski nepārveidoti (savvaļas tipa) pēcnācēji.

Jaunu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku celmu vai līniju uzskata par “stabilu” tad, kad ģenētiskais pārveidojums ir nostabilizējies, kam vajadzīgas vismaz divas paaudzes, un ir pabeigts labturības novērtējums.

iii.   Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošana (sadalījumā pa veidiem)

Dzīvnieku izmantošana procedūrās, kas veiktas, lai izpildītu tiesību aktu prasības attiecībā uz produktu/vielu ražošanu un laišanu un uzturēšanu tirgū, ieskaitot pārtikas un barības nekaitīguma un riska novērtējumu. Šeit ietilpst testi, kas veikti produktiem/vielām, par ko nav iesniegts tirdzniecības atļaujas pieprasījums, ja šāda pieprasījuma iesniegšanas gadījumā šie testi būtu iekļauti tirdzniecības atļaujas pieprasījumā (t. i., testi, kas veikti produktiem/vielām, kuru izstrādes process netiek pabeigts).

Tas attiecas arī uz dzīvniekiem, kas ir izmantoti produktu ražošanas procesā, ja šim ražošanas procesam ir vajadzīgs regulatīvs apstiprinājums (piemēram, šajā kategorijā jāiekļauj dzīvnieki, kas ir izmantoti tādu zāļu ražošanai, kuru pamatā ir serums).

Šajā kategorijā neietilpst iedarbīguma testēšana jaunu medikamentu izstrādes laikā, par to jāziņo kategorijā “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”.

iv.   Dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs

Šeit ietilpst pētījumi, kuru mērķis ir izpētīt un izprast tādas parādības kā vides piesārņojums, bioloģiskās daudzveidības zudums, kā arī savvaļas dzīvnieku epidemioloģiskie pētījumi.

Šajā kategorijā neietilpst dzīvnieku izmantošana regulatīviem mērķiem ekotoksikoloģijas vajadzībām.

v.   Augstākā izglītība vai apmācība, lai iegūtu, uzturētu vai uzlabotu profesionālās prasmes

Šeit ietilpst apmācība, lai iegūtu un uzturētu praktisku kompetenci 23. panta 2. punktā minētajās darbībās.

vi.   Tādu stabilu ģenētiski pārveidotu dzīvnieku koloniju uzturēšana, kurus neizmanto citās procedūrās

Šeit norāda to dzīvnieku skaitu, kas vajadzīgi, lai uzturētu stabilu līniju ģenētiski pārveidotu dzīvnieku kolonijas, ja šiem dzīvniekiem ir paredzēts kaitīgs fenotips un ja kaitīgais fenotips izpaužas kā sāpes, ciešanas, diskomforts vai ilgstošs kaitējums. Paredzēto mērķi, kuram attiecīgā līnija tiek uzturēta, nenorāda.

Šajā kategorijā neiekļauj dzīvniekus, kas vajadzīgi jaunas ģenētiski pārveidotas līnijas izveidošanai, un dzīvniekus, kas izmantoti citās procedūrās (nevis izveidošanai/audzēšanai).

10.   Fundamentālie pētījumi

i.   Onkoloģija

Jāiekļauj visi pētījumi onkoloģijas jomā neatkarīgi no mērķa sistēmas.

ii.   Nervu sistēma

Šajā kategorijā ietilpst neirozinātne, perifērā vai centrālā nervu sistēma, psiholoģija.

iii.   Maņu orgāni (āda, acis un ausis)

Pētījumi par degunu jāiekļauj kategorijā “Elpošanas orgānu sistēma”, un pētījumi par mēli jāiekļauj kategorijā “Gastrointestinālā sistēma, arī aknas”.

iv.   Multisisēmiski

Šeit jāiekļauj tikai tie pētījumi, kuros primārais intereses objekts ir vairāk nekā viena sistēma, piemēram, dažas infekcijas slimības, un nav jāiekļauj pētījumi onkoloģijā.

v.   Kategorija Etoloģija/dzīvnieku uzvedība/dzīvnieku bioloģija ietver gan savvaļas, gan nebrīvē turēto dzīvnieku pētījumus, kuru galvenais mērķis ir iegūt vairāk zināšanu par attiecīgo sugu.

vi.   Cits

Pētījumi, kas nav saistīti ar iepriekš minētu orgānu vai sistēmu vai nav orgānam vai sistēmai specifiski.

vii.   Piezīmes

Par dzīvniekiem, kas izmantoti infekcijas ierosinātāju, vektoru un neoplazmu ražošanai un uzturēšanai, par dzīvniekiem, kas izmantoti cita bioloģiskā materiāla iegūšanai, un par dzīvniekiem, kas izmantoti poliklonālo antivielu ražošanai praktiskās izpētes/lietišķo pētījumu mērķiem, izņemot monoklonālu antivielu ražošanu ar ascītu metodi (kas ietverta kategorijā “Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošana (sadalījumā pa veidiem)”), jāziņo attiecīgajos kategorijas “Fundamentālie pētījumi” vai “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi” laukos. Pētījumu mērķis jānosaka ļoti precīzi, jo tas var būt kāds no abās kategorijās minētajiem, taču jāziņo tikai par galveno mērķi.

11.   Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi

i.   Jāiekļauj visi lietišķie pētījumi cilvēka vēža un cilvēka infekcijas slimību jomā neatkarīgi no mērķa sistēmas.

ii.   Nav jāiekļauj dzīvnieku izmantošana regulatīviem mērķiem, piemēram, kancerogenitātes pētījumi regulatīviem mērķiem.

iii.   Pētījumi par deguna slimībām jāiekļauj kategorijā “Cilvēka elpošanas sistēmas traucējumi”, bet pētījumi par mēli jāiekļauj kategorijā “Cilvēka gastrointestinālās sistēmas traucējumi, arī aknu slimības”.

iv.   Kategorijā “Slimību diagnosticēšana” iekļauj dzīvniekus, kas izmantoti tādu slimību kā trakumsērgas un botulisma tiešai diagnosticēšanai, izņemot dzīvniekus, kuri izmantoti regulatīviem mērķiem.

v.   Kategorijā “Ar regulatīviem mērķiem nesaistīta toksikoloģija un ekotoksikoloģija” ietilpst uz atklājumiem orientēta toksikoloģija un pētījumi ar mērķi sagatavoties tirdzniecības atļaujas pieprasījuma iesniegšanai vai izstrādāt metodi. Šī kategorija neattiecas uz pētījumiem, kas obligāti vajadzīgi tirdzniecības atļaujas pieprasījuma iesniegšanai (iepriekšēja izpēte, maksimālā panesamā deva).

vi.   Kategorijā “Dzīvnieku labturība” jāiekļauj pētījumi saskaņā ar Direktīvas 2010/63/ES 5. panta b) punkta iii) apakšpunktu.

vii.   Piezīmes

Par dzīvniekiem, kas izmantoti infekcijas ierosinātāju, vektoru un neoplazmu ražošanai un uzturēšanai, par dzīvniekiem, kas izmantoti cita bioloģiskā materiāla iegūšanai, un par dzīvniekiem, kas izmantoti poliklonālo antivielu ražošanai praktiskās izpētes/lietišķo pētījumu mērķiem, izņemot monoklonālu antivielu ražošanu ar ascītu metodi (kas ietverta kategorijā “Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošana (sadalījumā pa veidiem)”), jāziņo attiecīgajos kategorijas “Fundamentālie pētījumi” vai “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi” laukos. Pētījumu mērķis jānosaka ļoti precīzi, jo tas var būt kāds no abās kategorijās minētajiem, taču jāziņo tikai par galveno mērķi.

12.   Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošana

| i. | Dzīvnieku izmantošana procedūrās, kas veiktas, lai izpildītu tiesību aktu prasības attiecībā uz produktu/vielu ražošanu un laišanu un uzturēšanu tirgū, ieskaitot pārtikas un barības nekaitīguma un riska novērtējumu. |
| --- | --- |

i.

Dzīvnieku izmantošana procedūrās, kas veiktas, lai izpildītu tiesību aktu prasības attiecībā uz produktu/vielu ražošanu un laišanu un uzturēšanu tirgū, ieskaitot pārtikas un barības nekaitīguma un riska novērtējumu.

| ii. | Šeit ietilpst testi, kas veikti produktiem/vielām, par ko nav iesniegts tirdzniecības atļaujas pieprasījums (t. i., testi, kas veikti produktiem/vielām (par kuriem bija paredzēts iesniegt tirdzniecības atļaujas pieprasījumu), kurus izstrādātājs beigās uzskata par nepiemērotiem tirgum un kuru izstrādes process tāpēc netiek pabeigts). |
| --- | --- |

ii.

Šeit ietilpst testi, kas veikti produktiem/vielām, par ko nav iesniegts tirdzniecības atļaujas pieprasījums (t. i., testi, kas veikti produktiem/vielām (par kuriem bija paredzēts iesniegt tirdzniecības atļaujas pieprasījumu), kurus izstrādātājs beigās uzskata par nepiemērotiem tirgum un kuru izstrādes process tāpēc netiek pabeigts).

| iii. | Šajā kategorijā ietilpst arī dzīvnieki, kas ir izmantoti produktu ražošanas procesā, ja šim ražošanas procesam ir vajadzīgs regulatīvs apstiprinājums (piemēram, šajā kategorijā iekļauj dzīvniekus, kas izmantoti tādu zāļu ražošanai, kuru pamatā ir serums). |
| --- | --- |

iii.

Šajā kategorijā ietilpst arī dzīvnieki, kas ir izmantoti produktu ražošanas procesā, ja šim ražošanas procesam ir vajadzīgs regulatīvs apstiprinājums (piemēram, šajā kategorijā iekļauj dzīvniekus, kas izmantoti tādu zāļu ražošanai, kuru pamatā ir serums).

13.   Izmantošana regulatīviem mērķiem un rutīnveida ražošana (sadalījumā pa veidiem)

i.

| i. | Šajā kategorijā neietilpst iedarbīguma testi, ko veic jaunu zāļu izstrādes laikā, par tiem jāziņo kategorijā “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”. |
| --- | --- |

Šajā kategorijā neietilpst iedarbīguma testi, ko veic jaunu zāļu izstrādes laikā, par tiem jāziņo kategorijā “Praktiskā izpēte un lietišķie pētījumi”.

| ii. | Kategorija Kvalitātes kontrole ietver dzīvniekus, kas izmantoti galaprodukta un tā sastāvdaļu tīrības, stabilitātes, efektivitātes, iedarbīguma un citu kvalitātes kontroles parametru testēšanai, un jebkādas kontroles, kas ražošanas procesa laikā veiktas reģistrēšanas mērķiem, lai izpildītu jebkādas citas valsts vai starptautisko tiesību aktu prasības vai ievērotu atbilstību ražotāja noteiktajai politikai. Šajā kategorijā ietilpst pirogenitātes testi. |
| --- | --- |

ii.

Kategorija Kvalitātes kontrole ietver dzīvniekus, kas izmantoti galaprodukta un tā sastāvdaļu tīrības, stabilitātes, efektivitātes, iedarbīguma un citu kvalitātes kontroles parametru testēšanai, un jebkādas kontroles, kas ražošanas procesa laikā veiktas reģistrēšanas mērķiem, lai izpildītu jebkādas citas valsts vai starptautisko tiesību aktu prasības vai ievērotu atbilstību ražotāja noteiktajai politikai. Šajā kategorijā ietilpst pirogenitātes testi.

| iii. | Kategorija Citi iedarbīguma un panesamības testi ietver biocīdu un pesticīdu iedarbīguma testus, kā arī dzīvnieku ēdināšanā lietoto piedevu panesamības testus. |
| --- | --- |

iii.

Kategorija Citi iedarbīguma un panesamības testi ietver biocīdu un pesticīdu iedarbīguma testus, kā arī dzīvnieku ēdināšanā lietoto piedevu panesamības testus.

| iv. | Kategorija Rutīnveida ražošana ietver monoklonālu antivielu (ar ascītu metodi) un asins pagatavojumu, tostarp poliklonālo imūnserumu ražošanu, izmantojot pastāvošās metodes. Šajā kategorijā neietilpst dzīvnieku imunizācija hibridomas ražošanai, kas jāiekļauj fundamentālajos vai lietišķajos pētījumos attiecīgajā kategorijā. |
| --- | --- |

iv.

Kategorija Rutīnveida ražošana ietver monoklonālu antivielu (ar ascītu metodi) un asins pagatavojumu, tostarp poliklonālo imūnserumu ražošanu, izmantojot pastāvošās metodes. Šajā kategorijā neietilpst dzīvnieku imunizācija hibridomas ražošanai, kas jāiekļauj fundamentālajos vai lietišķajos pētījumos attiecīgajā kategorijā.

| v. | Kategorija Toksicitātes testi un citi drošuma testi (tostarp humānās medicīnas un zobārstniecības, kā arī veterinārās medicīnas produktu un ierīču drošuma novērtējums) ietver pētījumus, kas veikti par jebkādu produktu vai vielu, lai noteiktu, vai šā produkta vai vielas paredzētās vai anormālas lietošanas rezultātā, ražošanas laikā vai potenciāla vai reāla vides piesārņojuma rezultātā var rasties bīstama vai nevēlama ietekme uz cilvēkiem vai dzīvniekiem. |
| --- | --- |

v.

Kategorija Toksicitātes testi un citi drošuma testi (tostarp humānās medicīnas un zobārstniecības, kā arī veterinārās medicīnas produktu un ierīču drošuma novērtējums) ietver pētījumus, kas veikti par jebkādu produktu vai vielu, lai noteiktu, vai šā produkta vai vielas paredzētās vai anormālas lietošanas rezultātā, ražošanas laikā vai potenciāla vai reāla vides piesārņojuma rezultātā var rasties bīstama vai nevēlama ietekme uz cilvēkiem vai dzīvniekiem.

14.   Kvalitātes kontrole (tostarp partijas drošuma un iedarbības testi)

Kategorijā Partijas drošuma testi neietilpst pirogenitātes testi. Par šiem testiem ziņo atsevišķā kategorijā Pirogenitātes testi.

15.   Toksicitātes testi un citi drošuma testi, kas paredzēti tiesību aktos

i.

| i. | Tiesību aktos noteiktās prasības jānorāda atbilstīgi paredzētajai primārajai izmantošanai. |
| --- | --- |

Tiesību aktos noteiktās prasības jānorāda atbilstīgi paredzētajai primārajai izmantošanai.

| ii. | Par ūdens kvalitāti, ja tā attiecas, piemēram, uz krāna ūdeni, ziņo kategorijā tiesību akti par pārtiku. |
| --- | --- |

ii.

Par ūdens kvalitāti, ja tā attiecas, piemēram, uz krāna ūdeni, ziņo kategorijā tiesību akti par pārtiku.

16.   Tiesību aktu prasības

i.

| i. | Šī kategorija ļauj noteikt saskaņošanas līmeni starp dažādos tiesību aktos noteiktajām prasībām. Noteicošais faktors nav tas, kurš pieprasa veikt testu, bet gan kuri tiesību akti tiek ievēroti, par prioritāti izvirzot plašāko saskaņošanas līmeni. |
| --- | --- |

Šī kategorija ļauj noteikt saskaņošanas līmeni starp dažādos tiesību aktos noteiktajām prasībām. Noteicošais faktors nav tas, kurš pieprasa veikt testu, bet gan kuri tiesību akti tiek ievēroti, par prioritāti izvirzot plašāko saskaņošanas līmeni.

| ii. | Ja valsts tiesību akti izriet no ES tiesību aktiem, jāizvēlas tikai kategorija Tiesību akti, kas atbilst ES prasībām. |
| --- | --- |

ii.

Ja valsts tiesību akti izriet no ES tiesību aktiem, jāizvēlas tikai kategorija Tiesību akti, kas atbilst ES prasībām.

| iii. | Tiesību akti, kas atbilst ES prasībām, ietver arī visas starptautiskās prasības, kuras vienlaikus atbilst arī ES prasībām (piemēram, testēšana saskaņā ar ICH un VICH, OECD vadlīnijām, Eiropas farmakopejas monogrāfijām). |
| --- | --- |

iii.

Tiesību akti, kas atbilst ES prasībām, ietver arī visas starptautiskās prasības, kuras vienlaikus atbilst arī ES prasībām (piemēram, testēšana saskaņā ar ICH un VICH, OECD vadlīnijām, Eiropas farmakopejas monogrāfijām).

| iv. | Tiesību akti, kas atbilst tikai valsts prasībām (Eiropas Savienībā), ir jāizvēlas tikai tad, ja tests tiek veikts, lai panāktu atbilstību vairāk nekā vienas dalībvalsts prasībām; šai valstij nav noteikti jābūt valstij, kurā tiek veikts attiecīgais darbs. Taču ES nav līdzvērtīgas prasības. |
| --- | --- |

iv.

Tiesību akti, kas atbilst tikai valsts prasībām (Eiropas Savienībā), ir jāizvēlas tikai tad, ja tests tiek veikts, lai panāktu atbilstību vairāk nekā vienas dalībvalsts prasībām; šai valstij nav noteikti jābūt valstij, kurā tiek veikts attiecīgais darbs. Taču ES nav līdzvērtīgas prasības.

| v. | Tiesību akti, kas atbilst tikai prasībām ārpus ES, ir jāizvēlas tad, ja nav līdzvērtīgas prasības veikt attiecīgo testu, lai panāktu atbilstību ES prasībām. |
| --- | --- |

v.

Tiesību akti, kas atbilst tikai prasībām ārpus ES, ir jāizvēlas tad, ja nav līdzvērtīgas prasības veikt attiecīgo testu, lai panāktu atbilstību ES prasībām.

17.   Toksicitātes testi un citi drošuma testi (sadalījumā pa testu veidiem)

i.

| i. | Imūntoksikoloģijas pētījumi jāiekļauj kategorijā Atkārtotas devas toksicitāte. |
| --- | --- |

Imūntoksikoloģijas pētījumi jāiekļauj kategorijā Atkārtotas devas toksicitāte.

| ii. | Kinētika (farmakokinētika, toksikokinētika, atliekvielu noārdīšanās): ja toksikokinētikas pētījums tiek veikts kā daļa no atkārtotas devas toksicitātes pētījuma regulatīviem mērķiem, par to ziņo kategorijā Atkārtotas devas toksicitāte. |
| --- | --- |

ii.

Kinētika (farmakokinētika, toksikokinētika, atliekvielu noārdīšanās): ja toksikokinētikas pētījums tiek veikts kā daļa no atkārtotas devas toksicitātes pētījuma regulatīviem mērķiem, par to ziņo kategorijā Atkārtotas devas toksicitāte.

| iii. | Kategorija Pārtikas un barības nekaitīguma testi ietver dzeramā ūdens testēšanu (tostarp mērķa dzīvnieku drošuma testēšanu). |
| --- | --- |

iii.

Kategorija Pārtikas un barības nekaitīguma testi ietver dzeramā ūdens testēšanu (tostarp mērķa dzīvnieku drošuma testēšanu).

| iv. | Kategorija Mērķa dzīvnieku drošums attiecas uz testiem, ko veic, lai nodrošinātu ka konkrētam dzīvniekam paredzēto produktu var droši lietot attiecīgajai sugai (izņemot partijas drošuma testus, kas ir ietverti kvalitātes kontroles kategorijā). |
| --- | --- |

iv.

Kategorija Mērķa dzīvnieku drošums attiecas uz testiem, ko veic, lai nodrošinātu ka konkrētam dzīvniekam paredzēto produktu var droši lietot attiecīgajai sugai (izņemot partijas drošuma testus, kas ir ietverti kvalitātes kontroles kategorijā).

18.   Akūtas un subakūtas toksicitātes testēšanas metodes

19.   Atkārtotas devas toksicitāte

20.   Dzīvnieku izmantošana reglamentētai ražošanai (pa produktu veidiem)

21.   Ekotoksicitāte

C.   DALĪBVALSTS APRAKSTOŠĀ DAĻA

| 1. | Vispārīga informācija par jebkādām izmaiņām tendencēs, kas novērotas kopš iepriekšējā ziņošanas perioda. |
| --- | --- |

1.

Vispārīga informācija par jebkādām izmaiņām tendencēs, kas novērotas kopš iepriekšējā ziņošanas perioda.

| 2. | Informācija par dzīvnieku izmantošanas ievērojamu pieaugumu vai samazināšanos jebkurā no konkrētajām jomām un attiecīgo iemeslu analīze. |
| --- | --- |

2.

Informācija par dzīvnieku izmantošanas ievērojamu pieaugumu vai samazināšanos jebkurā no konkrētajām jomām un attiecīgo iemeslu analīze.

| 3. | Informācija par jebkādām izmaiņām tendencēs faktiskajās procedūru smaguma pakāpēs un attiecīgo iemeslu analīze. |
| --- | --- |

3.

Informācija par jebkādām izmaiņām tendencēs faktiskajās procedūru smaguma pakāpēs un attiecīgo iemeslu analīze.

| 4. | Konkrēti centieni veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu un tā ietekme uz statistikas datiem, ja tāda ir. |
| --- | --- |

4.

Konkrēti centieni veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu un tā ietekme uz statistikas datiem, ja tāda ir.

| 5. | Kategorijā “Cits” norādītās izmantošanas sīkāks sadalījums, ja šajā kategorijā tiek ziņots par būtiskas dzīvnieku daļas izmantošanu. |
| --- | --- |

5.

Kategorijā “Cits” norādītās izmantošanas sīkāks sadalījums, ja šajā kategorijā tiek ziņots par būtiskas dzīvnieku daļas izmantošanu.

| 6. | Sīkākas ziņas par gadījumiem, kad ar iepriekšēju atļauju vai bez tās ir pārsniegta klasifikācijas pakāpe “smaga”, norādot sugas, skaitu, to, vai izņēmums ir iepriekš atļauts, ziņas par izmantošanu un iemeslus, kāpēc klasifikācijas pakāpe “smaga” ir pārsniegta. |
| --- | --- |

6.

Sīkākas ziņas par gadījumiem, kad ar iepriekšēju atļauju vai bez tās ir pārsniegta klasifikācijas pakāpe “smaga”, norādot sugas, skaitu, to, vai izņēmums ir iepriekš atļauts, ziņas par izmantošanu un iemeslus, kāpēc klasifikācijas pakāpe “smaga” ir pārsniegta.

---

III PIELIKUMS

ZIŅOŠANAS FORMA, KĀDĀ SNIEDZAMA INFORMĀCIJA PAR DIREKTĪVAS 2010/63/ES 54. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTAJIEM ATBRĪVOJUMIEM, KAS PIEŠĶIRTI SASKAŅĀ AR MINĒTĀS DIREKTĪVAS 6. PANTA 4. PUNKTA a) APAKŠPUNKTU

| Metodes veids | Suga | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Metodes veids

Suga

Pamatojums

---