# Europos Sąjungos L 271/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.271.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 271 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. spalio 5d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.271.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 271

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. spalio 5d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2012 m. spalio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 908/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/538/ES |
| | * | 2012 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Maltai atstovaujantis pakaitinis narys | 3 |
| | | 2012/539/ES |
| | * | 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybai ir didmeninei prekybai Italijos Šiaurės ir Pietų makrozonose, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas 2010/403/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6665)

   (
  1
  ) | 4 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

2012 m. spalio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 908/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

SPRENDIMAI

2012/538/ES

*

2012 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Maltai atstovaujantis pakaitinis narys

3

2012/539/ES

*

2012 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybai ir didmeninei prekybai Italijos Šiaurės ir Pietų makrozonose, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas 2010/403/ES
  (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6665)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6665)

1

4

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 5.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 271/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 908/2012

2012 m. spalio 4 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. spalio 4 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 55,0 |
| MA | 74,2 |
| MK | 59,9 |
| TR | 57,9 |
| XS | 41,5 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | MK | 22,1 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 74,5 |
| 0709 93 10 | TR | 115,1 |
| ZZ | 115,1 |
| 0805 50 10 | AR | 85,2 |
| CL | 108,8 |
| TR | 86,3 |
| UY | 79,0 |
| ZA | 99,8 |
| ZZ | 91,8 |
| 0806 10 10 | MK | 23,1 |
| TR | 126,3 |
| ZZ | 74,7 |
| 0808 10 80 | BR | 79,8 |
| CL | 136,1 |
| NZ | 133,8 |
| US | 158,1 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 30 90 | CN | 50,7 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 80,4 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

55,0

MA

74,2

MK

59,9

TR

57,9

XS

41,5

ZZ

57,7

0707 00 05

MK

22,1

TR

126,8

ZZ

74,5

0709 93 10

TR

115,1

ZZ

115,1

0805 50 10

AR

85,2

CL

108,8

TR

86,3

UY

79,0

ZA

99,8

ZZ

91,8

0806 10 10

MK

23,1

TR

126,3

ZZ

74,7

0808 10 80

BR

79,8

CL

136,1

NZ

133,8

US

158,1

ZA

127,3

ZZ

127,0

0808 30 90

CN

50,7

TR

110,0

ZZ

80,4

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 5.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 271/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 271/3

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. rugsėjo 24 d.

kuriuo skiriamas Regionų komiteto Maltai atstovaujantis pakaitinis narys

(2012/538/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Maltos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Noel FORMOSA kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Noel FORMOSA kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitiniu nariu skiriamas:

| — | Paul BUTTIGIEG, Mayor of Qala, Gozo. |
| --- | --- |

—

Paul BUTTIGIEG, Mayor of Qala, Gozo.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. rugsėjo 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 5.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 271/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 271/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. rugsėjo 26 d.

dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybai ir didmeninei prekybai Italijos Šiaurės ir Pietų makrozonose, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas 2010/403/ES

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 6665)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/539/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (1), ypač į jos 30 straipsnio 5 ir 6 dalis,

atsižvelgdama į 2012 m. kovo 29 d. bendrovės „EniPower S.p.A.“ (toliau – „EniPower“) elektroniniu paštu pateiktą prašymą,

kadangi:

I.   FAKTAI

| (1) | 2012 m. kovo 29 d.„EniPower“ pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 5 dalį Komisijai elektroniniu paštu atsiuntė prašymą. 2012 m. balandžio 11 d. Komisija apie tą prašymą informavo Italijos valdžios institucijas ir elektroniniu paštu 2012 m. gegužės 25 d. ir liepos 25 d. paprašė Italijos valdžios institucijų, o 2012 m. gegužės 25 d. – „EniPower“ pateikti papildomos informacijos. Italijos valdžios institucijos papildomos informacijos elektroniniu paštu pateikė 2012 m. birželio 20 d., birželio 21 d. ir rugpjūčio 8 d., o „EniPower“ – 2012 m. birželio 20 d. |
| --- | --- |

(1)

2012 m. kovo 29 d.„EniPower“ pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 5 dalį Komisijai elektroniniu paštu atsiuntė prašymą. 2012 m. balandžio 11 d. Komisija apie tą prašymą informavo Italijos valdžios institucijas ir elektroniniu paštu 2012 m. gegužės 25 d. ir liepos 25 d. paprašė Italijos valdžios institucijų, o 2012 m. gegužės 25 d. – „EniPower“ pateikti papildomos informacijos. Italijos valdžios institucijos papildomos informacijos elektroniniu paštu pateikė 2012 m. birželio 20 d., birželio 21 d. ir rugpjūčio 8 d., o „EniPower“ – 2012 m. birželio 20 d.

| (2) | „EniPower“ pateiktas prašymas susijęs su elektros energijos gamyba ir didmenine prekyba visoje Italijos teritorijoje, išskyrus Sardiniją ir Siciliją. |
| --- | --- |

(2)

„EniPower“ pateiktas prašymas susijęs su elektros energijos gamyba ir didmenine prekyba visoje Italijos teritorijoje, išskyrus Sardiniją ir Siciliją.

II.   TEISINIS PAGRINDAS

| (3) | Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnyje nustatyta, kad sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę pradėti vykdyti kurią nors į direktyvos taikymo sritį įtrauktą veiklą, ta direktyva netaikoma, jei valstybėje narėje, kurioje ji yra vykdoma, tokią veiklą tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų. Tiesioginė konkurencija vertinama remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į konkrečius susijusio sektoriaus ypatumus. Laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko atitinkamus Bendrijos teisės aktus, kuriais atveriamas tam tikras sektorius arba jo dalis. Šie teisės aktai išvardyti Direktyvos 2004/17/EB XI priede; jame nurodyta, kad elektros energijos sektoriui taikoma 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (2). Direktyva 96/92/EB buvo pakeista 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria panaikinama Direktyva 96/92/EB (3), kuri taip pat buvo pakeista 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria panaikinama Direktyva 2003/54/EB (4). |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnyje nustatyta, kad sutartims, kuriomis siekiama suteikti galimybę pradėti vykdyti kurią nors į direktyvos taikymo sritį įtrauktą veiklą, ta direktyva netaikoma, jei valstybėje narėje, kurioje ji yra vykdoma, tokią veiklą tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų. Tiesioginė konkurencija vertinama remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į konkrečius susijusio sektoriaus ypatumus. Laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko atitinkamus Bendrijos teisės aktus, kuriais atveriamas tam tikras sektorius arba jo dalis. Šie teisės aktai išvardyti Direktyvos 2004/17/EB XI priede; jame nurodyta, kad elektros energijos sektoriui taikoma 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (2). Direktyva 96/92/EB buvo pakeista 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria panaikinama Direktyva 96/92/EB (3), kuri taip pat buvo pakeista 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria panaikinama Direktyva 2003/54/EB (4).

| (4) | Italija įgyvendino ir taiko ne tik Direktyvą 96/92/EB, bet ir direktyvas 2003/54/EB ir 2009/72/EB. Todėl, remiantis 30 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa, reikėtų laikyti, kad visoje Italijos teritorijoje galimybės patekti į rinką neribojamos. |
| --- | --- |

(4)

Italija įgyvendino ir taiko ne tik Direktyvą 96/92/EB, bet ir direktyvas 2003/54/EB ir 2009/72/EB. Todėl, remiantis 30 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa, reikėtų laikyti, kad visoje Italijos teritorijoje galimybės patekti į rinką neribojamos.

| (5) | Tiesioginės konkurencijos sąlygas reikėtų vertinti remiantis įvairiais rodikliais, iš kurių nė vienas per se nėra būtinai lemiamas. Kalbant apie rinkas, kurioms taikomas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti, yra bendra pagrindinių dalyvių rinkos dalis konkrečioje rinkoje. Kitas kriterijus – koncentracijos tose rinkose laipsnis. Turint omenyje atitinkamų rinkų ypatumus, reikėtų atsižvelgti ir į kitus kriterijus, kaip antai balansavimo rinkos veikimą, kainų konkurenciją ir vartotojų polinkį keisti tiekėją. |
| --- | --- |

(5)

Tiesioginės konkurencijos sąlygas reikėtų vertinti remiantis įvairiais rodikliais, iš kurių nė vienas per se nėra būtinai lemiamas. Kalbant apie rinkas, kurioms taikomas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti, yra bendra pagrindinių dalyvių rinkos dalis konkrečioje rinkoje. Kitas kriterijus – koncentracijos tose rinkose laipsnis. Turint omenyje atitinkamų rinkų ypatumus, reikėtų atsižvelgti ir į kitus kriterijus, kaip antai balansavimo rinkos veikimą, kainų konkurenciją ir vartotojų polinkį keisti tiekėją.

| (6) | Šis sprendimas nedaro įtakos konkurencijos taisyklių taikymui. |
| --- | --- |

(6)

Šis sprendimas nedaro įtakos konkurencijos taisyklių taikymui.

III.   VERTINIMAS

| (7) | Italijoje elektros energijos didmeninė prekyba vykdoma biržose, sudarant neatidėliotinus ar išankstinius sandorius arba dvišales sutartis. |
| --- | --- |

(7)

Italijoje elektros energijos didmeninė prekyba vykdoma biržose, sudarant neatidėliotinus ar išankstinius sandorius arba dvišales sutartis.

| (8) | Neatidėliotinų sandorių rinką sudaro „kitos dienos rinka“ (it. Mercato del Giorno Prima, MGP), kurioje prekiaujama kitos dienos elektros energija, dienos rinka (it. Mercato Infragiornaliero), kurioje operatoriai gali pakoreguoti savo elektros energijos pardavimą ir pirkimą „kitos dienos rinkos“ atžvilgiu, ir papildomų paslaugų rinka (it. Mercato dei Servizi di Dispacciamento), kurioje Italijos perdavimo tinklo operatorius „Terna“ parūpina sistemai valdyti ir kontroliuoti reikalingus išteklius, kad būtų šalinamos perkrovos tarp zonų, kaupiamas energijos rezervas ir tikruoju laiku balansuojama sistema. |
| --- | --- |

(8)

Neatidėliotinų sandorių rinką sudaro „kitos dienos rinka“ (it. Mercato del Giorno Prima, MGP), kurioje prekiaujama kitos dienos elektros energija, dienos rinka (it. Mercato Infragiornaliero), kurioje operatoriai gali pakoreguoti savo elektros energijos pardavimą ir pirkimą „kitos dienos rinkos“ atžvilgiu, ir papildomų paslaugų rinka (it. Mercato dei Servizi di Dispacciamento), kurioje Italijos perdavimo tinklo operatorius „Terna“ parūpina sistemai valdyti ir kontroliuoti reikalingus išteklius, kad būtų šalinamos perkrovos tarp zonų, kaupiamas energijos rezervas ir tikruoju laiku balansuojama sistema.

| (9) | Dėl išankstinių sandorių deramasi reguliuojamose rinkose: Elektros energijos išankstinių sandorių rinkoje (it. Mercato a termine, MTE) ir Italijos energetikos išvestinių finansinių priemonių biržoje (IDEX) ir (arba) ne biržos platformose (OTC). Italijos energetikos išvestinių finansinių priemonių birža skirta prekiauti vidutine pirkimo kaina (bendra nacionalinė kaina) grindžiamomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(9)

Dėl išankstinių sandorių deramasi reguliuojamose rinkose: Elektros energijos išankstinių sandorių rinkoje (it. Mercato a termine, MTE) ir Italijos energetikos išvestinių finansinių priemonių biržoje (IDEX) ir (arba) ne biržos platformose (OTC). Italijos energetikos išvestinių finansinių priemonių birža skirta prekiauti vidutine pirkimo kaina (bendra nacionalinė kaina) grindžiamomis priemonėmis.

| (10) | Remiantis naujausia turima informacija, svarbiausias Italijos elektros energijos gamybos kuras – gamtinės dujos, iš kurių pagaminama daugiau nei pusė elektros energijos. Antroje vietoje – atsinaujinantieji energijos ištekliai, iš kurių 2011 m. pagaminta 28 % elektros energijos (55 % šios energijos pagaminta naudojant hidroenergiją, 12 % – vėjo energiją, 13 % – saulės energiją, 13 % – bioenergiją ir 7 % – geoterminę energiją) (5). |
| --- | --- |

(10)

Remiantis naujausia turima informacija, svarbiausias Italijos elektros energijos gamybos kuras – gamtinės dujos, iš kurių pagaminama daugiau nei pusė elektros energijos. Antroje vietoje – atsinaujinantieji energijos ištekliai, iš kurių 2011 m. pagaminta 28 % elektros energijos (55 % šios energijos pagaminta naudojant hidroenergiją, 12 % – vėjo energiją, 13 % – saulės energiją, 13 % – bioenergiją ir 7 % – geoterminę energiją) (5).

| (11) | Remiantis ankstesne Komisijos patirtimi (6), elektros energijos sektoriuje galima išskirti šias svarbias produktų rinkas: i) gamybos ir didmeninio tiekimo, ii) perdavimo, iii) paskirstymo ir iv) mažmeninio tiekimo. Nors kai kurias iš šių rinkų galima skirstyti toliau, pagal iki šiol Komisijos taikytą praktiką (7) elektros energijos gamybos rinka ir didmeninio tiekimo rinka nebuvo atskiriamos, kadangi tokia gamyba yra tik pirmas visos vertės grandinės etapas, o pagamintos elektros energijos kiekiais prekiaujama didmeninėje rinkoje. |
| --- | --- |

(11)

Remiantis ankstesne Komisijos patirtimi (6), elektros energijos sektoriuje galima išskirti šias svarbias produktų rinkas: i) gamybos ir didmeninio tiekimo, ii) perdavimo, iii) paskirstymo ir iv) mažmeninio tiekimo. Nors kai kurias iš šių rinkų galima skirstyti toliau, pagal iki šiol Komisijos taikytą praktiką (7) elektros energijos gamybos rinka ir didmeninio tiekimo rinka nebuvo atskiriamos, kadangi tokia gamyba yra tik pirmas visos vertės grandinės etapas, o pagamintos elektros energijos kiekiais prekiaujama didmeninėje rinkoje.

| (12) | „EniPower“ prašymas susijęs su elektros energijos gamyba ir didmenine prekyba. Italijos kovos su monopolijomis institucijos (it. Autorita Garante della Concorenza e del mercato) ir Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucijos (it. Autorita per l’energia elettrica e il gas) vertinime didmeninės prekybos rinka apibrėžiama kaip „pirminius energijos išteklius (šalyje pagamintą ir importuojamą energiją) turinčių operatorių ir stambių pramonės vartotojų (įmonės „Acquirente Unico“ ir didmeninių prekiautojų) sudarytos elektros energijos pirkimo ir pardavimo sutartys“. |
| --- | --- |

(12)

„EniPower“ prašymas susijęs su elektros energijos gamyba ir didmenine prekyba. Italijos kovos su monopolijomis institucijos (it. Autorita Garante della Concorenza e del mercato) ir Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucijos (it. Autorita per l’energia elettrica e il gas) vertinime didmeninės prekybos rinka apibrėžiama kaip „pirminius energijos išteklius (šalyje pagamintą ir importuojamą energiją) turinčių operatorių ir stambių pramonės vartotojų (įmonės „Acquirente Unico“ ir didmeninių prekiautojų) sudarytos elektros energijos pirkimo ir pardavimo sutartys“.

| (13) | Pareiškėjas teigia, kad jo prašymo tikslais analizuojant didmeninės prekybos rinką galima apsiriboti „kitos dienos rinkos“ analize, nes pastaroji, be kita ko, apima išankstinius sandorius, kurie, bet kuriuo atveju, turi būti planuojami „kitos dienos rinkoje“, kai ateina laikas elektros energiją pristatyti fiziškai. Todėl pagal išankstinius sandorius prekiaujant elektros energija, kuri yra fiziškai pristatoma, prisidedama prie kainų formavimo „kitos dienos rinkoje“. Pareiškėjas teigia, kad dienos rinka tik papildo „kitos dienos rinką“ ir kad dienos rinkoje, palyginti su „kitos dienos rinka“, prekiaujama tik nedideliais kiekiais. Papildomų paslaugų rinka veikia visiškai kitaip nei „kitos dienos rinka“ ir dienos rinka, nes šioje rinkoje pagrindinė sandorio šalis yra bendrovė „Terna“, kuri teikia saugiam nacionalinės sistemos valdymui ir kontrolei reikalingus išteklius. Pareiškėjo vertinimą patvirtino Italijos kovos su monopolijomis institucija (8) ir Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucija (9). |
| --- | --- |

(13)

Pareiškėjas teigia, kad jo prašymo tikslais analizuojant didmeninės prekybos rinką galima apsiriboti „kitos dienos rinkos“ analize, nes pastaroji, be kita ko, apima išankstinius sandorius, kurie, bet kuriuo atveju, turi būti planuojami „kitos dienos rinkoje“, kai ateina laikas elektros energiją pristatyti fiziškai. Todėl pagal išankstinius sandorius prekiaujant elektros energija, kuri yra fiziškai pristatoma, prisidedama prie kainų formavimo „kitos dienos rinkoje“. Pareiškėjas teigia, kad dienos rinka tik papildo „kitos dienos rinką“ ir kad dienos rinkoje, palyginti su „kitos dienos rinka“, prekiaujama tik nedideliais kiekiais. Papildomų paslaugų rinka veikia visiškai kitaip nei „kitos dienos rinka“ ir dienos rinka, nes šioje rinkoje pagrindinė sandorio šalis yra bendrovė „Terna“, kuri teikia saugiam nacionalinės sistemos valdymui ir kontrolei reikalingus išteklius. Pareiškėjo vertinimą patvirtino Italijos kovos su monopolijomis institucija (8) ir Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucija (9).

| (14) | Naujausiame pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį priimtame Komisijos sprendime – 2012 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendime 2012/218/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybai ir didmeninei prekybai Vokietijoje (10) – elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos atžvilgiu skiriamos dvi produktų rinkos – iš įprastinių išteklių pagamintos elektros energijos rinka ir iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos rinka (11). Šios dvi rinkos skiriamos todėl, kad Vokietijoje iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai energijai taikomas specialus režimas (12). |
| --- | --- |

(14)

Naujausiame pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį priimtame Komisijos sprendime – 2012 m. balandžio 24 d. Komisijos įgyvendinimo sprendime 2012/218/ES dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybai ir didmeninei prekybai Vokietijoje (10) – elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos atžvilgiu skiriamos dvi produktų rinkos – iš įprastinių išteklių pagamintos elektros energijos rinka ir iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos rinka (11). Šios dvi rinkos skiriamos todėl, kad Vokietijoje iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai energijai taikomas specialus režimas (12).

| (15) | Pagal Įgyvendinimo sprendimą 2012/218/ES reikėtų išnagrinėti, ar Italijos elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinka turėtų būti padalyta į dvi atskiras produktų rinkas. Todėl pareiškėjo ir Italijos valdžios institucijų paprašyta šiuo klausimu pateikti savo nuomonę. |
| --- | --- |

(15)

Pagal Įgyvendinimo sprendimą 2012/218/ES reikėtų išnagrinėti, ar Italijos elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinka turėtų būti padalyta į dvi atskiras produktų rinkas. Todėl pareiškėjo ir Italijos valdžios institucijų paprašyta šiuo klausimu pateikti savo nuomonę.

| (16) | Italijoje elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektoriui taikomos specialios sąlygos (13), kaip antai:






  a) | supaprastinta regionų ar vietos valdžios institucijų leidimo statyti įrenginius, į kuriuos energija būtų tiekiama iš atsinaujinančiųjų išteklių, gavimo procedūra; |
| --- | --- | --- |

(16)

Italijoje elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektoriui taikomos specialios sąlygos (13), kaip antai:

a)

supaprastinta regionų ar vietos valdžios institucijų leidimo statyti įrenginius, į kuriuos energija būtų tiekiama iš atsinaujinančiųjų išteklių, gavimo procedūra;

| b) | nustatyto dydžio prisijungimo mokestis ir pirmenybės teikimas; |
| --- | --- |

b)

nustatyto dydžio prisijungimo mokestis ir pirmenybės teikimas;

| c) | skatinamosios kompensacijos sistemos; |
| --- | --- |

c)

skatinamosios kompensacijos sistemos;

| d) | siuntimo pirmenybė, jei „kitos dienos rinkoje“ pateikiami lygiaverčiai pasiūlymai. |
| --- | --- |

d)

siuntimo pirmenybė, jei „kitos dienos rinkoje“ pateikiami lygiaverčiai pasiūlymai.

| (17) | 16 konstatuojamosios dalies c punkte nurodytos paskatų sistemos gali būti taikomos pasinaudojant viena iš šių priemonių: „CIP 6“ (14) mechanizmu (it. Meccanismo CIP6), visapusiu tarifu (it. Tariffe Omnicomprensive - FIT), žaliaisiais sertifikatais (it. Certificati Verdi – CV) ir energijos sąskaitomis (it. Conto Energia - CE).






  a) | CIP 6 mechanizmą sudaro teisės aktuose nustatytas iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir „į atsinaujinančiuosius išteklius panašių“ išteklių pagamintos elektros energijos, visų pirma kogeneracinėse jėgainėse pagamintos elektros energijos, supirkimo tarifas. Iš 3,5 GWh elektros energijos, kuriai 2011 m. taikytas CIP 6 mechanizmas, 1 GWh sudarė iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminta elektros energija (15). Šis mechanizmas apima veiklos išlaidas, kapitalo sąnaudas, kuro sąnaudas ir paskatos komponentą, taikomą pirmuosius aštuonerius veiklos metus. Ši sistema palaipsniui nustojama taikyti (16). |
| --- | --- | --- |

(17)

16 konstatuojamosios dalies c punkte nurodytos paskatų sistemos gali būti taikomos pasinaudojant viena iš šių priemonių: „CIP 6“ (14) mechanizmu (it. Meccanismo CIP6), visapusiu tarifu (it. Tariffe Omnicomprensive - FIT), žaliaisiais sertifikatais (it. Certificati Verdi – CV) ir energijos sąskaitomis (it. Conto Energia - CE).

a)

CIP 6 mechanizmą sudaro teisės aktuose nustatytas iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir „į atsinaujinančiuosius išteklius panašių“ išteklių pagamintos elektros energijos, visų pirma kogeneracinėse jėgainėse pagamintos elektros energijos, supirkimo tarifas. Iš 3,5 GWh elektros energijos, kuriai 2011 m. taikytas CIP 6 mechanizmas, 1 GWh sudarė iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminta elektros energija (15). Šis mechanizmas apima veiklos išlaidas, kapitalo sąnaudas, kuro sąnaudas ir paskatos komponentą, taikomą pirmuosius aštuonerius veiklos metus. Ši sistema palaipsniui nustojama taikyti (16).

| b) | Visapusis tarifas (toliau – FIT mechanizmas) taikomas jėgainėms, kurių įrengtasis pajėgumas mažesnis nei 200 kW, jei tai vėjo jėgainės, ir mažesnis nei 1 MW, jei tai kitų rūšių atsinaujinančiuosius išteklius naudojančios jėgainės. Šią sistemą užtikrinama taikyti 15 metų, ji yra savanoriška žaliųjų sertifikatų sistemos alternatyva. Visapusis tarifas apima energijos kainą ir paskatą. |
| --- | --- |

b)

Visapusis tarifas (toliau – FIT mechanizmas) taikomas jėgainėms, kurių įrengtasis pajėgumas mažesnis nei 200 kW, jei tai vėjo jėgainės, ir mažesnis nei 1 MW, jei tai kitų rūšių atsinaujinančiuosius išteklius naudojančios jėgainės. Šią sistemą užtikrinama taikyti 15 metų, ji yra savanoriška žaliųjų sertifikatų sistemos alternatyva. Visapusis tarifas apima energijos kainą ir paskatą.

| c) | Pagal žaliųjų sertifikatų mechanizmą (toliau – CV mechanizmas) elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojams ir iš tokių išteklių pagamintos elektros energijos importuotojams nustatomos privalomos kvotos, ir jie kasmet turi pateikti tam tikrą žaliųjų sertifikatų skaičių. Tuomet žalieji sertifikatai, atsižvelgiant į gaminamos energijos išteklius, skiriami atsinaujinančiosios energijos įrenginiams ir gali būti pakeičiami kitoje (ne energijos) rinkoje. Elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamintojai gauna pajamų už parduotą atsinaujinančiąją energiją ir, kaip paskatą, pajamų už parduotus žaliuosius sertifikatus. Žaliųjų sertifikatų vertė nustatoma, atsižvelgiant į paklausos (elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojų ir iš tokių išteklių pagamintos elektros energijos importuotojų) ir pasiūlos (elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojų) santykį. Žaliųjų sertifikatų schemos taikomos įrenginiams, kurių įrengtasis pajėgumas didesnis nei 1 MW (išskyrus fotovoltinę įrangą), o jei tai vėjo jėgainės, – didesnis nei 200 kW. |
| --- | --- |

c)

Pagal žaliųjų sertifikatų mechanizmą (toliau – CV mechanizmas) elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojams ir iš tokių išteklių pagamintos elektros energijos importuotojams nustatomos privalomos kvotos, ir jie kasmet turi pateikti tam tikrą žaliųjų sertifikatų skaičių. Tuomet žalieji sertifikatai, atsižvelgiant į gaminamos energijos išteklius, skiriami atsinaujinančiosios energijos įrenginiams ir gali būti pakeičiami kitoje (ne energijos) rinkoje. Elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamintojai gauna pajamų už parduotą atsinaujinančiąją energiją ir, kaip paskatą, pajamų už parduotus žaliuosius sertifikatus. Žaliųjų sertifikatų vertė nustatoma, atsižvelgiant į paklausos (elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojų ir iš tokių išteklių pagamintos elektros energijos importuotojų) ir pasiūlos (elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojų) santykį. Žaliųjų sertifikatų schemos taikomos įrenginiams, kurių įrengtasis pajėgumas didesnis nei 1 MW (išskyrus fotovoltinę įrangą), o jei tai vėjo jėgainės, – didesnis nei 200 kW.

| d) | Pagal energijos sąskaitų sistemą (toliau – CE mechanizmas) skatinama elektros energijos gamyba iš fotovoltinių išteklių ir teikiamos elektros energijos supirkimo priemokos, t. y. gamintojams sumokama „kitos dienos rinkos“ kaina ir suteikiama skatinamojo pobūdžio išmoka. Šią paskatų sistemą užtikrinama taikyti 20 metų. |
| --- | --- |

d)

Pagal energijos sąskaitų sistemą (toliau – CE mechanizmas) skatinama elektros energijos gamyba iš fotovoltinių išteklių ir teikiamos elektros energijos supirkimo priemokos, t. y. gamintojams sumokama „kitos dienos rinkos“ kaina ir suteikiama skatinamojo pobūdžio išmoka. Šią paskatų sistemą užtikrinama taikyti 20 metų.

| (18) | Remiantis naujausia informacija (17), 45 % iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos (kuri 2011 m. sudarė apie 12,6 % visos „kitos dienos rinkoje“ parduotos elektros energijos) taikyta reguliuojama kaina, nepriklausanti nuo elektros energijos pasiūlos ir paklausos. Likę 55 % iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos parduodami rinkos kaina tiesiogiai sudarant dvišales sutartis arba biržoje, bet už šią energiją taip pat gali būti teikiamos paskatos, taikant žaliųjų sertifikatų arba energijos sąskaitų mechanizmus. |
| --- | --- |

(18)

Remiantis naujausia informacija (17), 45 % iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos (kuri 2011 m. sudarė apie 12,6 % visos „kitos dienos rinkoje“ parduotos elektros energijos) taikyta reguliuojama kaina, nepriklausanti nuo elektros energijos pasiūlos ir paklausos. Likę 55 % iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos parduodami rinkos kaina tiesiogiai sudarant dvišales sutartis arba biržoje, bet už šią energiją taip pat gali būti teikiamos paskatos, taikant žaliųjų sertifikatų arba energijos sąskaitų mechanizmus.

| (19) | Nepaisant to, Italijos valdžios institucijos pažymi (18), kad už tam tikrą elektros energiją, nors ji ir pagaminta iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, jokios paskatos kompensacijos pavidalu neteikiamos ir siuntimo pirmenybė netaikoma (19). Tokia elektros energija, panašiai kaip iš įprastinių išteklių pagaminta elektros energija, parduodama rinkos kainomis „kitos dienos rinkoje“. |
| --- | --- |

(19)

Nepaisant to, Italijos valdžios institucijos pažymi (18), kad už tam tikrą elektros energiją, nors ji ir pagaminta iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, jokios paskatos kompensacijos pavidalu neteikiamos ir siuntimo pirmenybė netaikoma (19). Tokia elektros energija, panašiai kaip iš įprastinių išteklių pagaminta elektros energija, parduodama rinkos kainomis „kitos dienos rinkoje“.

| (20) | Paprastai tiekimo į bendrą tinklą pirmenybė teikiama iš visų atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai elektros energijai, todėl tokios elektros energijos gamyba galėtų būti laikoma nepriklausoma nuo paklausos (20). |
| --- | --- |

(20)

Paprastai tiekimo į bendrą tinklą pirmenybė teikiama iš visų atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai elektros energijai, todėl tokios elektros energijos gamyba galėtų būti laikoma nepriklausoma nuo paklausos (20).

| (21) | Elektros energijos, kuriai taikomi CIP 6 ir FIT mechanizmai, gamyba ir tiekimas į bendrą tinklą taip pat nesusiję ir su kainomis, nes operatoriai turi teisę gauti teisės aktuose nustatytą išmoką. Elektros energija, kuriai taikomi CV ir CE mechanizmai, parduodama didmeninėje rinkoje už kainą, kuri priklauso nuo „kitos dienos rinkos“; tačiau už ją ne tik sumokama rinkos kaina, bet ir suteikiama paskata. |
| --- | --- |

(21)

Elektros energijos, kuriai taikomi CIP 6 ir FIT mechanizmai, gamyba ir tiekimas į bendrą tinklą taip pat nesusiję ir su kainomis, nes operatoriai turi teisę gauti teisės aktuose nustatytą išmoką. Elektros energija, kuriai taikomi CV ir CE mechanizmai, parduodama didmeninėje rinkoje už kainą, kuri priklauso nuo „kitos dienos rinkos“; tačiau už ją ne tik sumokama rinkos kaina, bet ir suteikiama paskata.

| (22) | Be to, iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kuriems taikomi CIP 6 ir FIT mechanizmai, pagamintos elektros energijos daugiausia parduodama per bendrovę „Gestore dei Servizi Energetici“ (21) (toliau – GSE), kuri ją paima iš tinklo ir antrame etape parduoda didmeninėje rinkoje. Todėl akivaizdu, kad vertinant paklausos požiūriu rinka taip pat labai skiriasi nuo elektros energijos, pagamintos iš įprastinių išteklių, didmeninės rinkos. |
| --- | --- |

(22)

Be to, iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kuriems taikomi CIP 6 ir FIT mechanizmai, pagamintos elektros energijos daugiausia parduodama per bendrovę „Gestore dei Servizi Energetici“ (21) (toliau – GSE), kuri ją paima iš tinklo ir antrame etape parduoda didmeninėje rinkoje. Todėl akivaizdu, kad vertinant paklausos požiūriu rinka taip pat labai skiriasi nuo elektros energijos, pagamintos iš įprastinių išteklių, didmeninės rinkos.

| (23) | Italijos kovos su monopolijomis institucija teigia, pagal CIP 6 ir FIT mechanizmus visiškai subsidijuojamos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos rinka sudaro tik apie 12 % Italijoje pagaminamos energijos, todėl ji yra mažesnė už Vokietijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos rinką (pastaroji sudaro 14 % visos elektros energijos rinkos); todėl ji mano, kad Italijos elektros energijos produktų rinkos netikslinga dalyti kaip Vokietijos atveju. Tačiau Komisija mano, kad šiuo atveju negalima remtis de minimis principu. NET jei tik 12 % visos rinkos taikoma garantuotoji kaina, rinkoje parduodamai iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintai elektros energijai suteikiamas pirmenybinis prijungimas ir pirmenybinis tiekimas į bendrą tinklą, o daliai energijos gamintojų ne tik užtikrinama garantuotoji kaina, bet ir teikiama parama (pvz., pagal CE ir (arba) CV mechanizmus). |
| --- | --- |

(23)

Italijos kovos su monopolijomis institucija teigia, pagal CIP 6 ir FIT mechanizmus visiškai subsidijuojamos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos rinka sudaro tik apie 12 % Italijoje pagaminamos energijos, todėl ji yra mažesnė už Vokietijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos rinką (pastaroji sudaro 14 % visos elektros energijos rinkos); todėl ji mano, kad Italijos elektros energijos produktų rinkos netikslinga dalyti kaip Vokietijos atveju. Tačiau Komisija mano, kad šiuo atveju negalima remtis de minimis principu. NET jei tik 12 % visos rinkos taikoma garantuotoji kaina, rinkoje parduodamai iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintai elektros energijai suteikiamas pirmenybinis prijungimas ir pirmenybinis tiekimas į bendrą tinklą, o daliai energijos gamintojų ne tik užtikrinama garantuotoji kaina, bet ir teikiama parama (pvz., pagal CE ir (arba) CV mechanizmus).

| (24) | Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucija mano, kad iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminta elektros energija yra tos pačios rinkos, kuriai priklauso iš įprastinių energijos išteklių pagaminta elektros energija, dalis, nes iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta elektros energija daro konkurencinį spaudimą iš įprastinių išteklių pagamintai elektros energijai. |
| --- | --- |

(24)

Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucija mano, kad iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagaminta elektros energija yra tos pačios rinkos, kuriai priklauso iš įprastinių energijos išteklių pagaminta elektros energija, dalis, nes iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta elektros energija daro konkurencinį spaudimą iš įprastinių išteklių pagamintai elektros energijai.

| (25) | Komisija pripažįsta, kad iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta elektros energija daro konkurencinį spaudimą iš įprastinių išteklių pagamintai elektros energijai. Tačiau, remiantis pirmiau (visų pirma, 19–22 konstatuojamosiose dalyse) išdėstytais faktais, klaidinga teigti priešingai. Be to, nei pareiškėjas, nei Italijos valdžios institucijos nepateikė įtikinančių duomenų, kuriais būtų grindžiama išvada, kad iš įprastinių energijos išteklių pagaminta elektros energija daro konkurencinį spaudimą iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintai elektros energijai. Todėl pastaroji gali būti neįtraukta į tą pačią rinką, kuriai priklauso iš įprastinių energijos išteklių pagaminta elektros energija. |
| --- | --- |

(25)

Komisija pripažįsta, kad iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminta elektros energija daro konkurencinį spaudimą iš įprastinių išteklių pagamintai elektros energijai. Tačiau, remiantis pirmiau (visų pirma, 19–22 konstatuojamosiose dalyse) išdėstytais faktais, klaidinga teigti priešingai. Be to, nei pareiškėjas, nei Italijos valdžios institucijos nepateikė įtikinančių duomenų, kuriais būtų grindžiama išvada, kad iš įprastinių energijos išteklių pagaminta elektros energija daro konkurencinį spaudimą iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintai elektros energijai. Todėl pastaroji gali būti neįtraukta į tą pačią rinką, kuriai priklauso iš įprastinių energijos išteklių pagaminta elektros energija.

| (26) | Atsižvelgiant į 11–25 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus veiksnius ir siekiant įvertinti, ar tenkinamos Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, taip pat nepažeidžiant konkurencijos teisės taisyklių, apibrėžiamos dvi atitinkamos produktų rinkos. Pirmoji produktų rinka – elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinka. Šio sprendimo tikslais 19 konstatuojamojoje dalyje nurodyta elektros energija, už kurią pagal jokią taikomą paskatų sistemą neteikiama kompensacija ir nesuteikiama siuntimo pirmenybė, nors ir gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, yra laikoma elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos produktų rinkos dalimi. Antroji produktų rinka – elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinka. Šio sprendimo tikslais, elektros energija, pagaminta iš išteklių, „panašių į atsinaujinančiuosius išteklius“, kuriai taikomas 17 konstatuojamosios dalies a punkte nurodytas CIP 6 mechanizmas, laikoma elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos produktų rinkos dalimi. |
| --- | --- |

(26)

Atsižvelgiant į 11–25 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus veiksnius ir siekiant įvertinti, ar tenkinamos Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, taip pat nepažeidžiant konkurencijos teisės taisyklių, apibrėžiamos dvi atitinkamos produktų rinkos. Pirmoji produktų rinka – elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinka. Šio sprendimo tikslais 19 konstatuojamojoje dalyje nurodyta elektros energija, už kurią pagal jokią taikomą paskatų sistemą neteikiama kompensacija ir nesuteikiama siuntimo pirmenybė, nors ir gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, yra laikoma elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos produktų rinkos dalimi. Antroji produktų rinka – elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinka. Šio sprendimo tikslais, elektros energija, pagaminta iš išteklių, „panašių į atsinaujinančiuosius išteklius“, kuriai taikomas 17 konstatuojamosios dalies a punkte nurodytas CIP 6 mechanizmas, laikoma elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos produktų rinkos dalimi.

| (27) | Anksčiau Komisija elektros energijos rinkas pagal jų dydį dažniausiai apibrėždavo kaip nacionalinio (22) ar net mažesnio masto (23). Kartais Komisija palikdavo galimybę apibrėžti didesnio nei nacionalinio masto rinkas (24). |
| --- | --- |

(27)

Anksčiau Komisija elektros energijos rinkas pagal jų dydį dažniausiai apibrėždavo kaip nacionalinio (22) ar net mažesnio masto (23). Kartais Komisija palikdavo galimybę apibrėžti didesnio nei nacionalinio masto rinkas (24).

| (28) | Italijos elektros energijos rinkai pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį taikyta kita procedūra, po kurios priimtas 2010 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimas 2010/403/ES, kuriuo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai Italijos Šiaurės makrozonoje ir mažmeniniam elektros energijos pardavimui galutiniams vartotojams, prijungtiems prie Italijos vidutinės, aukštos ir labai aukštos įtampos elektros energijos tinklo, leidžiama netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (25). Paraišką dėl elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos visoje Italijos teritorijoje arba Šiaurės makrozonoje buvo pateikusi bendrovė „Compagnia Valdostana delle Acque“. Siekdama įvertinti, ar laikytasi Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, Komisija tyrė tik konkurencinę elektros energijos gamybos ir didmeninio tiekimo padėtį Šiaurės makrozonoje. Tuo metu Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad Šiaurės makrozona, kurios konkrečios ribos yra nustatytos, yra svarbi rinka, bet pridūrė, kad „šiuo metu tebevykstant pokyčiams kitų makrozonų ribos vis dar neaiškios – neatlikus išsamių tyrimų, šiose geografinėse rinkose konkurencijos padėties patikimai įvertinti kol kas neįmanoma.“ |
| --- | --- |

(28)

Italijos elektros energijos rinkai pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį taikyta kita procedūra, po kurios priimtas 2010 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimas 2010/403/ES, kuriuo elektros energijos gamybai ir didmeninei prekybai Italijos Šiaurės makrozonoje ir mažmeniniam elektros energijos pardavimui galutiniams vartotojams, prijungtiems prie Italijos vidutinės, aukštos ir labai aukštos įtampos elektros energijos tinklo, leidžiama netaikyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (25). Paraišką dėl elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos visoje Italijos teritorijoje arba Šiaurės makrozonoje buvo pateikusi bendrovė „Compagnia Valdostana delle Acque“. Siekdama įvertinti, ar laikytasi Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, Komisija tyrė tik konkurencinę elektros energijos gamybos ir didmeninio tiekimo padėtį Šiaurės makrozonoje. Tuo metu Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad Šiaurės makrozona, kurios konkrečios ribos yra nustatytos, yra svarbi rinka, bet pridūrė, kad „šiuo metu tebevykstant pokyčiams kitų makrozonų ribos vis dar neaiškios – neatlikus išsamių tyrimų, šiose geografinėse rinkose konkurencijos padėties patikimai įvertinti kol kas neįmanoma.“

| (29) | Pareiškėjas teigia, kad po svarbių perdavimo tinklo konfigūracijos ir pasiūlos bei paklausos struktūros pokyčių geografinės rinkos ribos turėtų būti nustatytos iš naujo. Konkrečiau, pasiūlos srityje per paskutinius trejus metus šalies šiaurės ir pietų regionų pajėgumus gerokai papildė nauji kombinuoto ciklo pajėgumai, centrinėje Italijoje – didelio efektyvumo anglimi kūrenamų elektrinių pajėgumai, o pietų zonose, Sardinijoje ir Sicilijoje – su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susiję pajėgumai. Tačiau nuo 2008 m. paklausa visuose ekonomikos sektoriuose dėl ekonominės krizės nuolat mažėjo. Todėl pareiškėjas atitinkamą geografinę elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinką apibrėžia kaip Italijos teritoriją, išskyrus Sardiniją ir Siciliją (toliau – žemyninė Italija). |
| --- | --- |

(29)

Pareiškėjas teigia, kad po svarbių perdavimo tinklo konfigūracijos ir pasiūlos bei paklausos struktūros pokyčių geografinės rinkos ribos turėtų būti nustatytos iš naujo. Konkrečiau, pasiūlos srityje per paskutinius trejus metus šalies šiaurės ir pietų regionų pajėgumus gerokai papildė nauji kombinuoto ciklo pajėgumai, centrinėje Italijoje – didelio efektyvumo anglimi kūrenamų elektrinių pajėgumai, o pietų zonose, Sardinijoje ir Sicilijoje – su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susiję pajėgumai. Tačiau nuo 2008 m. paklausa visuose ekonomikos sektoriuose dėl ekonominės krizės nuolat mažėjo. Todėl pareiškėjas atitinkamą geografinę elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos rinką apibrėžia kaip Italijos teritoriją, išskyrus Sardiniją ir Siciliją (toliau – žemyninė Italija).

| (30) | 2005 m. Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucija ir Italijos kovos su monopolijomis institucija atliko išsamią Italijos geografinės elektros energijos rinkos analizę, o rezultatus pateikė tyrime „Elektros energijos ir gamtinių dujų sektoriaus liberalizavimo padėties pažintinis tyrimas“ (it. Indagine Conoscitiva sullo stato della liberalizzazione nel settore dell’energia elettrica e del gas naturale – IC22). Atliekant tyrimą nustatytos keturios geografinės rinkos:






  a) | Šiaurės makrozona (ją sudaro Šiaurės zona (26) ir ribotos elektros energijos gamybos centrai Turbige ir Monfalkonėje); |
| --- | --- | --- |

(30)

2005 m. Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucija ir Italijos kovos su monopolijomis institucija atliko išsamią Italijos geografinės elektros energijos rinkos analizę, o rezultatus pateikė tyrime „Elektros energijos ir gamtinių dujų sektoriaus liberalizavimo padėties pažintinis tyrimas“ (it. Indagine Conoscitiva sullo stato della liberalizzazione nel settore dell’energia elettrica e del gas naturale – IC22). Atliekant tyrimą nustatytos keturios geografinės rinkos:

a)

Šiaurės makrozona (ją sudaro Šiaurės zona (26) ir ribotos elektros energijos gamybos centrai Turbige ir Monfalkonėje);

| b) | Pietų makrozona, apimanti likusią žemyninę Italiją (kurią sudaro trys zonos – šiaurės centrinės dalies (27), pietų centrinės dalies (28), pietų (29) ir Kalabrijos – ir ribotos elektros energijos gamybos centrai Pjombine, Rosane ir Brindizyje); |
| --- | --- |

b)

Pietų makrozona, apimanti likusią žemyninę Italiją (kurią sudaro trys zonos – šiaurės centrinės dalies (27), pietų centrinės dalies (28), pietų (29) ir Kalabrijos – ir ribotos elektros energijos gamybos centrai Pjombine, Rosane ir Brindizyje);

| c) | Sicilijos makrozona (kuri apima Siciliją ir ribotos elektros energijos gamybos centrą Priole); |
| --- | --- |

c)

Sicilijos makrozona (kuri apima Siciliją ir ribotos elektros energijos gamybos centrą Priole);

| d) | Sardinijos makrozona. |
| --- | --- |

d)

Sardinijos makrozona.

| (31) | Remdamasis 30 konstatuojamojoje dalyje nurodyta analize ir faktiniais 2008–2011 m. rinkos duomenimis, pareiškėjas įvertino šiuos rodiklius:






  a) | elektros energijos perdavimo tarp zonų ribų pasiekimas, skaičiuojant perkrovų valandomis (valandų, per kurias pasiekiamos perdavimo tarp dviejų gretimų zonų ribos, skaičius). Jei perkrovų tarp dviejų gretimų zonų pasitaiko retai, tai reiškia, kad jos priklauso tai pačiai geografinei rinkai, nes konkrečioje zonoje yra vienodos konkurencinės sąlygos; priešingu atveju, dažnos perkrovos rodo tam tikrą rinkos susiskaidymo lygį ir nevienodų konkurencijos sąlygų konkrečioje zonoje galimybę; |
| --- | --- | --- |

(31)

Remdamasis 30 konstatuojamojoje dalyje nurodyta analize ir faktiniais 2008–2011 m. rinkos duomenimis, pareiškėjas įvertino šiuos rodiklius:

a)

elektros energijos perdavimo tarp zonų ribų pasiekimas, skaičiuojant perkrovų valandomis (valandų, per kurias pasiekiamos perdavimo tarp dviejų gretimų zonų ribos, skaičius). Jei perkrovų tarp dviejų gretimų zonų pasitaiko retai, tai reiškia, kad jos priklauso tai pačiai geografinei rinkai, nes konkrečioje zonoje yra vienodos konkurencinės sąlygos; priešingu atveju, dažnos perkrovos rodo tam tikrą rinkos susiskaidymo lygį ir nevienodų konkurencijos sąlygų konkrečioje zonoje galimybę;

| b) | kainų skirtumus ir zonų lygmens kainų konkurenciją; taip pat |
| --- | --- |

b)

kainų skirtumus ir zonų lygmens kainų konkurenciją; taip pat

| c) | likusios paklausos dalies, kuri apibrėžiama kaip bendros paklausos kiekvienoje zonoje ir didžiausio iš gretimų zonų galimo importuoti elektros energijos kiekio skirtumas, tyrimą. |
| --- | --- |

c)

likusios paklausos dalies, kuri apibrėžiama kaip bendros paklausos kiekvienoje zonoje ir didžiausio iš gretimų zonų galimo importuoti elektros energijos kiekio skirtumas, tyrimą.

| (32) | Italijos valdžios institucijų paprašyta išsakyti savo nuomonę dėl dabartinio atitinkamos Italijos geografinės rinkos apibrėžimo. Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucija patvirtino, kad 2005 m. „Elektros energijos ir gamtinių dujų sektoriaus liberalizavimo padėties pažintiniame tyrime“ pateiktas atitinkamos geografinės rinkos apibrėžimas vis dar galioja, ir nurodė, kad, remiantis turimais duomenimis, išimties taikymo procedūros tikslais atitinkama geografinė rinka turėtų būti padalyta į keturias makrozonas: Šiaurės makrozoną, Pietų makrozoną, Sicilijos makrozoną ir Sardinijos makrozoną. |
| --- | --- |

(32)

Italijos valdžios institucijų paprašyta išsakyti savo nuomonę dėl dabartinio atitinkamos Italijos geografinės rinkos apibrėžimo. Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucija patvirtino, kad 2005 m. „Elektros energijos ir gamtinių dujų sektoriaus liberalizavimo padėties pažintiniame tyrime“ pateiktas atitinkamos geografinės rinkos apibrėžimas vis dar galioja, ir nurodė, kad, remiantis turimais duomenimis, išimties taikymo procedūros tikslais atitinkama geografinė rinka turėtų būti padalyta į keturias makrozonas: Šiaurės makrozoną, Pietų makrozoną, Sicilijos makrozoną ir Sardinijos makrozoną.

| (33) | Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucijos nuomonę patvirtino Italijos kovos su monopolijomis institucija. Pastaroji pripažino, kad kai kurios pradžioje nustatytos su tinklo veikimu susijusios kliūtys bendrovės „Terna“ investicijomis buvo pašalintos, tačiau stebint pasiūlos (naujų gamybos pajėgumų vystymo) ir paklausos santykio pokyčius neseniai paaiškėjo, jog esama naujų su tinklu susijusių apribojimų, dėl kurių šalies pietuose sumažėjo didelės procentinės dalies piko valandų kainos. Be to, Italijos kovos su monopolijomis institucija nurodė, kad likusios paklausos dalies tyrimas patvirtina žemyninės Italijos padalijimą į dvi atskiras zonas – Šiaurės makrozoną ir Pietų makrozoną. |
| --- | --- |

(33)

Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucijos nuomonę patvirtino Italijos kovos su monopolijomis institucija. Pastaroji pripažino, kad kai kurios pradžioje nustatytos su tinklo veikimu susijusios kliūtys bendrovės „Terna“ investicijomis buvo pašalintos, tačiau stebint pasiūlos (naujų gamybos pajėgumų vystymo) ir paklausos santykio pokyčius neseniai paaiškėjo, jog esama naujų su tinklu susijusių apribojimų, dėl kurių šalies pietuose sumažėjo didelės procentinės dalies piko valandų kainos. Be to, Italijos kovos su monopolijomis institucija nurodė, kad likusios paklausos dalies tyrimas patvirtina žemyninės Italijos padalijimą į dvi atskiras zonas – Šiaurės makrozoną ir Pietų makrozoną.

| (34) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir neturėdama pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad žemyninė Italija sudaro vieną rinkos zoną, Komisija nepritaria pareiškėjo nuomonei, kad atitinkama iš įprastinių išteklių pagamintos elektros energijos geografinė rinka yra žemyninė Italija. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir neturėdama pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad žemyninė Italija sudaro vieną rinkos zoną, Komisija nepritaria pareiškėjo nuomonei, kad atitinkama iš įprastinių išteklių pagamintos elektros energijos geografinė rinka yra žemyninė Italija.

| (35) | Todėl atsižvelgiant į 27–34 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus veiksnius ir siekiant įvertinti, ar tenkinamos Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, taip pat nepažeidžiant konkurencijos teisės, laikoma, kad atitinkamos elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos geografinės rinkos yra Šiaurės makrozona ir Pietų makrozona. |
| --- | --- |

(35)

Todėl atsižvelgiant į 27–34 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus veiksnius ir siekiant įvertinti, ar tenkinamos Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, taip pat nepažeidžiant konkurencijos teisės, laikoma, kad atitinkamos elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos geografinės rinkos yra Šiaurės makrozona ir Pietų makrozona.

| (36) | 26 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtos elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinkos atveju nebūtina tiksliai apibrėžti jos geografinio masto, nes analizės rezultatas būtų tas pats pagal bet kurį pasirinktą rinkos apibrėžimą (visa Italijos teritorija, žemyninė Italija ar Šiaurės makrozona ir Pietų makrozona). |
| --- | --- |

(36)

26 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtos elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinkos atveju nebūtina tiksliai apibrėžti jos geografinio masto, nes analizės rezultatas būtų tas pats pagal bet kurį pasirinktą rinkos apibrėžimą (visa Italijos teritorija, žemyninė Italija ar Šiaurės makrozona ir Pietų makrozona).

| (37) | Nepaisant to, pažymima, kad 16 konstatuojamojoje dalyje išvardytos paskatos vienodai taikomos visoje Italijos teritorijoje. |
| --- | --- |

(37)

Nepaisant to, pažymima, kad 16 konstatuojamojoje dalyje išvardytos paskatos vienodai taikomos visoje Italijos teritorijoje.

a)   Rinkos dalys ir rinkos koncentracija

| (38) | Remdamasi savo nusistovėjusia praktika (30), Komisija mano, kad elektros energijos gamybos atžvilgiu „vienas konkurencijos laipsnio rodiklis yra trijų didžiausių gamintojų bendra rinkos dalis“. |
| --- | --- |

(38)

Remdamasi savo nusistovėjusia praktika (30), Komisija mano, kad elektros energijos gamybos atžvilgiu „vienas konkurencijos laipsnio rodiklis yra trijų didžiausių gamintojų bendra rinkos dalis“.

| (39) | Pagal pareiškėjo pateiktą informaciją 2010 m. trijų pagrindinių elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamintojų bendra rinkos dalis Šiaurės makrozonoje sudarė 48,9 %, o Pietų makrozonoje – 62,7 %. Todėl elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių rinka yra diapazono viduryje, palyginti su ankstesniais sprendimais dėl išimčių, priimtais pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį (31). |
| --- | --- |

(39)

Pagal pareiškėjo pateiktą informaciją 2010 m. trijų pagrindinių elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamintojų bendra rinkos dalis Šiaurės makrozonoje sudarė 48,9 %, o Pietų makrozonoje – 62,7 %. Todėl elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių rinka yra diapazono viduryje, palyginti su ankstesniais sprendimais dėl išimčių, priimtais pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį (31).

| (40) | Apskaičiuota, kad 2010 m. Šiaurės makrozonos elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamintojų Herfindahlio ir Hirchmano indeksas (HHI) (32) buvo 1 302, Pietų makrozonos – 1 714 (33), todėl abi šios makrozonos priskiriamos „vidutinės koncentracijos rinkų“ kategorijai. |
| --- | --- |

(40)

Apskaičiuota, kad 2010 m. Šiaurės makrozonos elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamintojų Herfindahlio ir Hirchmano indeksas (HHI) (32) buvo 1 302, Pietų makrozonos – 1 714 (33), todėl abi šios makrozonos priskiriamos „vidutinės koncentracijos rinkų“ kategorijai.

| (41) | Šio sprendimo tikslas – nustatyti, ar elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos sektoriuose esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias galima laisvai patekti), kad, net jei netaikomos drausminės priemonės, nustatomos išsamiomis Direktyvoje 2004/17/EB nustatytomis pirkimo taisyklėmis, su atitinkamos veiklos vykdymu susiję pirkimai būtų vykdomi skaidriai, be diskriminacijos ir remiantis kriterijais, leidžiančiais perkantiems subjektams priimti ekonomiškai palankiausią sprendimą. Šiomis aplinkybėmis reikėtų pažymėti, kad bendrovės, iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminančios elektros energiją, kurią reguliuojamomis kainomis perka bendrovė „Gestore dei Servizi Energetici“ (CIP 6 ir FIT mechanizmai) arba kuriai kitais būdais taikoma skatinamoji kompensacija (CV ir CE mechanizmai), vykdančios veiklą elektros energijos rinkose, turi galimybę daryti konkurencinį spaudimą elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojams. |
| --- | --- |

(41)

Šio sprendimo tikslas – nustatyti, ar elektros energijos gamybos ir didmeninės prekybos sektoriuose esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias galima laisvai patekti), kad, net jei netaikomos drausminės priemonės, nustatomos išsamiomis Direktyvoje 2004/17/EB nustatytomis pirkimo taisyklėmis, su atitinkamos veiklos vykdymu susiję pirkimai būtų vykdomi skaidriai, be diskriminacijos ir remiantis kriterijais, leidžiančiais perkantiems subjektams priimti ekonomiškai palankiausią sprendimą. Šiomis aplinkybėmis reikėtų pažymėti, kad bendrovės, iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminančios elektros energiją, kurią reguliuojamomis kainomis perka bendrovė „Gestore dei Servizi Energetici“ (CIP 6 ir FIT mechanizmai) arba kuriai kitais būdais taikoma skatinamoji kompensacija (CV ir CE mechanizmai), vykdančios veiklą elektros energijos rinkose, turi galimybę daryti konkurencinį spaudimą elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojams.

| (42) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus skaičius ir nepažeidžiant konkurencijos teisės nuostatų, šio sprendimo tikslais galima daryti prielaidą, kad koncentracijos rinkoje laipsnis gali būti laikomas elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos abejose makrozonose tam tikro lygio konkurencijos rodikliu. |
| --- | --- |

(42)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus skaičius ir nepažeidžiant konkurencijos teisės nuostatų, šio sprendimo tikslais galima daryti prielaidą, kad koncentracijos rinkoje laipsnis gali būti laikomas elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos abejose makrozonose tam tikro lygio konkurencijos rodikliu.

b)   Kiti veiksniai

| (43) | Nors Šiaurės makrozona ir Pietų makrozona atskirai sudaro atitinkamas rinkas, jos negali būti laikomos visiškai izoliuotos nuo kaimyninių regionų. Šiuo metu Italija yra didelė elektros energijos importuotoja, ir elektra daugiausia importuojama per šiaurinę šalies sieną. Pagal Italijos valdžios institucijas importo konkurencinį spaudimą daugiausia jaučia Šiaurės makrozona (34). Pietų makrozonai elektros energija tiekiama iš Šiaurės makrozonos (35). Taip užtikrinama, kad investuoti į elektros energijos sektorių tiek Šiurės makrozonoje, tiek Pietų makrozonoje nebūtų galima neatsižvelgiant į kitus kaimyninių regionų gamintojus. Todėl reikėtų laikyti, kad tie veiksniai neprieštarauja išvadai, kad abiejų makrozonų elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių rinkoje dalyvaujančių perkančiųjų subjektų veiklą veikia konkurencija. |
| --- | --- |

(43)

Nors Šiaurės makrozona ir Pietų makrozona atskirai sudaro atitinkamas rinkas, jos negali būti laikomos visiškai izoliuotos nuo kaimyninių regionų. Šiuo metu Italija yra didelė elektros energijos importuotoja, ir elektra daugiausia importuojama per šiaurinę šalies sieną. Pagal Italijos valdžios institucijas importo konkurencinį spaudimą daugiausia jaučia Šiaurės makrozona (34). Pietų makrozonai elektros energija tiekiama iš Šiaurės makrozonos (35). Taip užtikrinama, kad investuoti į elektros energijos sektorių tiek Šiurės makrozonoje, tiek Pietų makrozonoje nebūtų galima neatsižvelgiant į kitus kaimyninių regionų gamintojus. Todėl reikėtų laikyti, kad tie veiksniai neprieštarauja išvadai, kad abiejų makrozonų elektros energijos gamybos iš įprastinių išteklių rinkoje dalyvaujančių perkančiųjų subjektų veiklą veikia konkurencija.

| (44) | Be to, papildomu rodikliu reikėtų laikyti balansavimo mechanizmų veikimą, nors tie mechanizmai susiję su nedidele visos valstybėje narėje gaminamos ir (arba) suvartojamos elektros energijos dalimi. Remiantis turima informacija, balansavimo mechanizmo, dienos rinkos ir papildomų paslaugų rinkos veikimas netrukdo tiesioginei konkurencijai elektros energijos gamybos rinkoje. |
| --- | --- |

(44)

Be to, papildomu rodikliu reikėtų laikyti balansavimo mechanizmų veikimą, nors tie mechanizmai susiję su nedidele visos valstybėje narėje gaminamos ir (arba) suvartojamos elektros energijos dalimi. Remiantis turima informacija, balansavimo mechanizmo, dienos rinkos ir papildomų paslaugų rinkos veikimas netrukdo tiesioginei konkurencijai elektros energijos gamybos rinkoje.

| (45) | Galiausiai padėties, susijusios su vartotojų polinkiu keisti tiekėją, analizė (36) rodo, kad tiekėjo keitimo lygis neprieštarauja išvadai, kad tiek Šiaurės makrozonos, tiek Pietų makrozonos elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamintojus veikia konkurencija. |
| --- | --- |

(45)

Galiausiai padėties, susijusios su vartotojų polinkiu keisti tiekėją, analizė (36) rodo, kad tiekėjo keitimo lygis neprieštarauja išvadai, kad tiek Šiaurės makrozonos, tiek Pietų makrozonos elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamintojus veikia konkurencija.

| (46) | Iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai elektros energijai užtikrinamas pirmenybinis prijungimas prie bendro tinklo ir teikiama pirmenybė (palyginti su elektros energija, pagaminta iš įprastinių išteklių) tiekiant elektros energiją į bendrą tinklą – tai reiškia, kad elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamyba iš esmės nepriklauso nuo paklausos. |
| --- | --- |

(46)

Iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai elektros energijai užtikrinamas pirmenybinis prijungimas prie bendro tinklo ir teikiama pirmenybė (palyginti su elektros energija, pagaminta iš įprastinių išteklių) tiekiant elektros energiją į bendrą tinklą – tai reiškia, kad elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamyba iš esmės nepriklauso nuo paklausos.

| (47) | Kompensacijos atžvilgiu, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje, šiuo metu iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamai elektros energijai taikomi keli paskatų mechanizmai. Tie mechanizmai priklauso nuo konkretaus atsinaujinančiųjų išteklių tipo, gamybos pajėgumo ir (arba) jėgainės veiklos pradžios metų. |
| --- | --- |

(47)

Kompensacijos atžvilgiu, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje, šiuo metu iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamai elektros energijai taikomi keli paskatų mechanizmai. Tie mechanizmai priklauso nuo konkretaus atsinaujinančiųjų išteklių tipo, gamybos pajėgumo ir (arba) jėgainės veiklos pradžios metų.

| (48) | 12,6 % visos Italijoje pagaminamos elektros energijos perka GSE, taikant teisės aktuose nustatytą kompensavimo normą (37). GSE yra atsakinga už šios elektros energijos pardavimą antrame etape, t. y. „kitos dienos rinkoje“. Todėl šiuo atveju gamyba ir tiekimas į bendrą tinklą taip pat visiškai nepriklauso nuo kainų, nes operatoriai turi teisę gauti teisės aktuose nustatytą išmoką. |
| --- | --- |

(48)

12,6 % visos Italijoje pagaminamos elektros energijos perka GSE, taikant teisės aktuose nustatytą kompensavimo normą (37). GSE yra atsakinga už šios elektros energijos pardavimą antrame etape, t. y. „kitos dienos rinkoje“. Todėl šiuo atveju gamyba ir tiekimas į bendrą tinklą taip pat visiškai nepriklauso nuo kainų, nes operatoriai turi teisę gauti teisės aktuose nustatytą išmoką.

| (49) | Iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą elektros energiją, kuriai taikomi CV ir CE paskatų mechanizmai, gamintojai parduoda didmeninės prekybos rinkoje ir už ją gauna ne tik rinkos kainą, bet ir paskatą. Ši paskata kartais gali būti pakankamai didelė (pvz., pagal saulės elektros energijai taikomą CE mechanizmą) ir suteikti konkurencinį pranašumą elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(49)

Iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą elektros energiją, kuriai taikomi CV ir CE paskatų mechanizmai, gamintojai parduoda didmeninės prekybos rinkoje ir už ją gauna ne tik rinkos kainą, bet ir paskatą. Ši paskata kartais gali būti pakankamai didelė (pvz., pagal saulės elektros energijai taikomą CE mechanizmą) ir suteikti konkurencinį pranašumą elektros energijos iš įprastinių išteklių gamintojų atžvilgiu.

| (50) | Dėl pirmiau 46–49 konstatuojamosiose dalyse išvardytų priežasčių 26 konstatuojamojoje dalyje apibrėžta elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinka yra Italijos reguliuojamos sistemos dalis. Todėl negalima daryti išvados, kad elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamintojų veiklą veikia konkurencija. Taigi jokių kitų rodiklių, pavyzdžiui, tų, kurie išvardyti 5 konstatuojamojoje dalyje, vertinti nereikia. |
| --- | --- |

(50)

Dėl pirmiau 46–49 konstatuojamosiose dalyse išvardytų priežasčių 26 konstatuojamojoje dalyje apibrėžta elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninės prekybos rinka yra Italijos reguliuojamos sistemos dalis. Todėl negalima daryti išvados, kad elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamintojų veiklą veikia konkurencija. Taigi jokių kitų rodiklių, pavyzdžiui, tų, kurie išvardyti 5 konstatuojamojoje dalyje, vertinti nereikia.

| (51) | Siekiant atsižvelgti į dabartines teisines ir faktines aplinkybes, kuriomis apibūdinama Italijos elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamyba ir didmeninė prekyba ir kurios paaiškėjo atliekant „EniPower“ paraiškos vertinimą, ir siekiant užtikrinti, kad iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai elektros energijai vidaus rinkoje būtų taikomos vienodos sąlygos, taip pat atsižvelgiant į precedentą, neseniai Komisijos sukurtą Įgyvendinimo sprendimu 2012/218/ES, Sprendimas 2010/403/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(51)

Siekiant atsižvelgti į dabartines teisines ir faktines aplinkybes, kuriomis apibūdinama Italijos elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamyba ir didmeninė prekyba ir kurios paaiškėjo atliekant „EniPower“ paraiškos vertinimą, ir siekiant užtikrinti, kad iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai elektros energijai vidaus rinkoje būtų taikomos vienodos sąlygos, taip pat atsižvelgiant į precedentą, neseniai Komisijos sukurtą Įgyvendinimo sprendimu 2012/218/ES, Sprendimas 2010/403/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

IV.   IŠVADOS

| (52) | Atsižvelgiant į 38–45 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus veiksnius, reikėtų laikyti, kad Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatyta tiesioginės konkurencijos sąlyga Italijos Šiaurės makrozonos ir Pietų makrozonos elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninio tiekimo rinkoje, kaip apibrėžta 26 konstatuojamojoje dalyje, yra tenkinama. |
| --- | --- |

(52)

Atsižvelgiant į 38–45 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus veiksnius, reikėtų laikyti, kad Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatyta tiesioginės konkurencijos sąlyga Italijos Šiaurės makrozonos ir Pietų makrozonos elektros energijos iš įprastinių energijos išteklių gamybos ir didmeninio tiekimo rinkoje, kaip apibrėžta 26 konstatuojamojoje dalyje, yra tenkinama.

| (53) | Be to, kadangi pripažįstama, kad neribojamo patekimo į rinką sąlyga tenkinama, Direktyva 2004/17/EB neturėtų būti taikoma sudarant sutartis, kurių paskirtis – suteikti galimybę Šiaurės makrozonoje ir Pietų makrozonoje elektros energiją gaminti iš įprastinių energijos išteklių ir ją didmeniniu būdu tiekti, ir rengiant projektavimo konkursus dėl tokios veiklos vykdymo toje geografinėje teritorijoje. |
| --- | --- |

(53)

Be to, kadangi pripažįstama, kad neribojamo patekimo į rinką sąlyga tenkinama, Direktyva 2004/17/EB neturėtų būti taikoma sudarant sutartis, kurių paskirtis – suteikti galimybę Šiaurės makrozonoje ir Pietų makrozonoje elektros energiją gaminti iš įprastinių energijos išteklių ir ją didmeniniu būdu tiekti, ir rengiant projektavimo konkursus dėl tokios veiklos vykdymo toje geografinėje teritorijoje.

| (54) | Nepaisant to, turėtų būti laikoma, kad Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatyta tiesioginės konkurencijos sąlyga visoje Italijos teritorijoje netenkinama 26 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtoje elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninio tiekimo rinkoje. Kadangi išimtis pagal Sprendimą 2010/403/ES taikoma sutartims, kurių paskirtis – suteikti galimybę Šiaurės makrozonoje gaminti ir didmeniniu būdu tiekti elektros energiją, nepriklausomai nuo to, ar ji gaminama iš įprastinių, ar atsinaujinančiųjų energijos išteklių, tikslinga tą sprendimą pakeisti, kad išimtis būtų taikoma tik elektros energijos iš įprastinių išteklių gamybai ir didmeninei prekybai. Kad operatoriams būtų sudarytos sąlygos prisitaikyti prie naujos išimties taikymo srities, kuri nebeapims atsinaujinančiųjų elektros energijos išteklių, reikėtų numatyti pereinamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(54)

Nepaisant to, turėtų būti laikoma, kad Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje nustatyta tiesioginės konkurencijos sąlyga visoje Italijos teritorijoje netenkinama 26 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtoje elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninio tiekimo rinkoje. Kadangi išimtis pagal Sprendimą 2010/403/ES taikoma sutartims, kurių paskirtis – suteikti galimybę Šiaurės makrozonoje gaminti ir didmeniniu būdu tiekti elektros energiją, nepriklausomai nuo to, ar ji gaminama iš įprastinių, ar atsinaujinančiųjų energijos išteklių, tikslinga tą sprendimą pakeisti, kad išimtis būtų taikoma tik elektros energijos iš įprastinių išteklių gamybai ir didmeninei prekybai. Kad operatoriams būtų sudarytos sąlygos prisitaikyti prie naujos išimties taikymo srities, kuri nebeapims atsinaujinančiųjų elektros energijos išteklių, reikėtų numatyti pereinamąjį laikotarpį.

| (55) | Kadangi elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninio tiekimo rinkai, kaip apibrėžta 26 konstatuojamojoje dalyje, ir toliau taikoma Direktyva 2004/17/EB, primenama, kad pirkimo sutartys dėl kelių rūšių veiklos turi būti aiškinamos pagal Direktyvos 2004/17/EB 9 straipsnį. Tai reiškia, kad, kai perkantysis subjektas rengia mišrius pirkimus, t. y. pirkimus, kuriais siekiama paremti tiek veiklą, kuriai netaikoma Direktyva 2004/17/EB, tiek veiklą, kuriai ji taikoma, turi būti atsižvelgiama į pagrindinę veiklą, dėl kurios visų pirma sudaroma sutartis. Rengiant tokius mišrius viešuosius pirkimus, kurių pagrindinis tikslas – remti elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybą ir didmeninę prekybą, taikomos Direktyvos 2004/17/EB nuostatos. Jei objektyviai neįmanoma nustatyti, dėl kurios rūšies veiklos visų pirma siekiama sudaryti sutartį, sutartis turi būti sudaroma pagal Direktyvos 2004/17/EB 9 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

(55)

Kadangi elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos ir didmeninio tiekimo rinkai, kaip apibrėžta 26 konstatuojamojoje dalyje, ir toliau taikoma Direktyva 2004/17/EB, primenama, kad pirkimo sutartys dėl kelių rūšių veiklos turi būti aiškinamos pagal Direktyvos 2004/17/EB 9 straipsnį. Tai reiškia, kad, kai perkantysis subjektas rengia mišrius pirkimus, t. y. pirkimus, kuriais siekiama paremti tiek veiklą, kuriai netaikoma Direktyva 2004/17/EB, tiek veiklą, kuriai ji taikoma, turi būti atsižvelgiama į pagrindinę veiklą, dėl kurios visų pirma sudaroma sutartis. Rengiant tokius mišrius viešuosius pirkimus, kurių pagrindinis tikslas – remti elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybą ir didmeninę prekybą, taikomos Direktyvos 2004/17/EB nuostatos. Jei objektyviai neįmanoma nustatyti, dėl kurios rūšies veiklos visų pirma siekiama sudaryti sutartį, sutartis turi būti sudaroma pagal Direktyvos 2004/17/EB 9 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas taisykles.

| (56) | Šis sprendimas grindžiamas nuo 2012 m. kovo mėn. iki rugsėjo mėn. esančia teisine ir faktine padėtimi, kaip matyti iš „EniPower“ ir Italijos valdžios institucijų pateiktos informacijos. Jis gali būti peržiūrėtas, jei, iš esmės pasikeitus teisinei arba faktinei padėčiai, nebebūtų tenkinamos Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalies taikymo elektros energijos gamybai iš įprastinių išteklių ir jos didmeniniam tiekimui sąlygos. |
| --- | --- |

(56)

Šis sprendimas grindžiamas nuo 2012 m. kovo mėn. iki rugsėjo mėn. esančia teisine ir faktine padėtimi, kaip matyti iš „EniPower“ ir Italijos valdžios institucijų pateiktos informacijos. Jis gali būti peržiūrėtas, jei, iš esmės pasikeitus teisinei arba faktinei padėčiai, nebebūtų tenkinamos Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalies taikymo elektros energijos gamybai iš įprastinių išteklių ir jos didmeniniam tiekimui sąlygos.

| (57) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Viešųjų sutarčių patariamojo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(57)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Viešųjų sutarčių patariamojo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2004/17/EB netaikoma perkančiųjų subjektų sudaromoms sutartims, kurių paskirtis – suteikti galimybę Italijos Pietų makrozonoje iš įprastinių išteklių gaminti elektros energiją ir ja didmeniniu būdu prekiauti.

Direktyva 2004/17/EB ir toliau taikoma perkančiųjų subjektų sudaromoms sutartims, kurių paskirtis – suteikti galimybę Italijos Pietų makrozonoje iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti elektros energiją ir ja didmeniniu būdu prekiauti.

2 straipsnis

Sprendimo 2010/403/ES 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| a) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | Italijos Šiaurės makrozonoje iš įprastinių išteklių gaminti elektros energiją ir ja didmeniniu būdu prekiauti.“ |
| --- | --- | --- |

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

Italijos Šiaurės makrozonoje iš įprastinių išteklių gaminti elektros energiją ir ja didmeniniu būdu prekiauti.“

| b) | Straipsnis papildomas šia dalimi:
  „Direktyva 2004/17/EB taikoma perkančiųjų subjektų sudaromoms sutartims, kurių paskirtis – suteikti galimybę Italijos Šiaurės makrozonoje iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti elektros energiją ir ja didmeniniu būdu prekiauti.“ |
| --- | --- |

b)

Straipsnis papildomas šia dalimi:

„Direktyva 2004/17/EB taikoma perkančiųjų subjektų sudaromoms sutartims, kurių paskirtis – suteikti galimybę Italijos Šiaurės makrozonoje iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminti elektros energiją ir ja didmeniniu būdu prekiauti.“

3 straipsnis

2 straipsnis taikomas nuo 2013 m. balandžio 15 d.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2012 m. rugsėjo 26 d.

Komisijos vardu

Michel BARNIER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

1

(2)  OL L 27, 1997 1 30, p. 20.

2

(3)  OL L 176, 2003 7 15, p. 37.

3

(4)  OL L 211, 2009 8 14, p. 55.

4

(5)  Remiantis 2012 m. birželio 21 d. Italijos kovos su monopolijomis institucijos raštu, p. 3.

5

(6)  2006 m. balandžio 25 d. bylos COMP/M.4110 - E.O N/ENDESA 10 punktas, p. 3.

6

(7)  2005 m. gruodžio 21 d. bylos COMP/M.3696 - E.ON/MOL 223 punktas, 2009 m. birželio 23 d. bylos COMP/M.5467 - RWE/ESSENT 23 punktas.

7

(8)  Remiantis 2012 m. birželio 21 d. Italijos kovos su monopolijomis institucijos raštu, p. 2.

8

(9)  Remiantis 2012 m. birželio 20 d. Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucijos raštu, p. 3.

9

(10)  OL L 114, 2012 4 26, p. 21.

10

(11)  Tuo atveju apibrėžiama kaip rinka, kuriai taikomas Vokietijos atsinaujinančiosios energijos aktas (vok. Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energine).

11

Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energine

(12)  Vokietijos situaciją galima apibūdinti taip: iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintai elektros energijai užtikrinamas pirmenybinis prijungimas prie bendro tiekimo tinklo ir teikiama pirmenybė (iš įprastinių išteklių pagamintos elektros energijos atžvilgiu) tiekiant elektros energiją į bendrą tinklą. Kadangi elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių paprastai yra didesnė nei rinkos kaina, buvo nustatyta sistema, pagal kurią tokiai elektros energijai teikiama ypatinga parama. Iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamos elektros energijos įrenginių operatoriai turi teisę 20 metų (pridedant ir atidavimo eksploatuoti metus) pagal teisės aktuose nustatytą normą gauti kompensaciją, kurią užtikrina perdavimo tinklo operatoriai. Ši kompensacija skirta padengti jų sąnaudas ir todėl yra didesnė už rinkos kainą. Todėl jie gali tiekti savo pagamintą elektros energiją į bendrą tiekimo tinklą neatsižvelgdami į biržos kainą.

12

(13)  Remiantis 2012 m. birželio 20 d. Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucijos raštu, p. 2.

13

(14)  CIP – tai Tarpžinybinio kainų komiteto (it. Comitato Interministeriale Prezzi), t. y. institucijos, įdiegusios šį mechanizmą 1992 m., akronimas.

14

Comitato Interministeriale Prezzi

(15)  Remiantis 2012 m. rugpjūčio 8 d. Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucijos raštu, p. 7.

15

(16)  Šio mechanizmo jau nebegalima taikyti, nes jis pakeistas priimtu Įstatymo galią turinčiu dekretu 79/1999 dėl žaliųjų sertifikatų sistemos; tačiau jėgainės, kurioms suteiktas leidimas taikyti šį mechanizmą, juo ir toliau naudosis.

16

(17)  Remiantis 2012 m. birželio 21 d. Italijos kovos su monopolijomis institucijos raštu, p. 3.

17

(18)  Remiantis 2012 m. rugpjūčio 8 d. Italijos kovos su monopolijomis institucijos raštu, p. 2.

18

(19)  Tai daugiausia pasakytina apie stambių hidroelektrinių gaminamą elektros energiją.

19

(20)  Įgyvendinimo sprendimo 2012/218/ES 18 konstatuojamoji dalis.

20

(21)  GSE – valstybės įmonė, kuri skatina ir remia atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą Italijoje. Tai – patronuojančioji bendrovė, turinti tris patronuojamąsias įmones: „Acquirente Unico“, „Gestore dei Mercati Energetici“ ir aktyviai mokslinių tyrimų srityje veikiančią įmonę „Ricerca sul Sistema Energetico“.

21

(22)  Komisijos sprendimo 2008/585/EB 9 konstatuojamoji dalis (OL L 188, 2008 7 16, p. 28), Komisijos sprendimo 2008/741/EB 9 konstatuojamoji dalis (OL L 251, 2008 9 19, p. 35), 2004 m. gruodžio 9 d. bylos COMP/M.3440 ENI/EDP/GDP 76–77 punktai.

22

(23)  Komisijos sprendimo 2010/403/EB 9 konstatuojamoji dalis (OL L 186, 2010 7 20, p. 44).

23

(24)  2003 m. spalio 30 d. bylos COMP/M. Nr. 3268 SYDKRAFT/GRANINGE 27 punktas ir 2005 m. balandžio 26 d. bylos COMP/M. Nr. 3665 ENEL/SLOVENSKE ELEKTRARNE 14 punktas.

24

(25)  OL L 186, 2010 7 20, p. 44.

25

(26)  Ją sudaro Aostos slėnio, Pjemonto, Ligūrijos, Lombardijos, Trentino, Veneto, Friulio-Venecijos Džulijos ir Emilijos-Romanijos regionai.

26

(27)  Ją sudaro Toskanos, Umbrijos ir Markės regionai.

27

(28)  Ją sudaro Lacijaus, Abrucų ir Kampanijos regionai.

28

(29)  Ją sudaro Molizės, Apulijos, Bazilikatos ir Kalabrijos regionai.

29

(30)  Komisijos sprendimai 2009/47/EB (OL L 19, 2009 1 23, p. 57); 2008/585/EB; 2008/741/EB; 2007/141/EB (OL L 62, 2007 3 1, p. 23); 2007/706/EB (OL L 287, 2007 11 1, p. 18); 2006/211/EB (OL L 76, 2006 3 15, p. 6) ir 2006/422/EB (OL L 168, 2006 6 21, p. 33.).

30

(31)  Trijų pagrindinių gamintojų Jungtinėje Karalystėje, Austrijoje ir Lenkijoje bendros rinkos dalies vertės (atitinkamai 39 %, 52 % ir 55 %) yra mažesnės, tačiau atitinkamos vertės Suomijoje (73,6 %) ir Švedijoje (87 %) yra didesnės.

31

(32)  Herfindahlio ir Hirchmano indeksas apibrėžiamas kaip kvadratu pakeltų kiekvienos įmonės individualiųjų rinkos dalių suma. Pagal šią formulę šis indeksas gali būti lygus nuo beveik 0 iki 10 000 ir gali aprėpti tiek labai didelį labai mažų įmonių skaičių, tiek vieną monopolistinį gamintoją. HHI mažėjimas paprastai rodo konkurencijos didėjimą ir atvirkščiai – indekso didėjimas rodo konkurencijos mažėjimą.

32

(33)  Remiantis papildoma 2012 m. birželio 20 d. pareiškėjo, atsakant į 2012 m. gegužės 25 d. Komisijos raštą, pateikta informacija.

33

(34)  Remiantis 2012 m. birželio 20 d. Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucijos raštu.

34

(35)  Kai minėta anksčiau, Šiaurės makrozonos elektros energijos gamintojams šiuo metu Direktyva 2004/17/EB netaikoma, nes 2010 m. priimtas sprendimas dėl išimties pagal 30 straipsnį taikymo.

35

(36)  Remiantis Italijos elektros energijos ir dujų sektorių reguliavimo institucijos 2011 m. metine ataskaita, tiekėją pakeitusių didelių pramonės vartotojų, prijungtų prie aukštos įtampos tinklo, dalis sudarė 17,8 %, vertinant atsijungimo taškus, ir 39,1 %, vertinant elektros energijos kiekį.

36

(37)  Šis elektros energijos kiekis atitinka iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos elektros energijos, kuriai taikomi 17 konstatuojamoje dalyje nurodyti CIP 6 ir FIT paskatų mechanizmai, kiekį.

37

---