# Jurnalul Oficial L 279/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.279.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 279 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5512 octombrie 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.279.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 279

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5512 octombrie 2012

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2012/540/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 privind ajutorul de stat C 25/08 (ex NN 23/08) – Reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați France Télécom – pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea France Télécom
  [notificată cu numărul C(2012) 9403]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/541/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 22 februarie 2012 privind ajutorul de stat nr. SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09 acordat de Grecia întreprinderii Enómeni Klostoÿfantourgía AE [United Textiles SA]
  [notificată cu numărul C(2011) 9385]

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2012/542/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 21 martie 2012 privind măsura SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N) pe care Regatul Unit intenționează să o pună în aplicare în favoarea Royal Mail Group
  [notificată cu numărul C(2012) 1834]

   (
  1
  ) | 40 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2012/540/UE

*

Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 privind ajutorul de stat C 25/08 (ex NN 23/08) – Reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați France Télécom – pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea France Télécom
  [notificată cu numărul C(2012) 9403]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 9403]

1

1

2012/541/UE

*

Decizia Comisiei din 22 februarie 2012 privind ajutorul de stat nr. SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09 acordat de Grecia întreprinderii Enómeni Klostoÿfantourgía AE [United Textiles SA]
  [notificată cu numărul C(2011) 9385]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 9385]

1

30

2012/542/UE

*

Decizia Comisiei din 21 martie 2012 privind măsura SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N) pe care Regatul Unit intenționează să o pună în aplicare în favoarea Royal Mail Group
  [notificată cu numărul C(2012) 1834]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 1834]

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 12.10.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 decembrie 2011

privind ajutorul de stat C 25/08 (ex NN 23/08) – Reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați France Télécom – pus în aplicare de Republica Franceză în favoarea France Télécom

[notificată cu numărul C(2012) 9403]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/540/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a) (2),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (3) în conformitate cu articolele menționate anterior și având în vedere aceste observații,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | Printr-o plângere din 4 octombrie 2002, completată la 16 ianuarie 2003, Comisia a primit informații potrivit cărora Republica Franceză a pus în aplicare un ajutor în favoarea întreprinderii France Télécom, care ar fi redus parțial sarcinile financiare ale acesteia, în special cele legate de finanțarea pensiilor. Prin scrisoarea din 17 martie 2004, Republica Franceză a comunicat Comisiei informațiile pe care aceasta le solicitase cu privire la plângere. |
| --- | --- |

(1)

Printr-o plângere din 4 octombrie 2002, completată la 16 ianuarie 2003, Comisia a primit informații potrivit cărora Republica Franceză a pus în aplicare un ajutor în favoarea întreprinderii France Télécom, care ar fi redus parțial sarcinile financiare ale acesteia, în special cele legate de finanțarea pensiilor. Prin scrisoarea din 17 martie 2004, Republica Franceză a comunicat Comisiei informațiile pe care aceasta le solicitase cu privire la plângere.

| (2) | Prin scrisorile din 2 aprilie 2004 și 24 februarie 2006, reclamanții au furnizat informații suplimentare referitoare la plângere. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisorile din 2 aprilie 2004 și 24 februarie 2006, reclamanții au furnizat informații suplimentare referitoare la plângere.

| (3) | Prin scrisoarea din 20 mai 2008, Comisia a informat Republica Franceză cu privire la decizia sa de a iniția, pentru ajutorul în cauză, procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”). |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 20 mai 2008, Comisia a informat Republica Franceză cu privire la decizia sa de a iniția, pentru ajutorul în cauză, procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”).

| (4) | Republica Franceză și-a prezentat observațiile la 18 iulie 2008. |
| --- | --- |

(4)

Republica Franceză și-a prezentat observațiile la 18 iulie 2008.

| (5) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul în cauză.

| (6) | La 22 septembrie 2008, Comisia a primit observații din partea întreprinderii France Télécom, iar după prelungirea termenului, aceasta a primit observații de la reclamanți și de la un operator de telecomunicații, la 1 și, respectiv, 16 octombrie 2008. Ulterior, Comisia a transmis observațiile respective Republicii Franceze, dându-i acesteia posibilitatea de a le comenta și a primit comentariile Republicii Franceze prin scrisoarea din 13 februarie 2009. |
| --- | --- |

(6)

La 22 septembrie 2008, Comisia a primit observații din partea întreprinderii France Télécom, iar după prelungirea termenului, aceasta a primit observații de la reclamanți și de la un operator de telecomunicații, la 1 și, respectiv, 16 octombrie 2008. Ulterior, Comisia a transmis observațiile respective Republicii Franceze, dându-i acesteia posibilitatea de a le comenta și a primit comentariile Republicii Franceze prin scrisoarea din 13 februarie 2009.

| (7) | La 16 februarie 2009, întreprinderea France Télécom a prezentat observații, atrăgând atenția Comisiei asupra unei hotărâri a Tribunalului din 28 noiembrie 2008 (5) care, în opinia sa, îi confirmă argumentele. La 14 mai 2009, operatorul de telecomunicații menționat la considerentul 6 a prezentat informații suplimentare în raport cu observațiile sale în cursul procedurii, referindu-se la o decizie a Comisiei din data de 11 februarie 2009 (6) care, în opinia sa, îi întărește observațiile. |
| --- | --- |

(7)

La 16 februarie 2009, întreprinderea France Télécom a prezentat observații, atrăgând atenția Comisiei asupra unei hotărâri a Tribunalului din 28 noiembrie 2008 (5) care, în opinia sa, îi confirmă argumentele. La 14 mai 2009, operatorul de telecomunicații menționat la considerentul 6 a prezentat informații suplimentare în raport cu observațiile sale în cursul procedurii, referindu-se la o decizie a Comisiei din data de 11 februarie 2009 (6) care, în opinia sa, îi întărește observațiile.

| (8) | La 17 decembrie 2009, 23 septembrie 2010 și 12 octombrie 2010 au avut loc reuniuni între reprezentanții Comisiei și cei ai întreprinderii France Télécom, la cererea acestora din urmă. France Télécom a transmis observații suplimentare la 18 octombrie 2010. |
| --- | --- |

(8)

La 17 decembrie 2009, 23 septembrie 2010 și 12 octombrie 2010 au avut loc reuniuni între reprezentanții Comisiei și cei ai întreprinderii France Télécom, la cererea acestora din urmă. France Télécom a transmis observații suplimentare la 18 octombrie 2010.

| (9) | La 18 martie 2010, la solicitarea Comisiei, Republica Franceză a furnizat precizări și o actualizare a anumitor date cuprinse în observațiile sale inițiale, pe care le-a însoțit de o expunere a conținutului acestora. |
| --- | --- |

(9)

La 18 martie 2010, la solicitarea Comisiei, Republica Franceză a furnizat precizări și o actualizare a anumitor date cuprinse în observațiile sale inițiale, pe care le-a însoțit de o expunere a conținutului acestora.

| (10) | La 22 septembrie 2010, autoritățile franceze au transmis Comisiei noi observații și au solicitat o reuniune, care a avut loc la 22 octombrie 2010. Prin scrisoarea din 28 octombrie 2010, Comisia le-a transmis acestora precizările privind situația de fapt evocate cu ocazia reuniunii și observațiile suplimentare ale întreprinderii France Télécom, invitând Republica Franceză să formuleze eventuale observații. La 17 noiembrie 2010, Comisia a transmis precizări suplimentare solicitate de autoritățile franceze pentru a-și pregăti observațiile din 10 noiembrie 2010. |
| --- | --- |

(10)

La 22 septembrie 2010, autoritățile franceze au transmis Comisiei noi observații și au solicitat o reuniune, care a avut loc la 22 octombrie 2010. Prin scrisoarea din 28 octombrie 2010, Comisia le-a transmis acestora precizările privind situația de fapt evocate cu ocazia reuniunii și observațiile suplimentare ale întreprinderii France Télécom, invitând Republica Franceză să formuleze eventuale observații. La 17 noiembrie 2010, Comisia a transmis precizări suplimentare solicitate de autoritățile franceze pentru a-și pregăti observațiile din 10 noiembrie 2010.

| (11) | Prin scrisoarea din 9 decembrie 2010, completată la 24 iunie 2011, Republica Franceză a transmis observațiile sale suplimentare, însoțite de o actualizare a anumitor date conținute în observațiile sale inițiale. La 28 iunie și 4 iulie 2011, au avut loc reuniuni cu autoritățile franceze. La 7 octombrie 2011, au fost prezentate noi observații. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisoarea din 9 decembrie 2010, completată la 24 iunie 2011, Republica Franceză a transmis observațiile sale suplimentare, însoțite de o actualizare a anumitor date conținute în observațiile sale inițiale. La 28 iunie și 4 iulie 2011, au avut loc reuniuni cu autoritățile franceze. La 7 octombrie 2011, au fost prezentate noi observații.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

| (12) | Măsurile care fac obiectul prezentei proceduri constau în schimbările introduse în 1996 în regimul costurilor suportate de întreprinderea France Télécom în ceea ce privește plata pensiilor personalului său care are statutul de funcționar. Regimul precedent fusese stabilit în 1990, în momentul creării France Télécom ca întreprindere autonomă față de administrația de stat. În realitate, legea din 1990 relua practica anterioară în ceea ce privește cheltuielile sociale ale France Télécom. Un nou regim a fost impus în 1996 cu ocazia, pe de o parte, a constituirii France Télécom ca societate pe acțiuni, a cotației la bursă și a deschiderii unei părți din ce în ce mai mari a capitalului său și, pe de altă parte, a deschiderii totale la concurență a piețelor pe care acesta opera, în Franța și în celelalte state membre ale Uniunii Europene. În mare parte, regimul introdus în 1996 este încă în vigoare în prezent. |
| --- | --- |

(12)

Măsurile care fac obiectul prezentei proceduri constau în schimbările introduse în 1996 în regimul costurilor suportate de întreprinderea France Télécom în ceea ce privește plata pensiilor personalului său care are statutul de funcționar. Regimul precedent fusese stabilit în 1990, în momentul creării France Télécom ca întreprindere autonomă față de administrația de stat. În realitate, legea din 1990 relua practica anterioară în ceea ce privește cheltuielile sociale ale France Télécom. Un nou regim a fost impus în 1996 cu ocazia, pe de o parte, a constituirii France Télécom ca societate pe acțiuni, a cotației la bursă și a deschiderii unei părți din ce în ce mai mari a capitalului său și, pe de altă parte, a deschiderii totale la concurență a piețelor pe care acesta opera, în Franța și în celelalte state membre ale Uniunii Europene. În mare parte, regimul introdus în 1996 este încă în vigoare în prezent.

2.1.   Cadrul juridic al statutului France Télécom și al personalului său între 1990 și 1996

2.1.1.   Statutul France Télécom și situația personalului său între 1990 și 1996

| (13) | În temeiul Legii nr. 90-568 din 2 iulie 1990 (denumită în continuare „legea din 1990”) (7), France Télécom s-a constituit drept operator public dotat cu personalitate juridică. Anterior, acesta forma o direcție generală a Ministerului Poștelor și Telecomunicațiilor. Prin aceeași lege, deplina proprietate a bunurilor mobiliare și imobiliare ale statului atribuite serviciilor din cadrul acestei direcții generale a fost transferată de drept și cu titlu gratuit către France Télécom. |
| --- | --- |

(13)

În temeiul Legii nr. 90-568 din 2 iulie 1990 (denumită în continuare „legea din 1990”) (7), France Télécom s-a constituit drept operator public dotat cu personalitate juridică. Anterior, acesta forma o direcție generală a Ministerului Poștelor și Telecomunicațiilor. Prin aceeași lege, deplina proprietate a bunurilor mobiliare și imobiliare ale statului atribuite serviciilor din cadrul acestei direcții generale a fost transferată de drept și cu titlu gratuit către France Télécom.

| (14) | Articolul 3 din legea din 1990 încredințează întreprinderii France Télécom în special misiunea: (i) de a asigura toate serviciile publice de telecomunicații în relațiile interne și internaționale; (ii) de a stabili, de a dezvolta și de a exploata rețelele publice necesare furnizării acestor servicii și de a asigura conexiunea acestora cu rețelele străine; (iii) de a furniza toate celelalte servicii, instalații și rețele de telecomunicații, precum și de a stabili rețele de distribuție prin cablu a serviciilor de radiodifuziune sonoră sau de televiziune. |
| --- | --- |

(14)

Articolul 3 din legea din 1990 încredințează întreprinderii France Télécom în special misiunea: (i) de a asigura toate serviciile publice de telecomunicații în relațiile interne și internaționale; (ii) de a stabili, de a dezvolta și de a exploata rețelele publice necesare furnizării acestor servicii și de a asigura conexiunea acestora cu rețelele străine; (iii) de a furniza toate celelalte servicii, instalații și rețele de telecomunicații, precum și de a stabili rețele de distribuție prin cablu a serviciilor de radiodifuziune sonoră sau de televiziune.

| (15) | În temeiul articolului 29 din legea din 1990, personalul France Télécom are un statut special, adoptat în conformitate cu legea privind drepturile și obligațiile funcționarilor și cu legea privind dispoziții de reglementare referitoare la funcția publică a statului. Legea din 1990 permitea încadrarea în muncă a agenților contractuali în regimul unor convenții colective în cadrul definit de un contract de planificare încheiat între stat și întreprindere. Acesta prevedea un plafon de 3 % din efectiv pentru acest tip de recrutare. |
| --- | --- |

(15)

În temeiul articolului 29 din legea din 1990, personalul France Télécom are un statut special, adoptat în conformitate cu legea privind drepturile și obligațiile funcționarilor și cu legea privind dispoziții de reglementare referitoare la funcția publică a statului. Legea din 1990 permitea încadrarea în muncă a agenților contractuali în regimul unor convenții colective în cadrul definit de un contract de planificare încheiat între stat și întreprindere. Acesta prevedea un plafon de 3 % din efectiv pentru acest tip de recrutare.

| (16) | Urmând practica bugetară anterioară, legea din 1990 stabilea, la articolul 30, atribuirea responsabilităților aferente finanțării prestațiilor sociale ale personalului între statul francez și France Télécom, după cum urmează:
  „Personalul activ și pensionat din Ministerul Poștelor și Telecomunicațiilor și cel al operatorilor publici deținând statutul general de funcționari de stat, precum și titularii de drepturi ai acestora beneficiază de prestații în natură pentru asigurările de boală, maternitate și invaliditate, prin intermediul regimului de asigurare generală al P.T.T. (Mutuelle générale des P.T.T.) în condițiile prevăzute în volumul III și la capitolul II titlul I din volumul VII din Codul securității sociale. Cu toate acestea, partea de cotizație care îi revine statului în temeiul articolului L 712-9 este pusă în sarcina operatorilor publici pentru funcționarii lor.
  Plata și administrarea pensiilor alocate, în conformitate cu Codul pensiilor civile și militare, funcționarilor La Poste și France Télécom sunt efectuate de către stat. În compensație, operatorii publici sunt obligați să plătească Finanțelor publice:






  (a) | suma reținerilor aplicate salariului agentului, a căror cotă este stabilită la articolul L 61 din Codul pensiilor civile și militare; |
| --- | --- | --- |

(16)

Urmând practica bugetară anterioară, legea din 1990 stabilea, la articolul 30, atribuirea responsabilităților aferente finanțării prestațiilor sociale ale personalului între statul francez și France Télécom, după cum urmează:

„Personalul activ și pensionat din Ministerul Poștelor și Telecomunicațiilor și cel al operatorilor publici deținând statutul general de funcționari de stat, precum și titularii de drepturi ai acestora beneficiază de prestații în natură pentru asigurările de boală, maternitate și invaliditate, prin intermediul regimului de asigurare generală al P.T.T. (Mutuelle générale des P.T.T.) în condițiile prevăzute în volumul III și la capitolul II titlul I din volumul VII din Codul securității sociale. Cu toate acestea, partea de cotizație care îi revine statului în temeiul articolului L 712-9 este pusă în sarcina operatorilor publici pentru funcționarii lor.

Plata și administrarea pensiilor alocate, în conformitate cu Codul pensiilor civile și militare, funcționarilor La Poste și France Télécom sunt efectuate de către stat. În compensație, operatorii publici sunt obligați să plătească Finanțelor publice:

(a)

suma reținerilor aplicate salariului agentului, a căror cotă este stabilită la articolul L 61 din Codul pensiilor civile și militare;

| (b) | o contribuție suplimentară care să permită suportarea integrală a costurilor pensiilor acordate și care trebuie acordate agenților lor pensionați. |
| --- | --- |

(b)

o contribuție suplimentară care să permită suportarea integrală a costurilor pensiilor acordate și care trebuie acordate agenților lor pensionați.

Costurile care rezultă din aplicarea dispozițiilor de la articolul L 134-1 din Codul securității sociale agenților La Poste și France Télécom revin în totalitate operatorilor publici.

Un decret al Consiliului de Stat stabilește, după caz, condițiile de aplicare a prezentelor dispoziții”.

| (17) | Între 1991 și 1996, în conformitate cu articolul 30 din legea din 1990, contribuția „angajator” [și anume „contribuția suplimentară” vizată la articolul 30 litera (b) din legea din 1990, astfel cum a fost redactată inițial] care îi revenea France Télécom pentru perioada de angajare a funcționarilor săi era stabilită ca diferența între suma totală a pensiilor plătite de statul francez și partea achitată de funcționarii în activitate din salariile lor. France Télécom participa, de asemenea, la regimurile numite de „compensare” și de „supracompensare”, prevăzând transferuri care vizau asigurarea echilibrului între regimurile de pensie ale funcționarilor din alte entități publice. Partea salarială a finanțării obligațiilor de pensie ale funcționarilor era stabilită în conformitate cu articolul L 61 din Codul pensiilor civile și militare prin efectuarea unei rețineri din salariul agentului, fixată la 7,85 % din salariul de bază brut. |
| --- | --- |

(17)

Între 1991 și 1996, în conformitate cu articolul 30 din legea din 1990, contribuția „angajator” [și anume „contribuția suplimentară” vizată la articolul 30 litera (b) din legea din 1990, astfel cum a fost redactată inițial] care îi revenea France Télécom pentru perioada de angajare a funcționarilor săi era stabilită ca diferența între suma totală a pensiilor plătite de statul francez și partea achitată de funcționarii în activitate din salariile lor. France Télécom participa, de asemenea, la regimurile numite de „compensare” și de „supracompensare”, prevăzând transferuri care vizau asigurarea echilibrului între regimurile de pensie ale funcționarilor din alte entități publice. Partea salarială a finanțării obligațiilor de pensie ale funcționarilor era stabilită în conformitate cu articolul L 61 din Codul pensiilor civile și militare prin efectuarea unei rețineri din salariul agentului, fixată la 7,85 % din salariul de bază brut.

| (18) | Plățile efectuate de France Télécom au evoluat de la 920 milioane EUR la 1 151 milioane EUR între 1991 și 1996 și se stabileau după cum urmează:

  Tabelul 1


  Cotizații pentru pensii ale salariaților și angajatorului France Télécom 1991-1996
   (8)












  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 |
| A/Total pensii plătite | 939 | 983 | 1 070 | 1 079 | 1 173 | 1 214 |
| a 1/cotizații salariale | 195 | 201 | 217 | 213 | 229 | 238 |
| a 2/contribuția angajator | 743 | 782 | 853 | 866 | 944 | 976 |
| B/Compensare – supracompensare | 176 | 188 | 277 | 136 | 201 | 175 |
| Total costuri (A + B) | 1 115 | 1 171 | 1 348 | 1 215 | 1 375 | 1 389 |
| Partea totală a France Télécom (a2 + B) | 920 | 970 | 1 131 | 1 002 | 1 146 | 1 151 |

(18)

Plățile efectuate de France Télécom au evoluat de la 920 milioane EUR la 1 151 milioane EUR între 1991 și 1996 și se stabileau după cum urmează:

Tabelul 1

Cotizații pentru pensii ale salariaților și angajatorului France Télécom 1991-1996
   (8)

(milioane EUR)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

A/Total pensii plătite

939

983

1 070

1 079

1 173

1 214

a 1/cotizații salariale

195

201

217

213

229

238

a 2/contribuția angajator

743

782

853

866

944

976

B/Compensare – supracompensare

176

188

277

136

201

175

Total costuri (A + B)

1 115

1 171

1 348

1 215

1 375

1 389

Partea totală a France Télécom (a2 + B)

920

970

1 131

1 002

1 146

1 151

| (19) | France Télécom contabiliza cheltuielile legate de pensii pe baza contribuțiilor plătite. Având în vedere creșterea inevitabilă a acestor cheltuieli, ținând cont de evoluția previzibilă a pensiilor care trebuiau plătite foștilor funcționari, France Télécom înregistra de asemenea în conturile sale un provizion anual destinat eșalonării efectului estimat al creșterilor viitoare ale plăților pe o perioadă de 30 de ani. Valoarea totală a provizionului astfel constituit până în 1996 era de 23,4 miliarde FRF (3,6 miliarde EUR). Potrivit autorităților franceze, statul francez fiind propriul său asigurator, acesta nu efectua, în ceea ce-l privește, constituirea unor rezerve pentru aceste pensii (9). |
| --- | --- |

(19)

France Télécom contabiliza cheltuielile legate de pensii pe baza contribuțiilor plătite. Având în vedere creșterea inevitabilă a acestor cheltuieli, ținând cont de evoluția previzibilă a pensiilor care trebuiau plătite foștilor funcționari, France Télécom înregistra de asemenea în conturile sale un provizion anual destinat eșalonării efectului estimat al creșterilor viitoare ale plăților pe o perioadă de 30 de ani. Valoarea totală a provizionului astfel constituit până în 1996 era de 23,4 miliarde FRF (3,6 miliarde EUR). Potrivit autorităților franceze, statul francez fiind propriul său asigurator, acesta nu efectua, în ceea ce-l privește, constituirea unor rezerve pentru aceste pensii (9).

2.1.2.   Modificările introduse în statutul France Télécom și situația personalului său funcționar începând din 1996

| (20) | Legea nr. 96-660 din 26 iulie 1996 (10) (denumită în continuare „legea din 1996”) a modificat anumite dispoziții ale legii din 1990. Începând cu 31 decembrie 1996, aceasta a conferit, pe de o parte, întreprinderii France Télécom titlul de întreprindere națională supusă dispozițiilor legislative aplicabile societăților pe acțiuni, în măsura în care acestea nu contravin legii, și, pe de altă parte, a transferat cu titlu gratuit cea mai mare parte a bunurilor, drepturilor și obligațiilor persoanei juridice de drept public France Télécom întreprinderii naționale France Télécom. |
| --- | --- |

(20)

Legea nr. 96-660 din 26 iulie 1996 (10) (denumită în continuare „legea din 1996”) a modificat anumite dispoziții ale legii din 1990. Începând cu 31 decembrie 1996, aceasta a conferit, pe de o parte, întreprinderii France Télécom titlul de întreprindere națională supusă dispozițiilor legislative aplicabile societăților pe acțiuni, în măsura în care acestea nu contravin legii, și, pe de altă parte, a transferat cu titlu gratuit cea mai mare parte a bunurilor, drepturilor și obligațiilor persoanei juridice de drept public France Télécom întreprinderii naționale France Télécom.

| (21) | Capitalul întreprinderii France Télécom SA („France Télécom”) a fost stabilit prin decret la 25 miliarde FRF (3,8 miliarde EUR) din fonduri proprii înregistrate în bilanț la 31 decembrie 1995. Acțiunile France Télécom au fost admise în octombrie 1997 pe prima piață a Bursei din Paris, precum și la New York Stock Exchange (NYSE). Conform raportului anual pentru 1998, capitalul France Télécom se împărțea între stat în proporție de 63,6 %, investitori privați în proporție de 31,2 %, personalul France Télécom în proporție de 3,2 % și Deutsche Telekom în proporție de 2 %. Începând cu 7 septembrie 2004, odată cu cesionarea a 10,85 % din capital, participarea statului francez nu mai era majoritară. În continuare, această parte a continuat să scadă pentru a ajunge la 26,65 % din capital la 31 decembrie 2008. Cu toate acestea, cu 26,65 % din drepturile de vot și în lipsa altor blocuri de acționari semnificativi, statul francez numește directorul general, rămâne principalul acționar al France Télécom și poate, în practică, să determine rezultatul votului acționarilor cu privire la aspecte care necesită majoritatea simplă (11). |
| --- | --- |

(21)

Capitalul întreprinderii France Télécom SA („France Télécom”) a fost stabilit prin decret la 25 miliarde FRF (3,8 miliarde EUR) din fonduri proprii înregistrate în bilanț la 31 decembrie 1995. Acțiunile France Télécom au fost admise în octombrie 1997 pe prima piață a Bursei din Paris, precum și la New York Stock Exchange (NYSE). Conform raportului anual pentru 1998, capitalul France Télécom se împărțea între stat în proporție de 63,6 %, investitori privați în proporție de 31,2 %, personalul France Télécom în proporție de 3,2 % și Deutsche Telekom în proporție de 2 %. Începând cu 7 septembrie 2004, odată cu cesionarea a 10,85 % din capital, participarea statului francez nu mai era majoritară. În continuare, această parte a continuat să scadă pentru a ajunge la 26,65 % din capital la 31 decembrie 2008. Cu toate acestea, cu 26,65 % din drepturile de vot și în lipsa altor blocuri de acționari semnificativi, statul francez numește directorul general, rămâne principalul acționar al France Télécom și poate, în practică, să determine rezultatul votului acționarilor cu privire la aspecte care necesită majoritatea simplă (11).

| (22) | Schimbarea statutului France Télécom prevăzută de legea din 1996 cuprindea și diverse dispoziții privind personalul acesteia. Conform legii respective, corpul funcționarilor France Télécom este afiliat întreprinderii naționale France Télécom și este gestionat de aceasta. Personalul cu statut de funcționar își păstra acest statut și garanțiile aferente. Condițiile de angajare a funcționarilor afiliați France Télécom sunt identice cu cele ale funcționarilor de stat: aceștia beneficiază de garantarea locului de muncă și nu pot fi concediați decât pentru motive grave, în cazurile definite de lege. În ceea ce privește recrutarea de personal nou, legea din 1996 permitea întreprinderii France Télécom ca, până la 1 ianuarie 2002, să efectueze recrutări de funcționari, permițându-i, în același timp, să angajeze agenți contractuali în cadrul regimului convențiilor colective. |
| --- | --- |

(22)

Schimbarea statutului France Télécom prevăzută de legea din 1996 cuprindea și diverse dispoziții privind personalul acesteia. Conform legii respective, corpul funcționarilor France Télécom este afiliat întreprinderii naționale France Télécom și este gestionat de aceasta. Personalul cu statut de funcționar își păstra acest statut și garanțiile aferente. Condițiile de angajare a funcționarilor afiliați France Télécom sunt identice cu cele ale funcționarilor de stat: aceștia beneficiază de garantarea locului de muncă și nu pot fi concediați decât pentru motive grave, în cazurile definite de lege. În ceea ce privește recrutarea de personal nou, legea din 1996 permitea întreprinderii France Télécom ca, până la 1 ianuarie 2002, să efectueze recrutări de funcționari, permițându-i, în același timp, să angajeze agenți contractuali în cadrul regimului convențiilor colective.

| (23) | La 31 decembrie 1996, France Télécom avea un efectiv de 165 200 de persoane, dintre care 94,1 % funcționari. În realitate, fără a aștepta data limită de 1 ianuarie 2002 fixată prin legea din 1996, France Télécom a încetat să mai recruteze funcționari încă din 1997. În consecință, numărul de funcționari a scăzut cu 47 % în zece ani, trecând de la 133 434 de funcționari în 1997 la 69 892 de funcționari în 2007. Această scădere este net mai puternică decât cea a efectivului total al France Télécom (– 25 %), care ajungea la 124 166 de angajați la 31 decembrie 2007. |
| --- | --- |

(23)

La 31 decembrie 1996, France Télécom avea un efectiv de 165 200 de persoane, dintre care 94,1 % funcționari. În realitate, fără a aștepta data limită de 1 ianuarie 2002 fixată prin legea din 1996, France Télécom a încetat să mai recruteze funcționari încă din 1997. În consecință, numărul de funcționari a scăzut cu 47 % în zece ani, trecând de la 133 434 de funcționari în 1997 la 69 892 de funcționari în 2007. Această scădere este net mai puternică decât cea a efectivului total al France Télécom (– 25 %), care ajungea la 124 166 de angajați la 31 decembrie 2007.

| (24) | Articolul 6 din legea din 1996 a modificat, de asemenea, articolul 30 din legea din 1990, adăugând două paragrafe (c) și (d) la textul original. Legea impune întreprinderii France Télécom să plătească Finanțelor publice, în compensație pentru plata și administrarea de către stat a pensiilor alocate personalului funcționar al France Télécom:






  „(c) | (...), o contribuție angajator, având caracter liberatoriu, datorată începând cu 1 ianuarie 1997, proporțională cu sumele plătite ca salariu supus reținerii pentru pensie. Nivelul contribuției liberatorii este calculat astfel încât să egalizeze nivelurile costurilor sociale și fiscale obligatorii, fixate pe salarii, între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor cărora li se aplică dreptul comun al prestațiilor sociale, pentru acelea dintre riscuri care sunt comune salariaților de drept comun și funcționarilor de stat. Acest nivel poate face obiectul unei revizuiri în cazul modificării costurilor menționate. Modalitățile de determinare și de plată către stat a contribuției angajator sunt stabilite prin decret în Consiliul de Stat; |
| --- | --- | --- |

(24)

Articolul 6 din legea din 1996 a modificat, de asemenea, articolul 30 din legea din 1990, adăugând două paragrafe (c) și (d) la textul original. Legea impune întreprinderii France Télécom să plătească Finanțelor publice, în compensație pentru plata și administrarea de către stat a pensiilor alocate personalului funcționar al France Télécom:

„(c)

(...), o contribuție angajator, având caracter liberatoriu, datorată începând cu 1 ianuarie 1997, proporțională cu sumele plătite ca salariu supus reținerii pentru pensie. Nivelul contribuției liberatorii este calculat astfel încât să egalizeze nivelurile costurilor sociale și fiscale obligatorii, fixate pe salarii, între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor cărora li se aplică dreptul comun al prestațiilor sociale, pentru acelea dintre riscuri care sunt comune salariaților de drept comun și funcționarilor de stat. Acest nivel poate face obiectul unei revizuiri în cazul modificării costurilor menționate. Modalitățile de determinare și de plată către stat a contribuției angajator sunt stabilite prin decret în Consiliul de Stat;

| (d) | (...), o contribuție forfetară excepțională, a cărei valoare și modalități de plată vor fi fixate în legea finanțelor înainte de 31 decembrie 1996.” |
| --- | --- |

(d)

(...), o contribuție forfetară excepțională, a cărei valoare și modalități de plată vor fi fixate în legea finanțelor înainte de 31 decembrie 1996.”

| (25) | De asemenea, legea din 1996 a exclus France Télécom din domeniul de aplicare a mecanismului compensațiilor generalizate și specifice pentru limită de vârstă prevăzute de legea din 1990 și care presupune, pentru France Télécom, plata unor compensații și supracompensații adiționale contribuției angajator, indicate în tabelul 1. Între 1991 și 1996, sumele plătite în această calitate reprezentau 18 % din pensiile plătite personalului funcționar. |
| --- | --- |

(25)

De asemenea, legea din 1996 a exclus France Télécom din domeniul de aplicare a mecanismului compensațiilor generalizate și specifice pentru limită de vârstă prevăzute de legea din 1990 și care presupune, pentru France Télécom, plata unor compensații și supracompensații adiționale contribuției angajator, indicate în tabelul 1. Între 1991 și 1996, sumele plătite în această calitate reprezentau 18 % din pensiile plătite personalului funcționar.

| (26) | Contribuția angajator cu caracter liberatoriu impusă prin legea din 1996 înlocuiește contribuția suplimentară prevăzută la articolul 30 litera (b) din legea din 1990. Contribuția este fondată pe o rată de echitate concurențială bazată pe o egalizare a nivelului cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii pentru salarii nete egale. Metoda de egalizare se bazează pe o reconstituire a ceea ce ar constitui valoarea costurilor unui concurent care angajează salariați supuși dreptului comun al cotizațiilor sociale, inclusiv pensiile, asigurându-le un salariu net egal cu cel al funcționarilor France Télécom și care are o structură a forței de muncă identică. |
| --- | --- |

(26)

Contribuția angajator cu caracter liberatoriu impusă prin legea din 1996 înlocuiește contribuția suplimentară prevăzută la articolul 30 litera (b) din legea din 1990. Contribuția este fondată pe o rată de echitate concurențială bazată pe o egalizare a nivelului cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii pentru salarii nete egale. Metoda de egalizare se bazează pe o reconstituire a ceea ce ar constitui valoarea costurilor unui concurent care angajează salariați supuși dreptului comun al cotizațiilor sociale, inclusiv pensiile, asigurându-le un salariu net egal cu cel al funcționarilor France Télécom și care are o structură a forței de muncă identică.

| (27) | Metoda exclude cotizațiile plătite de concurenți pentru a asigura riscurile care nu sunt comune salariaților și funcționarilor, în special șomajul și creanțele salariale în caz de reorganizare judiciară sau de lichidare a întreprinderii (denumită în continuare „Asigurare de garantare a salariilor” sau „AGS”). În momentul votării legii din 1996, această diferență între France Télécom și concurenții săi nu a trecut neobservată de legiuitor, care constata că: „jocul dispozițiilor de la articolul 6 scutește întreprinderea France Télécom de plata cotizațiilor UNEDIC pe care concurenții săi potențiali le achită” (12). |
| --- | --- |

(27)

Metoda exclude cotizațiile plătite de concurenți pentru a asigura riscurile care nu sunt comune salariaților și funcționarilor, în special șomajul și creanțele salariale în caz de reorganizare judiciară sau de lichidare a întreprinderii (denumită în continuare „Asigurare de garantare a salariilor” sau „AGS”). În momentul votării legii din 1996, această diferență între France Télécom și concurenții săi nu a trecut neobservată de legiuitor, care constata că: „jocul dispozițiilor de la articolul 6 scutește întreprinderea France Télécom de plata cotizațiilor UNEDIC pe care concurenții săi potențiali le achită” (12).

| (28) | Contribuția angajator a France Télécom, recalculată în fiecare an, este exprimată în procente din salariile de bază brute ale funcționarilor în serviciu. Nivelul contribuției angajator a fost în medie de [...] (13) % între 1997 și 2010 și se stabilește după cum este indicat în tabelul 2, potrivit observațiilor Republicii Franceze:

  Tabelul 2


  Contribuția angajator cu caracter liberatoriu plătită de France Télécom între 1997-2010








  An | Nivelul contribuției | Milioane EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 36,20 % | 1 088,9 |
| 1998 | 35,40 % | 1 069,6 |
| 1999 | 36,70 % | 1 108,5 |
| 2000 | 36,40 % | 1 085,0 |
| 2001 | 37,00 % | 1 088,6 |
| 2002 | 37,70 % | 1 100,1 |
| 2003 | 37,60 % | 1 085,0 |
| 2004 | [...] % | 1 048,6 |
| 2005 | [...] % | 984,6 |
| 2006 | [...] % | 957,6 |
| 2007 | [...] % | 917,6 |
| 2008 | [...] % | 859,2 |
| 2009 | [...] % | 805,4 |
| 2010 | [...] % | 744,5 |

(28)

Contribuția angajator a France Télécom, recalculată în fiecare an, este exprimată în procente din salariile de bază brute ale funcționarilor în serviciu. Nivelul contribuției angajator a fost în medie de [...] (13) % între 1997 și 2010 și se stabilește după cum este indicat în tabelul 2, potrivit observațiilor Republicii Franceze:

Tabelul 2

Contribuția angajator cu caracter liberatoriu plătită de France Télécom între 1997-2010

An

Nivelul contribuției

Milioane EUR

1997

36,20 %

1 088,9

1998

35,40 %

1 069,6

1999

36,70 %

1 108,5

2000

36,40 %

1 085,0

2001

37,00 %

1 088,6

2002

37,70 %

1 100,1

2003

37,60 %

1 085,0

2004

[...] %

1 048,6

2005

[...] %

984,6

2006

[...] %

957,6

2007

[...] %

917,6

2008

[...] %

859,2

2009

[...] %

805,4

2010

[...] %

744,5

| (29) | Încetarea angajării de funcționari începând cu 1997 a plafonat efectivul funcționarilor activi ai France Télécom. În ciuda pensionării unui număr din ce în ce mai mare din efectivul funcționarilor între 1991 și 2010, tabelul arată că contribuția angajator de 744 milioane EUR achitată de France Télécom în 2010 era mai mică cu 407 milioane EUR decât cotizațiile pentru pensii pe care întreprinderea le plătea statului francez înainte de intrarea în vigoare a reformei în 1996 și era echivalentă numai cu contribuția angajator pe care France Télécom o plătea cu 20 de ani înainte, în 1991 (1 151 milioane EUR, respectiv 743 milioane EUR, a se vedea tabelul 1). |
| --- | --- |

(29)

Încetarea angajării de funcționari începând cu 1997 a plafonat efectivul funcționarilor activi ai France Télécom. În ciuda pensionării unui număr din ce în ce mai mare din efectivul funcționarilor între 1991 și 2010, tabelul arată că contribuția angajator de 744 milioane EUR achitată de France Télécom în 2010 era mai mică cu 407 milioane EUR decât cotizațiile pentru pensii pe care întreprinderea le plătea statului francez înainte de intrarea în vigoare a reformei în 1996 și era echivalentă numai cu contribuția angajator pe care France Télécom o plătea cu 20 de ani înainte, în 1991 (1 151 milioane EUR, respectiv 743 milioane EUR, a se vedea tabelul 1).

| (30) | Prin urmare, reforma introdusă de legea din 1996 are drept efect faptul că suma contribuției întreprinderii France Télécom scade în valoare absolută și nu mai este legată de numărul de funcționari ieșiți la pensie. Transferul costurilor către stat pe care îl introduce legea din 1996 intervenea în momentul în care Senatul estima o creștere semnificativă a cotizațiilor pentru pensii începând din 2005, trecând la 13 miliarde FRF (1,98 miliarde EUR) în 2007, 21,5 miliarde FRF (3,3 miliarde EUR) în 2017 și 34 miliarde FRF (6,1 miliarde EUR) în 2027 (14). |
| --- | --- |

(30)

Prin urmare, reforma introdusă de legea din 1996 are drept efect faptul că suma contribuției întreprinderii France Télécom scade în valoare absolută și nu mai este legată de numărul de funcționari ieșiți la pensie. Transferul costurilor către stat pe care îl introduce legea din 1996 intervenea în momentul în care Senatul estima o creștere semnificativă a cotizațiilor pentru pensii începând din 2005, trecând la 13 miliarde FRF (1,98 miliarde EUR) în 2007, 21,5 miliarde FRF (3,3 miliarde EUR) în 2017 și 34 miliarde FRF (6,1 miliarde EUR) în 2027 (14).

| (31) | Astfel, dezbaterile privind proiectul de lege în Adunarea Națională și în Senat estimează transferul unei sume de 250 miliarde FRF reprezentând cotizații pentru pensii către bugetul statului, care nu ar fi acoperită de 100 miliarde FRF din cotizațiile anuale și 40 miliarde FRF din contribuția excepțională, chiar dacă s-ar adăuga la aceasta produsul cesiunii unei părți a acțiunilor întreprinderii. Aceleași dezbateri indică o sumă estimativă maximă de 40 miliarde FRF din contribuția excepțională pentru a diminua importanța sarcinii noi și grele pentru stat. Suma a fost fixată împreună cu consiliul bancherilor pentru a fi compatibilă cu o rată a datoriei din fonduri proprii de 150 % și pentru a corespunde provizioanelor pentru pensii constituite de întreprindere și costului suplimentar pentru stat, pe zece ani, și numai zece ani, rezultând din diferența dintre pensiile plătite și cotizația liberatorie percepută de acum înainte (15). |
| --- | --- |

(31)

Astfel, dezbaterile privind proiectul de lege în Adunarea Națională și în Senat estimează transferul unei sume de 250 miliarde FRF reprezentând cotizații pentru pensii către bugetul statului, care nu ar fi acoperită de 100 miliarde FRF din cotizațiile anuale și 40 miliarde FRF din contribuția excepțională, chiar dacă s-ar adăuga la aceasta produsul cesiunii unei părți a acțiunilor întreprinderii. Aceleași dezbateri indică o sumă estimativă maximă de 40 miliarde FRF din contribuția excepțională pentru a diminua importanța sarcinii noi și grele pentru stat. Suma a fost fixată împreună cu consiliul bancherilor pentru a fi compatibilă cu o rată a datoriei din fonduri proprii de 150 % și pentru a corespunde provizioanelor pentru pensii constituite de întreprindere și costului suplimentar pentru stat, pe zece ani, și numai zece ani, rezultând din diferența dintre pensiile plătite și cotizația liberatorie percepută de acum înainte (15).

| (32) | Scopul compensării statului este amintit nu numai în textul articolului 30 din legea votată de legiuitor și în cursul dezbaterilor privind proiectul de lege din 1996, ci și în Raportul anual al France Télécom pentru 1997, care menționează „plata către statul francez a unei contribuții excepționale de 37,5 miliarde de franci legată de pensiile viitoare ale foștilor funcționari” (16). Provizioanele constituite de France Télécom i-au permis întreprinderii France Télécom să diminueze efortul financiar net pe care trebuia să-l depună deoarece acesta s-a limitat să plătească, într-un singur an, costul suplimentar al reformei pentru stat pe o perioadă de 10 ani. |
| --- | --- |

(32)

Scopul compensării statului este amintit nu numai în textul articolului 30 din legea votată de legiuitor și în cursul dezbaterilor privind proiectul de lege din 1996, ci și în Raportul anual al France Télécom pentru 1997, care menționează „plata către statul francez a unei contribuții excepționale de 37,5 miliarde de franci legată de pensiile viitoare ale foștilor funcționari” (16). Provizioanele constituite de France Télécom i-au permis întreprinderii France Télécom să diminueze efortul financiar net pe care trebuia să-l depună deoarece acesta s-a limitat să plătească, într-un singur an, costul suplimentar al reformei pentru stat pe o perioadă de 10 ani.

| (33) | Astfel, se pare că provizionul destinat să eșaloneze efectul creșterilor viitoare a contribuțiilor, care rezultă din legea din 1990, pe care îl constituise anual France Télécom pentru o sumă cumulată de 23,4 miliarde FRF (3,6 miliarde EUR) în 1996, a fost luat în considerare pentru fixarea valorii contribuției excepționale (sau „sultă”). Partea din această contribuție care nu corespundea provizioanelor constituite acoperea acest cost suplimentar pe o perioadă de zece ani. Valoarea acesteia a fost fixată ținând cont de suma deja provizionată de întreprindere, după cum reiese fără ambiguitate din dezbaterile din acea perioadă. |
| --- | --- |

(33)

Astfel, se pare că provizionul destinat să eșaloneze efectul creșterilor viitoare a contribuțiilor, care rezultă din legea din 1990, pe care îl constituise anual France Télécom pentru o sumă cumulată de 23,4 miliarde FRF (3,6 miliarde EUR) în 1996, a fost luat în considerare pentru fixarea valorii contribuției excepționale (sau „sultă”). Partea din această contribuție care nu corespundea provizioanelor constituite acoperea acest cost suplimentar pe o perioadă de zece ani. Valoarea acesteia a fost fixată ținând cont de suma deja provizionată de întreprindere, după cum reiese fără ambiguitate din dezbaterile din acea perioadă.

| (34) | Într-adevăr, datorită caracterului liberatoriu al contribuției angajator anuale impusă prin legea din 1996, obligația France Télécom se limitează de atunci la plata acestei contribuții, fără alt angajament de acoperire a eventualelor deficite viitoare, nici a regimului de pensii al agenților săi funcționari, nici a altor regimuri ale funcției publice. Prin urmare, provizionul contabil devenea fără obiect ca urmare a adoptării legii din 1996. Provizionul a fost reluat în profit în contul de profit și pierderi al France Télécom la 31 decembrie 1996, pentru o valoare de 17,5 miliarde FRF (2,7 miliarde EUR) în venitul net (17). |
| --- | --- |

(34)

Într-adevăr, datorită caracterului liberatoriu al contribuției angajator anuale impusă prin legea din 1996, obligația France Télécom se limitează de atunci la plata acestei contribuții, fără alt angajament de acoperire a eventualelor deficite viitoare, nici a regimului de pensii al agenților săi funcționari, nici a altor regimuri ale funcției publice. Prin urmare, provizionul contabil devenea fără obiect ca urmare a adoptării legii din 1996. Provizionul a fost reluat în profit în contul de profit și pierderi al France Télécom la 31 decembrie 1996, pentru o valoare de 17,5 miliarde FRF (2,7 miliarde EUR) în venitul net (17).

| (35) | În plus, valoarea contribuției forfetare excepționale prevăzută prin legea din 1996 în compensare pentru plata și administrarea de către stat a pensiilor alocate personalului funcționar al France Télécom a fost fixată la 37,5 miliarde FRF de legea finanțelor pentru 1997, și anume 5,71 miliarde EUR. Aceasta a fost finanțată printr-o creștere a datoriilor pe termen scurt și lung ale întreprinderii (18) și a fost plătită în mai multe rate între ianuarie și octombrie 1997. Venitul din această contribuție excepțională a permis aducerea deficitului administrațiilor publice franceze la 41,8 miliarde EUR, în 1997. În lipsa acesteia, deficitul ar fi reprezentat 3,7 % din PIB în acest an. |
| --- | --- |

(35)

În plus, valoarea contribuției forfetare excepționale prevăzută prin legea din 1996 în compensare pentru plata și administrarea de către stat a pensiilor alocate personalului funcționar al France Télécom a fost fixată la 37,5 miliarde FRF de legea finanțelor pentru 1997, și anume 5,71 miliarde EUR. Aceasta a fost finanțată printr-o creștere a datoriilor pe termen scurt și lung ale întreprinderii (18) și a fost plătită în mai multe rate între ianuarie și octombrie 1997. Venitul din această contribuție excepțională a permis aducerea deficitului administrațiilor publice franceze la 41,8 miliarde EUR, în 1997. În lipsa acesteia, deficitul ar fi reprezentat 3,7 % din PIB în acest an.

| (36) | Venitul din această contribuție a fost acordat Instituției Publice de Gestionare a Contribuției Excepționale a France Télécom (l’Etablissement Public de Gestion de la Contribution Exceptionnelle de France Télécom) instituită prin legea finanțelor pentru 1997. Contribuția excepțională constituie, cu unele eventuale produse financiare pe care le generează, singurul venit al instituției. Cheltuielile acesteia iau forma unei rambursări anuale la bugetul statului, care este atribuită ca venit, începând din anul 2006, în contul de alocare specială a pensiilor pentru pensiile civile și militare ale statului. Această plată era fixată la 1 miliard FRF (152,4 milioane EUR) pentru 1997, fiind majorată apoi cu 10 % în fiecare an, cu excepția unei dispoziții specifice contrare în legea finanțelor. Viața instituției publice ia sfârșit după rambursarea integrală a veniturilor sale către stat (19). |
| --- | --- |

(36)

Venitul din această contribuție a fost acordat Instituției Publice de Gestionare a Contribuției Excepționale a France Télécom (l’Etablissement Public de Gestion de la Contribution Exceptionnelle de France Télécom) instituită prin legea finanțelor pentru 1997. Contribuția excepțională constituie, cu unele eventuale produse financiare pe care le generează, singurul venit al instituției. Cheltuielile acesteia iau forma unei rambursări anuale la bugetul statului, care este atribuită ca venit, începând din anul 2006, în contul de alocare specială a pensiilor pentru pensiile civile și militare ale statului. Această plată era fixată la 1 miliard FRF (152,4 milioane EUR) pentru 1997, fiind majorată apoi cu 10 % în fiecare an, cu excepția unei dispoziții specifice contrare în legea finanțelor. Viața instituției publice ia sfârșit după rambursarea integrală a veniturilor sale către stat (19).

| (37) | Aplicarea dispozițiilor prevăzute de legea finanțelor pentru 1997 care stabileau plățile anuale a făcut ca durata de viață a instituției publice să fie estimată la 17 ani în 1999, fără alimentarea lichidităților sale (20). Cu toate acestea, datorită unor plăți anuale mai semnificative decât cele prevăzute de legea finanțelor pentru 1997, durata a fost scurtată. Astfel cum s-a arătat în tabelul 3, valoarea cumulată a plăților anuale ale instituției ajungea deja la 5,47 miliarde EUR în 2010. Dispariția instituției ca urmare a rambursării integrale a resurselor disponibile era prevăzută pentru 31 decembrie 2011 (21). Astfel, legea finanțelor pentru 2011 prevede plata sumei de 243 milioane EUR în contul de alocare specială a pensiilor pentru anul respectiv, care ar trebui să închidă veniturile instituției (22). |
| --- | --- |

(37)

Aplicarea dispozițiilor prevăzute de legea finanțelor pentru 1997 care stabileau plățile anuale a făcut ca durata de viață a instituției publice să fie estimată la 17 ani în 1999, fără alimentarea lichidităților sale (20). Cu toate acestea, datorită unor plăți anuale mai semnificative decât cele prevăzute de legea finanțelor pentru 1997, durata a fost scurtată. Astfel cum s-a arătat în tabelul 3, valoarea cumulată a plăților anuale ale instituției ajungea deja la 5,47 miliarde EUR în 2010. Dispariția instituției ca urmare a rambursării integrale a resurselor disponibile era prevăzută pentru 31 decembrie 2011 (21). Astfel, legea finanțelor pentru 2011 prevede plata sumei de 243 milioane EUR în contul de alocare specială a pensiilor pentru anul respectiv, care ar trebui să închidă veniturile instituției (22).

| (38) | În orice caz, valoarea contribuției excepționale de 37,5 miliarde FRF acordată Instituției Publice de Gestionare a Contribuției Excepționale a France Télécom în 1997 corespunde valorii contribuției, mai mică de 40 miliarde FRF, evocată cu ocazia discutării proiectului legii din 1996. Deși vărsată în bugetul statului în 1997 și alimentând anual acest buget pentru plata pensiilor civile și militare, valoarea contribuției a fost fixată pentru a compensa costul suplimentar care rezultă pentru stat ca urmare a aplicării legii din 1996. |
| --- | --- |

(38)

În orice caz, valoarea contribuției excepționale de 37,5 miliarde FRF acordată Instituției Publice de Gestionare a Contribuției Excepționale a France Télécom în 1997 corespunde valorii contribuției, mai mică de 40 miliarde FRF, evocată cu ocazia discutării proiectului legii din 1996. Deși vărsată în bugetul statului în 1997 și alimentând anual acest buget pentru plata pensiilor civile și militare, valoarea contribuției a fost fixată pentru a compensa costul suplimentar care rezultă pentru stat ca urmare a aplicării legii din 1996.

| (39) | Partea salarială a finanțării obligațiilor de pensie ale funcționarilor fixată prin aplicarea articolului L 61 din Codul pensiilor civile și militare după constituirea operatorului public France Télécom în 1991 nu a fost modificată prin legea din 1996. În plus, legile din 1990 și 1996 nu au modificat regimul de pensie al salariaților de drept privat ai France Télécom, care este cel de drept comun al securității sociale pentru asigurarea de pensie, completat de regimul AGIRC pentru efectivul cadru și de regimul ARRCO pentru efectivul non-cadru. În temeiul acestui regim, France Télécom și salariații săi de drept privat își asumă obligații echivalente celor ale întreprinderilor concurente în ceea ce privește în special plata cotizațiilor liberatorii de către angajator. |
| --- | --- |

(39)

Partea salarială a finanțării obligațiilor de pensie ale funcționarilor fixată prin aplicarea articolului L 61 din Codul pensiilor civile și militare după constituirea operatorului public France Télécom în 1991 nu a fost modificată prin legea din 1996. În plus, legile din 1990 și 1996 nu au modificat regimul de pensie al salariaților de drept privat ai France Télécom, care este cel de drept comun al securității sociale pentru asigurarea de pensie, completat de regimul AGIRC pentru efectivul cadru și de regimul ARRCO pentru efectivul non-cadru. În temeiul acestui regim, France Télécom și salariații săi de drept privat își asumă obligații echivalente celor ale întreprinderilor concurente în ceea ce privește în special plata cotizațiilor liberatorii de către angajator.

| (40) | Cu ocazia reformei introduse prin legea din 1996, cabinetul de actuari reținut drept consiliu al statului francez a estimat că plata și administrarea de către stat a pensiilor alocate personalului funcționar activ și pensionat al France Télécom s-ar ridica la 242 miliarde FRF [36,9 miliarde EUR (23)] în valoare actualizată probabilă la 1 ianuarie 1997 (24). Această cifră este apropiată de suma rotunjită de 250 miliarde FRF evocată în Senat. Contribuția angajator cu caracter liberatoriu pe care France Télécom ar plăti-o în compensație a fost estimată, pe baza acelorași ipoteze actuariale, la 15,2 miliarde EUR, la care trebuie adăugată sulta sau contribuția excepțională de 5,7 miliarde EUR plătită în totalitate în octombrie 1997. Autoritățile franceze estimează la [...] miliarde EUR, în momentul intrării în vigoare a reformei, valoarea contribuțiilor salariale viitoare. Valoarea costurilor nete transferate de France Télécom statului francez, astfel cum au fost estimate în 1996, se ridica astfel la [...] miliarde EUR. |
| --- | --- |

(40)

Cu ocazia reformei introduse prin legea din 1996, cabinetul de actuari reținut drept consiliu al statului francez a estimat că plata și administrarea de către stat a pensiilor alocate personalului funcționar activ și pensionat al France Télécom s-ar ridica la 242 miliarde FRF [36,9 miliarde EUR (23)] în valoare actualizată probabilă la 1 ianuarie 1997 (24). Această cifră este apropiată de suma rotunjită de 250 miliarde FRF evocată în Senat. Contribuția angajator cu caracter liberatoriu pe care France Télécom ar plăti-o în compensație a fost estimată, pe baza acelorași ipoteze actuariale, la 15,2 miliarde EUR, la care trebuie adăugată sulta sau contribuția excepțională de 5,7 miliarde EUR plătită în totalitate în octombrie 1997. Autoritățile franceze estimează la [...] miliarde EUR, în momentul intrării în vigoare a reformei, valoarea contribuțiilor salariale viitoare. Valoarea costurilor nete transferate de France Télécom statului francez, astfel cum au fost estimate în 1996, se ridica astfel la [...] miliarde EUR.

| (41) | Pentru perioada de zece ani (din 1997 până în 2006) evocată cu ocazia dezbaterilor privind proiectul de lege 1996, valoarea cumulată a prestațiilor care trebuie plătite estimate de cabinetul de actuari reținut drept consiliu al statului francez era de [...] miliarde EUR. În această perioadă, valoarea totală a prestațiilor plătite efectiv a fost cvasi identică, [...] miliarde EUR, reprezentând o diferență de previziune mai mică de 0,83 % (25). Aceasta confirmă a posteriori corectitudinea previziunilor care au stat la baza dezbaterilor privind legea. |
| --- | --- |

(41)

Pentru perioada de zece ani (din 1997 până în 2006) evocată cu ocazia dezbaterilor privind proiectul de lege 1996, valoarea cumulată a prestațiilor care trebuie plătite estimate de cabinetul de actuari reținut drept consiliu al statului francez era de [...] miliarde EUR. În această perioadă, valoarea totală a prestațiilor plătite efectiv a fost cvasi identică, [...] miliarde EUR, reprezentând o diferență de previziune mai mică de 0,83 % (25). Aceasta confirmă a posteriori corectitudinea previziunilor care au stat la baza dezbaterilor privind legea.

| (42) | Pornind de la aceste cifre, este posibil să se constate că sumele și justificarea acestora dezbătute în Adunarea Națională și în Senat pentru fixarea valorii sultei sau a contribuției excepționale a France Télécom corespund ordinelor de mărime verificate ex post în perioada de zece ani menționată în dezbaterile privind proiectul de lege. Într-adevăr, valoarea maximă a contribuției excepționale anunțate, 6 miliarde EUR (40 miliarde FRF) corespunde provizioanelor constituite de întreprindere până în 1996 pentru a face față cotizațiilor pentru pensie viitoare prevăzute atunci, adică 3,6 miliarde EUR (23,4 miliarde FRF) plus diferența de 2,4 miliarde EUR în sarcina statului între cotizațiile patronale și salariale percepute între 1997 și 2006, pe de o parte și, pe de altă parte, prestațiile care trebuie plătite estimate în 1996 pentru aceeași perioadă de zece ani. |
| --- | --- |

(42)

Pornind de la aceste cifre, este posibil să se constate că sumele și justificarea acestora dezbătute în Adunarea Națională și în Senat pentru fixarea valorii sultei sau a contribuției excepționale a France Télécom corespund ordinelor de mărime verificate ex post în perioada de zece ani menționată în dezbaterile privind proiectul de lege. Într-adevăr, valoarea maximă a contribuției excepționale anunțate, 6 miliarde EUR (40 miliarde FRF) corespunde provizioanelor constituite de întreprindere până în 1996 pentru a face față cotizațiilor pentru pensie viitoare prevăzute atunci, adică 3,6 miliarde EUR (23,4 miliarde FRF) plus diferența de 2,4 miliarde EUR în sarcina statului între cotizațiile patronale și salariale percepute între 1997 și 2006, pe de o parte și, pe de altă parte, prestațiile care trebuie plătite estimate în 1996 pentru aceeași perioadă de zece ani.

| (43) | Pe de altă parte, informațiile transmise de Republica Franceză și reluate în tabelul 3 arată că, pentru perioada cuprinsă între 1997 și 2010, cotizația cumulată pentru pensiile personalului funcționar al France Télécom care trebuie finanțată de statul francez în urma reformei din 1996 a atins [...] miliarde EUR. Costurile care trebuie finanțate de stat se calculează ca sold între cotizațiile anuale ale France Télécom și ale personalului său funcționar în activitate și prestațiile de pensie acordate personalului funcționar pensionat an după an, minus plățile anuale ale Instituției Publice de Gestionare a Contribuției Excepționale a France Télécom. Între 1997 și 2010, costurile au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Costurile care rezultă pentru statul francez ca urmare a reformei din 1996 (1997-2010)










  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| | Cotizații
  (patronale și salariale) | Plăți anuale făcute de Instituția publică de Gestionare a Contribuției Excepționale a France Télécom | Prestații plătite | Costuri pentru stat |
| 1997 | [...] | 152,4 | [...] | [...] |
| 1998 | [...] | 167,7 | [...] | [...] |
| 1999 | [...] | 184,5 | [...] | [...] |
| 2000 | [...] | 202,9 | [...] | [...] |
| 2001 | [...] | 223,2 | [...] | [...] |
| 2002 | [...] | 245,5 | [...] | [...] |
| 2003 | [...] | 270,0 | [...] | [...] |
| 2004 | [...] | 297,1 | [...] | [...] |
| 2005 | [...] | 326,9 | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | 1 359,5 | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | 395,4 | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | 435,0 | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | 578,0 | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | 635,8 | [...] | [...] |
| Total | [...] | 5 473,9 | [...] | [...] |

(43)

Pe de altă parte, informațiile transmise de Republica Franceză și reluate în tabelul 3 arată că, pentru perioada cuprinsă între 1997 și 2010, cotizația cumulată pentru pensiile personalului funcționar al France Télécom care trebuie finanțată de statul francez în urma reformei din 1996 a atins [...] miliarde EUR. Costurile care trebuie finanțate de stat se calculează ca sold între cotizațiile anuale ale France Télécom și ale personalului său funcționar în activitate și prestațiile de pensie acordate personalului funcționar pensionat an după an, minus plățile anuale ale Instituției Publice de Gestionare a Contribuției Excepționale a France Télécom. Între 1997 și 2010, costurile au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Costurile care rezultă pentru statul francez ca urmare a reformei din 1996 (1997-2010)

(milioane EUR)

Cotizații

(patronale și salariale)

Plăți anuale făcute de Instituția publică de Gestionare a Contribuției Excepționale a France Télécom

Prestații plătite

Costuri pentru stat

1997

[...]

152,4

[...]

[...]

1998

[...]

167,7

[...]

[...]

1999

[...]

184,5

[...]

[...]

2000

[...]

202,9

[...]

[...]

2001

[...]

223,2

[...]

[...]

2002

[...]

245,5

[...]

[...]

2003

[...]

270,0

[...]

[...]

2004

[...]

297,1

[...]

[...]

2005

[...]

326,9

[...]

[...]

2006

[...]

1 359,5

[...]

[...]

2007

[...]

395,4

[...]

[...]

2008

[...]

435,0

[...]

[...]

2009

[...]

578,0

[...]

[...]

2010

[...]

635,8

[...]

[...]

Total

[...]

5 473,9

[...]

[...]

| (44) | Ca urmare a dispozițiilor din legea finanțelor pentru 1997 care le reglementează, valorile plăților anuale ale Instituției Publice de Gestionare a Contribuției Excepționale a France Télécom vărsate în 1997 nu corespundeau valorilor prestațiilor estimate sau plătite în realitate personalului pensionat al France Télécom, nici valorilor costurilor care rămân a fi finanțate de stat și nu au fost stabilite în funcție de sumele menționate. Examinarea sumelor rambursate efectiv confirmă lipsa de concordanță. În ciuda contribuției excepționale plătite de France Télécom în 1997, tabelul 3 arată că valorile prestațiilor plătite personalului funcționar pensionat al France Télécom au depășit resursele anuale începând din 2004, cu excepția anului 2006. |
| --- | --- |

(44)

Ca urmare a dispozițiilor din legea finanțelor pentru 1997 care le reglementează, valorile plăților anuale ale Instituției Publice de Gestionare a Contribuției Excepționale a France Télécom vărsate în 1997 nu corespundeau valorilor prestațiilor estimate sau plătite în realitate personalului pensionat al France Télécom, nici valorilor costurilor care rămân a fi finanțate de stat și nu au fost stabilite în funcție de sumele menționate. Examinarea sumelor rambursate efectiv confirmă lipsa de concordanță. În ciuda contribuției excepționale plătite de France Télécom în 1997, tabelul 3 arată că valorile prestațiilor plătite personalului funcționar pensionat al France Télécom au depășit resursele anuale începând din 2004, cu excepția anului 2006.

| (45) | Astfel, plățile cotizațiilor anuale ale France Télécom și plățile anuale ale instituției care gestionează contribuția excepțională nu sunt destinate special și ex ante prestațiilor oferite personalului pensionat al France Télécom în cadrul contului de alocare specială pentru pensii. Într-adevăr, faptul că contribuția excepțională este destinată doar finanțării prestațiilor în cauză din 1997, dacă aceasta ar fi fost aplicată în locul sistemului de rambursare cu o sumă majorată în fiecare an cu 10 % prevăzut de legea finanțelor din 1997, ar fi condus la dispariția instituției publice la sfârșitul anului 2008, mai degrabă decât la sfârșitul lui 2011 astfel cum era prevăzut, ținând cont de suma neacoperită de cotizațiile anuale care figurează în tabelul 3. Indiferent de ipoteză, în ambele cazuri valoarea contribuției excepționale ar fi fost consumată la 31 decembrie 2011. |
| --- | --- |

(45)

Astfel, plățile cotizațiilor anuale ale France Télécom și plățile anuale ale instituției care gestionează contribuția excepțională nu sunt destinate special și ex ante prestațiilor oferite personalului pensionat al France Télécom în cadrul contului de alocare specială pentru pensii. Într-adevăr, faptul că contribuția excepțională este destinată doar finanțării prestațiilor în cauză din 1997, dacă aceasta ar fi fost aplicată în locul sistemului de rambursare cu o sumă majorată în fiecare an cu 10 % prevăzut de legea finanțelor din 1997, ar fi condus la dispariția instituției publice la sfârșitul anului 2008, mai degrabă decât la sfârșitul lui 2011 astfel cum era prevăzut, ținând cont de suma neacoperită de cotizațiile anuale care figurează în tabelul 3. Indiferent de ipoteză, în ambele cazuri valoarea contribuției excepționale ar fi fost consumată la 31 decembrie 2011.

2.2.   Deschiderea progresivă, apoi totală a piețelor de telecomunicații

| (46) | Reforma finanțării pensiilor personalului funcționar al France Télécom a intervenit pe fondul deschiderii totale a concurenței piețelor de servicii pe care opera France Télécom. Începând din 1988, sectorul telecomunicațiilor a fost liberalizat progresiv de Directiva 88/301/CEE a Comisiei din 16 mai 1988 privind concurența pe piețele echipamentelor terminale pentru telecomunicații (26) și de Directiva 90/388/CEE a Comisiei din 28 iunie 1990 privind concurența pe piața serviciilor de telecomunicații (27). Directiva 90/388/CEE prevedea măsuri de liberalizare care trebuiau puse în aplicare înainte de 31 decembrie 1990 în ceea ce privește comunicarea de date și serviciile de telefonie vocală și de date pentru rețele de întreprindere și grupuri închise de utilizatori. Directiva 96/19/CE a Comisiei din 13 martie 1996 de modificare a Directivei 90/388/CEE în ceea ce privește realizarea deplinei concurențe pe piața telecomunicațiilor (28) viza liberalizarea totală a sectorului telecomunicațiilor începând cu 1 ianuarie 1998. |
| --- | --- |

(46)

Reforma finanțării pensiilor personalului funcționar al France Télécom a intervenit pe fondul deschiderii totale a concurenței piețelor de servicii pe care opera France Télécom. Începând din 1988, sectorul telecomunicațiilor a fost liberalizat progresiv de Directiva 88/301/CEE a Comisiei din 16 mai 1988 privind concurența pe piețele echipamentelor terminale pentru telecomunicații (26) și de Directiva 90/388/CEE a Comisiei din 28 iunie 1990 privind concurența pe piața serviciilor de telecomunicații (27). Directiva 90/388/CEE prevedea măsuri de liberalizare care trebuiau puse în aplicare înainte de 31 decembrie 1990 în ceea ce privește comunicarea de date și serviciile de telefonie vocală și de date pentru rețele de întreprindere și grupuri închise de utilizatori. Directiva 96/19/CE a Comisiei din 13 martie 1996 de modificare a Directivei 90/388/CEE în ceea ce privește realizarea deplinei concurențe pe piața telecomunicațiilor (28) viza liberalizarea totală a sectorului telecomunicațiilor începând cu 1 ianuarie 1998.

| (47) | Într-adevăr, Legea nr. 96-659 din 26 iulie 1996 privind reglementarea telecomunicațiilor a stabilit condițiile care permit asigurarea efectului deplin al liberalizării sectorului, punând capăt monopolului France Télécom asupra telefoniei fixe și transmisiei de date și organizând tarifele și interconexiunile cu concurenții. Chiar și în alte sectoare, care nu se supun totuși unor drepturi exclusive și, prin urmare, concurențiale încă din 1987, cum sunt piețele de telefonie mobilă, France Télécom exercita un rol de lider sigur cu o parte de piață care a trecut de la 53,3 % la 49,8 % între 1997 și 2002 (29). De asemenea, Legea nr. 96-659 a investit France Télécom cu misiuni de interes economic general și a prevăzut instituirea unui fond de finanțare a obligațiilor aferente acestuia, alimentat de concurenți. |
| --- | --- |

(47)

Într-adevăr, Legea nr. 96-659 din 26 iulie 1996 privind reglementarea telecomunicațiilor a stabilit condițiile care permit asigurarea efectului deplin al liberalizării sectorului, punând capăt monopolului France Télécom asupra telefoniei fixe și transmisiei de date și organizând tarifele și interconexiunile cu concurenții. Chiar și în alte sectoare, care nu se supun totuși unor drepturi exclusive și, prin urmare, concurențiale încă din 1987, cum sunt piețele de telefonie mobilă, France Télécom exercita un rol de lider sigur cu o parte de piață care a trecut de la 53,3 % la 49,8 % între 1997 și 2002 (29). De asemenea, Legea nr. 96-659 a investit France Télécom cu misiuni de interes economic general și a prevăzut instituirea unui fond de finanțare a obligațiilor aferente acestuia, alimentat de concurenți.

| (48) | Ca urmare a aplicării dispozițiilor citate la considerentele 46 și 47, începând din 1988, France Télécom s-a aflat în situația de a se confrunta cu sosirea concurenților – unii dintre aceștia deținuți parțial de grupuri internaționale – pe piețele de bunuri și servicii pe care acesta opera în Franța, dintre care unii, cum sunt telefonia mobilă sau comunicațiile internaționale, au o componentă transfrontalieră. Această mișcare s-a amplificat pe piețele liberalizate începând cu 1998. Pe de altă parte, France Télécom a semnat alianțe cu operatori străini, cum ar fi Deutsche Telekom și Sprint în 1996 (Global One), multiplicând, în același timp, încă din 1997, parteneriatele și preluările de participațiuni – în Italia (Wind), în Țările de Jos (Casema) sau obținând licențe mobile în Danemarca și Portugalia (30). |
| --- | --- |

(48)

Ca urmare a aplicării dispozițiilor citate la considerentele 46 și 47, începând din 1988, France Télécom s-a aflat în situația de a se confrunta cu sosirea concurenților – unii dintre aceștia deținuți parțial de grupuri internaționale – pe piețele de bunuri și servicii pe care acesta opera în Franța, dintre care unii, cum sunt telefonia mobilă sau comunicațiile internaționale, au o componentă transfrontalieră. Această mișcare s-a amplificat pe piețele liberalizate începând cu 1998. Pe de altă parte, France Télécom a semnat alianțe cu operatori străini, cum ar fi Deutsche Telekom și Sprint în 1996 (Global One), multiplicând, în același timp, încă din 1997, parteneriatele și preluările de participațiuni – în Italia (Wind), în Țările de Jos (Casema) sau obținând licențe mobile în Danemarca și Portugalia (30).

| (49) | Reforma finanțării pensiilor France Télécom a intervenit astfel în același timp cu liberalizarea pieței la nivelul Uniunii Europene. Prin urmare, aceasta a produs efecte asupra unei piețe pe deplin deschise concurenței, în care, pe de altă parte, France Télécom a legat alianțe și a efectuat preluări de participațiuni semnificative în alte state membre. Într-adevăr, dorința de a favoriza expansiunea France Télécom pe piețe europene altele decât Franța apare pe fundalul legii din 1996 și al deschiderii întreprinderii cu capital privat, după cum reiese din declarațiile din timpul discutării proiectului, care evidențiază „ambițiile pe care le nutrea guvernul francez pentru campionul său național, France Télécom” (31). |
| --- | --- |

(49)

Reforma finanțării pensiilor France Télécom a intervenit astfel în același timp cu liberalizarea pieței la nivelul Uniunii Europene. Prin urmare, aceasta a produs efecte asupra unei piețe pe deplin deschise concurenței, în care, pe de altă parte, France Télécom a legat alianțe și a efectuat preluări de participațiuni semnificative în alte state membre. Într-adevăr, dorința de a favoriza expansiunea France Télécom pe piețe europene altele decât Franța apare pe fundalul legii din 1996 și al deschiderii întreprinderii cu capital privat, după cum reiese din declarațiile din timpul discutării proiectului, care evidențiază „ambițiile pe care le nutrea guvernul francez pentru campionul său național, France Télécom” (31).

| (50) | La ora actuală, France Télécom afirmă că este primul furnizor de acces la internet în bandă largă și al treilea operator mobil din Europa, numărându-se printre liderii mondiali ai serviciilor de telecomunicații în întreprinderile multinaționale. În afara Franței, France Télécom este activă în mod semnificativ prin intermediul filialelor, cu poziții de prim plan în Spania, Regatul Unit, Polonia, Slovacia, Belgia și Austria (32). |
| --- | --- |

(50)

La ora actuală, France Télécom afirmă că este primul furnizor de acces la internet în bandă largă și al treilea operator mobil din Europa, numărându-se printre liderii mondiali ai serviciilor de telecomunicații în întreprinderile multinaționale. În afara Franței, France Télécom este activă în mod semnificativ prin intermediul filialelor, cu poziții de prim plan în Spania, Regatul Unit, Polonia, Slovacia, Belgia și Austria (32).

3.   MOTIVE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII

| (51) | În decizia sa de inițiere a procedurii de investigare, Comisia și-a prezentat evaluarea preliminară cu privire la măsurile introduse de legea din 1996, comparându-le cu cadrul de referință pentru cotizațiile sociale și fiscale obligatorii ale France Télécom pe care le stabilea legea din 1990. Comisia a considerat că măsurile păreau să acorde, prin intermediul unor resurse de stat, un avantaj selectiv întreprinderii France Télécom, susceptibil de a denatura concurența și de a afecta schimburile comerciale între statele membre și care putea constitui un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(51)

În decizia sa de inițiere a procedurii de investigare, Comisia și-a prezentat evaluarea preliminară cu privire la măsurile introduse de legea din 1996, comparându-le cu cadrul de referință pentru cotizațiile sociale și fiscale obligatorii ale France Télécom pe care le stabilea legea din 1990. Comisia a considerat că măsurile păreau să acorde, prin intermediul unor resurse de stat, un avantaj selectiv întreprinderii France Télécom, susceptibil de a denatura concurența și de a afecta schimburile comerciale între statele membre și care putea constitui un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (52) | În plus, Comisia nota că, în cazul în care măsurile respective constituie un ajutor de stat, acesta nu a făcut obiectul unei notificări către Comisie înaintea punerii sale în aplicare, deși acesta trebuia să fie considerat ca un ajutor nou, conform jurisprudenței. Astfel, Republica Franceză nu și-ar fi respectat obligația de notificare în temeiul tratatului și, prin urmare, măsura ar trebui să fie considerată ilegală. |
| --- | --- |

(52)

În plus, Comisia nota că, în cazul în care măsurile respective constituie un ajutor de stat, acesta nu a făcut obiectul unei notificări către Comisie înaintea punerii sale în aplicare, deși acesta trebuia să fie considerat ca un ajutor nou, conform jurisprudenței. Astfel, Republica Franceză nu și-ar fi respectat obligația de notificare în temeiul tratatului și, prin urmare, măsura ar trebui să fie considerată ilegală.

| (53) | Comisia a concluzionat că poate examina compatibilitatea ajutorului cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. De asemenea, Comisia a menționat că aceeași dispoziție îi permisese să concluzioneze că ajutorul acordat în favoarea La Poste ca urmare a reformei modului de finanțare a pensiilor funcționarilor acesteia era compatibil cu piața internă (33) și că, ținând cont de similitudinile dintre cele două cazuri, părea adecvat ca, în speță, să se efectueze o analiză similară. |
| --- | --- |

(53)

Comisia a concluzionat că poate examina compatibilitatea ajutorului cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. De asemenea, Comisia a menționat că aceeași dispoziție îi permisese să concluzioneze că ajutorul acordat în favoarea La Poste ca urmare a reformei modului de finanțare a pensiilor funcționarilor acesteia era compatibil cu piața internă (33) și că, ținând cont de similitudinile dintre cele două cazuri, părea adecvat ca, în speță, să se efectueze o analiză similară.

| (54) | În analiza sa preliminară a compatibilității ajutorului cu piața internă și fără a aduce atingere similitudinii cu reforma modului de finanțare a pensiilor întreprinderii La Poste, Comisia a comunicat Republicii Franceze următoarele îndoieli:






  (a) | în primul rând, subliniind că nu dispunea de informații detaliate care să demonstreze că nivelurile cotizațiilor achitate de France Télécom sunt egale cu cele plătite de întreprinderi private de drept comun care operează în sectorul telecomunicațiilor în Franța, Comisia nota că nivelul contribuției liberatorii aplicate întreprinderii France Télécom începând din 1997 nu permite asigurarea unei egalități concurențiale („level playing field”) cu concurenții săi. Aceasta rezultă din faptul că rata aplicată întreprinderii France Télécom nu integrează decât cotizațiile care corespund riscurilor comune între angajații de drept comun și funcționarii de stat și, din acest motiv, exclude cotizațiile care corespund riscurilor care nu sunt comune, cum ar fi șomajul sau neplata salariilor în caz de reorganizare sau de lichidare a întreprinderii; |
| --- | --- | --- |

(54)

În analiza sa preliminară a compatibilității ajutorului cu piața internă și fără a aduce atingere similitudinii cu reforma modului de finanțare a pensiilor întreprinderii La Poste, Comisia a comunicat Republicii Franceze următoarele îndoieli:

(a)

în primul rând, subliniind că nu dispunea de informații detaliate care să demonstreze că nivelurile cotizațiilor achitate de France Télécom sunt egale cu cele plătite de întreprinderi private de drept comun care operează în sectorul telecomunicațiilor în Franța, Comisia nota că nivelul contribuției liberatorii aplicate întreprinderii France Télécom începând din 1997 nu permite asigurarea unei egalități concurențiale („level playing field”) cu concurenții săi. Aceasta rezultă din faptul că rata aplicată întreprinderii France Télécom nu integrează decât cotizațiile care corespund riscurilor comune între angajații de drept comun și funcționarii de stat și, din acest motiv, exclude cotizațiile care corespund riscurilor care nu sunt comune, cum ar fi șomajul sau neplata salariilor în caz de reorganizare sau de lichidare a întreprinderii;

| (b) | în al doilea rând, Comisia nu dispunea de informații suficiente cu privire la efectele reducerii cotizațiilor pentru pensii asupra concurenței, pentru a evalua dacă eventualele efecte pozitive sunt mai importante decât efectele negative. Or, în acest scop, Comisia trebuia să ia în considerare, de asemenea, faptul că France Télécom nu rambursase încă integral o serie de ajutoare ilegale și incompatibile în conformitate cu decizia Comisiei din 2 august 2004 privind ajutorul de stat pus în aplicare de Franța în favoarea France Télécom (denumită în continuare „decizia privind aplicarea taxei profesionale în cazul France Télécom”) (34), decizie pe care Franța nu a aplicat-o în termenul stabilit, astfel cum a constatat Curtea de Justiție (35). |
| --- | --- |

(b)

în al doilea rând, Comisia nu dispunea de informații suficiente cu privire la efectele reducerii cotizațiilor pentru pensii asupra concurenței, pentru a evalua dacă eventualele efecte pozitive sunt mai importante decât efectele negative. Or, în acest scop, Comisia trebuia să ia în considerare, de asemenea, faptul că France Télécom nu rambursase încă integral o serie de ajutoare ilegale și incompatibile în conformitate cu decizia Comisiei din 2 august 2004 privind ajutorul de stat pus în aplicare de Franța în favoarea France Télécom (denumită în continuare „decizia privind aplicarea taxei profesionale în cazul France Télécom”) (34), decizie pe care Franța nu a aplicat-o în termenul stabilit, astfel cum a constatat Curtea de Justiție (35).

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (55) | Observațiile prezentate de părțile interesate sunt rezumate în secțiunile 4.1-4.3. |
| --- | --- |

(55)

Observațiile prezentate de părțile interesate sunt rezumate în secțiunile 4.1-4.3.

4.1.   France Télécom

| (56) | În observațiile sale, pe care le consideră suplimentare în raport cu comentariile transmise de Republica Franceză, France Télécom consideră că se află în fața unei problematici cronice privind surplusul de personal, legată de fostul său statut din administrație, și că nu are, pentru populația în cauză, aceleași posibilități de fluiditate a ocupării forței de muncă ca și concurenții săi. Astfel, France Télécom trebuie să depună un efort de formare foarte însemnat de 180 milioane EUR, echivalentul a 4,5 % din masa salarială față de 2,9 % pentru media întreprinderilor franceze. France Télécom susține, de asemenea, o pondere a salariilor mai mare cu aproximativ [...] %, exceptând majorările și bonificațiile. În plus, neputând pune în aplicare planuri sociale, France Télécom a finanțat costul unor măsuri de sprijin pentru funcționarii care se pensionează, cum ar fi concediul de sfârșit de carieră, cu o valoare care depășește 8 miliarde EUR între 1996 și 2006. |
| --- | --- |

(56)

În observațiile sale, pe care le consideră suplimentare în raport cu comentariile transmise de Republica Franceză, France Télécom consideră că se află în fața unei problematici cronice privind surplusul de personal, legată de fostul său statut din administrație, și că nu are, pentru populația în cauză, aceleași posibilități de fluiditate a ocupării forței de muncă ca și concurenții săi. Astfel, France Télécom trebuie să depună un efort de formare foarte însemnat de 180 milioane EUR, echivalentul a 4,5 % din masa salarială față de 2,9 % pentru media întreprinderilor franceze. France Télécom susține, de asemenea, o pondere a salariilor mai mare cu aproximativ [...] %, exceptând majorările și bonificațiile. În plus, neputând pune în aplicare planuri sociale, France Télécom a finanțat costul unor măsuri de sprijin pentru funcționarii care se pensionează, cum ar fi concediul de sfârșit de carieră, cu o valoare care depășește 8 miliarde EUR între 1996 și 2006.

| (57) | În al doilea rând, France Télécom consideră că cotizațiile pentru pensii suportate între 1990 și 1996 erau anormale și plasau întreprinderea într-o situație de dezavantaj structural față de concurenții săi privați, în sensul hotărârii Combus
   (36), cadrul de referință pentru a aprecia caracterul normal sau anormal al cotizațiilor menționate anterior fiind regimul de drept comun aplicabil concurenților. Principiile enunțate în hotărârea Combus ar fi fost confirmate de atunci de către Tribunal în hotărârea Hotel Cipriani
   (37). France Télécom contestă faptul că situația unui singur operator, în speță el însuși, înainte și după reforma introdusă prin legea din 1996, constituie un cadru de comparație adecvat pentru a aprecia existența unui avantaj economic în sensul jurisprudenței. În orice caz, dacă cadrul de referință trebuia să se raporteze la France Télécom înainte și după reforma din 1996, măsura nu ar putea fi calificată drept selectivă, deoarece aceasta ar fi aplicată omogen în interiorul cadrului menționat. |
| --- | --- |

(57)

În al doilea rând, France Télécom consideră că cotizațiile pentru pensii suportate între 1990 și 1996 erau anormale și plasau întreprinderea într-o situație de dezavantaj structural față de concurenții săi privați, în sensul hotărârii Combus
   (36), cadrul de referință pentru a aprecia caracterul normal sau anormal al cotizațiilor menționate anterior fiind regimul de drept comun aplicabil concurenților. Principiile enunțate în hotărârea Combus ar fi fost confirmate de atunci de către Tribunal în hotărârea Hotel Cipriani
   (37). France Télécom contestă faptul că situația unui singur operator, în speță el însuși, înainte și după reforma introdusă prin legea din 1996, constituie un cadru de comparație adecvat pentru a aprecia existența unui avantaj economic în sensul jurisprudenței. În orice caz, dacă cadrul de referință trebuia să se raporteze la France Télécom înainte și după reforma din 1996, măsura nu ar putea fi calificată drept selectivă, deoarece aceasta ar fi aplicată omogen în interiorul cadrului menționat.

| (58) | Ar rezulta de aici că măsurile în cauză fie nu constituie ajutoare de stat în sensul tratatului prin faptul că eliberează France Télécom de un dezavantaj structural anormal, fie nu pot fi calificate drept avantaj selectiv constitutiv al unui ajutor de stat. |
| --- | --- |

(58)

Ar rezulta de aici că măsurile în cauză fie nu constituie ajutoare de stat în sensul tratatului prin faptul că eliberează France Télécom de un dezavantaj structural anormal, fie nu pot fi calificate drept avantaj selectiv constitutiv al unui ajutor de stat.

| (59) | Cu titlu subsidiar, France Télécom consideră că ajutorul de stat, presupunând că este stabilit, ar fi compatibil cu piața internă conform criteriilor stabilite de Comisie în decizia sa privind regimul de pensii al întreprinderii La Poste (denumită în continuare „decizia La Poste”) (38). În acest sens, caracterul specific al regimului său constând în faptul că plătește o contribuție calculată numai pe baza riscurilor comune nu implică faptul că France Télécom a fost plasat într-o situație favorabilă față de concurenții săi începând din 1996: dincolo de dezavantajele structurale legate de statutul funcționarilor pe care îi angajează, France Télécom a trebuit să plătească o cotizație considerabilă legată de reforma din 1996, a cărei compatibilitate cu piața internă trebuie analizată și a cărei valoare de 5,7 miliarde EUR depășește cu mult suma pe care France Télécom ar fi trebuit să o plătească dacă contribuția sa ar fi fost supusă riscurilor care nu sunt comune. |
| --- | --- |

(59)

Cu titlu subsidiar, France Télécom consideră că ajutorul de stat, presupunând că este stabilit, ar fi compatibil cu piața internă conform criteriilor stabilite de Comisie în decizia sa privind regimul de pensii al întreprinderii La Poste (denumită în continuare „decizia La Poste”) (38). În acest sens, caracterul specific al regimului său constând în faptul că plătește o contribuție calculată numai pe baza riscurilor comune nu implică faptul că France Télécom a fost plasat într-o situație favorabilă față de concurenții săi începând din 1996: dincolo de dezavantajele structurale legate de statutul funcționarilor pe care îi angajează, France Télécom a trebuit să plătească o cotizație considerabilă legată de reforma din 1996, a cărei compatibilitate cu piața internă trebuie analizată și a cărei valoare de 5,7 miliarde EUR depășește cu mult suma pe care France Télécom ar fi trebuit să o plătească dacă contribuția sa ar fi fost supusă riscurilor care nu sunt comune.

| (60) | France Télécom consideră că, în decizia La Poste
   (39), Comisia a admis că valoarea unei contribuții unice excepționale (2 miliarde EUR), în cadrul unei reforme intrate în vigoare după notificare, dar înainte de decizia Comisiei, compensează cotizațiile corespunzătoare riscurilor care nu sunt comune, până la epuizarea sumei contribuției unice. Nimic nu ar justifica, potrivit France Télécom, ca Comisia să se îndepărteze de acest principiu din moment ce declarațiile politice din acea perioadă în timpul dezbaterii privind proiectul de lege din 1996 nu permit să se considere că valoarea contribuției forfetare a France Télécom ar fi fost fixată de legiuitor astfel încât să mențină un status quo de zece ani. |
| --- | --- |

(60)

France Télécom consideră că, în decizia La Poste
   (39), Comisia a admis că valoarea unei contribuții unice excepționale (2 miliarde EUR), în cadrul unei reforme intrate în vigoare după notificare, dar înainte de decizia Comisiei, compensează cotizațiile corespunzătoare riscurilor care nu sunt comune, până la epuizarea sumei contribuției unice. Nimic nu ar justifica, potrivit France Télécom, ca Comisia să se îndepărteze de acest principiu din moment ce declarațiile politice din acea perioadă în timpul dezbaterii privind proiectul de lege din 1996 nu permit să se considere că valoarea contribuției forfetare a France Télécom ar fi fost fixată de legiuitor astfel încât să mențină un status quo de zece ani.

| (61) | În plus, cifrele disponibile în 1996 ar contrazice teza potrivit căreia suma de 5,7 miliarde EUR ar fi fost estimată în acea perioadă astfel încât să corespundă cu exactitate costului suplimentar pentru stat al aplicării legii din 1996 timp de zece ani, compensând, an după an, cotizațiile anuale mai mici plătite de întreprindere, chiar ținând cont de costurile de compensare între regimurile de pensie de care France Télécom a fost eliberată în 1996 (40). Valoarea contribuției excepționale avea în vedere ca statul francez să fie despăgubit global ca urmare a reformei. Prin urmare, contribuția excepțională ar trebui să fie neapărat luată în calcul pentru a analiza echitatea concurențială a acesteia de la intrarea sa în vigoare în 1997. |
| --- | --- |

(61)

În plus, cifrele disponibile în 1996 ar contrazice teza potrivit căreia suma de 5,7 miliarde EUR ar fi fost estimată în acea perioadă astfel încât să corespundă cu exactitate costului suplimentar pentru stat al aplicării legii din 1996 timp de zece ani, compensând, an după an, cotizațiile anuale mai mici plătite de întreprindere, chiar ținând cont de costurile de compensare între regimurile de pensie de care France Télécom a fost eliberată în 1996 (40). Valoarea contribuției excepționale avea în vedere ca statul francez să fie despăgubit global ca urmare a reformei. Prin urmare, contribuția excepțională ar trebui să fie neapărat luată în calcul pentru a analiza echitatea concurențială a acesteia de la intrarea sa în vigoare în 1997.

| (62) | În sfârșit, France Télécom consideră că, având în vedere că, în lipsa reformei din 1996, întreprinderea ar fi suferit un handicap concurențial semnificativ pe piețele a căror liberalizare era un obiectiv al Uniunii și că autoritățile franceze s-au conformat pe deplin deciziei privind aplicarea taxei profesionale în cazul France Télécom (41), măsura nu generează efecte negative asupra concurenței. |
| --- | --- |

(62)

În sfârșit, France Télécom consideră că, având în vedere că, în lipsa reformei din 1996, întreprinderea ar fi suferit un handicap concurențial semnificativ pe piețele a căror liberalizare era un obiectiv al Uniunii și că autoritățile franceze s-au conformat pe deplin deciziei privind aplicarea taxei profesionale în cazul France Télécom (41), măsura nu generează efecte negative asupra concurenței.

4.2.   Reclamanții

| (63) | Reclamanții împărtășesc aprecierea Comisiei din decizia de inițiere în ceea ce privește existența unui ajutor de stat în sensul tratatului, constând în reducerea cotizațiilor pentru pensii pe care trebuie să le plătească France Télécom, introdusă prin legea din 1996. Potrivit raționamentului urmat în decizia menționată (care nu conține o cuantificare, fapt pe care reclamanții îl regretă), valoarea ajutorului ar fi de 12,3 miliarde EUR și în niciun caz mai mică de 9,9 miliarde EUR (42). Reclamanții consideră că efectele măsurii, și anume reducerea unor costuri sociale care, în mod normal, grevează bugetul întreprinderii, și nu obiectul măsurii, și anume compensarea unui presupus dezavantaj, sunt cele care determină calificarea acesteia drept ajutor de stat. De altfel, nu ar exista niciun dezavantaj în angajarea de funcționari de către France Télécom, întreprinderea plătind cotizații pentru șomaj și costuri salariale cu 13 % mai mici față de concurenți și dispunând de un personal stabil și flexibil în ceea ce privește reducerea masei salariale prin pensionări anticipate și crearea de punți către funcția publică. |
| --- | --- |

(63)

Reclamanții împărtășesc aprecierea Comisiei din decizia de inițiere în ceea ce privește existența unui ajutor de stat în sensul tratatului, constând în reducerea cotizațiilor pentru pensii pe care trebuie să le plătească France Télécom, introdusă prin legea din 1996. Potrivit raționamentului urmat în decizia menționată (care nu conține o cuantificare, fapt pe care reclamanții îl regretă), valoarea ajutorului ar fi de 12,3 miliarde EUR și în niciun caz mai mică de 9,9 miliarde EUR (42). Reclamanții consideră că efectele măsurii, și anume reducerea unor costuri sociale care, în mod normal, grevează bugetul întreprinderii, și nu obiectul măsurii, și anume compensarea unui presupus dezavantaj, sunt cele care determină calificarea acesteia drept ajutor de stat. De altfel, nu ar exista niciun dezavantaj în angajarea de funcționari de către France Télécom, întreprinderea plătind cotizații pentru șomaj și costuri salariale cu 13 % mai mici față de concurenți și dispunând de un personal stabil și flexibil în ceea ce privește reducerea masei salariale prin pensionări anticipate și crearea de punți către funcția publică.

| (64) | Potrivit reclamanților, ajutorul de stat astfel caracterizat ar fi incompatibil cu piața internă. Într-adevăr, avantajul concurențial considerabil adus întreprinderii France Télécom era cu atât mai prejudiciabil cu cât reducerea costurilor nu era necesară pentru a evita compromiterea structurii sale financiare: scutită de o datorie actualizată netă pentru pensii de 9,9 miliarde EUR, cel puțin în 1996, și nemaiavând de înscris aceste costuri în bilanțul său contabil sau în anexa la acesta, France Télécom s-a îndatorat ulterior cu sume mult mai semnificative, având o datorie financiară netă de 44 miliarde EUR în medie între 1997 și 2007. În plus, ajutorul care dispensează France Télécom de cotizațiile pentru pensii moștenite din monopol a permis finanțarea expansiunii internaționale a întreprinderii, consolidând, în același timp, poziția sa în Franța, unde se bucura de avantaje considerabile de monopol, ale cărui sarcini nu erau decât compensarea corectă a acestuia. |
| --- | --- |

(64)

Potrivit reclamanților, ajutorul de stat astfel caracterizat ar fi incompatibil cu piața internă. Într-adevăr, avantajul concurențial considerabil adus întreprinderii France Télécom era cu atât mai prejudiciabil cu cât reducerea costurilor nu era necesară pentru a evita compromiterea structurii sale financiare: scutită de o datorie actualizată netă pentru pensii de 9,9 miliarde EUR, cel puțin în 1996, și nemaiavând de înscris aceste costuri în bilanțul său contabil sau în anexa la acesta, France Télécom s-a îndatorat ulterior cu sume mult mai semnificative, având o datorie financiară netă de 44 miliarde EUR în medie între 1997 și 2007. În plus, ajutorul care dispensează France Télécom de cotizațiile pentru pensii moștenite din monopol a permis finanțarea expansiunii internaționale a întreprinderii, consolidând, în același timp, poziția sa în Franța, unde se bucura de avantaje considerabile de monopol, ale cărui sarcini nu erau decât compensarea corectă a acestuia.

| (65) | Pe de altă parte, ajutoarele ilegale și incompatibile nerambursate în trecut ar interzice declararea ajutorului ca fiind compatibil cu funcționarea în cauză, ținând cont de efectul lor cumulat. În sfârșit, absența unei echități concurențiale a reformei din 1996 ca urmare a neplății unor cotizații corespunzătoare riscurilor de șomaj și de neplată a salariilor în caz de reorganizare a întreprinderii exclude compatibilitatea reformei cu reglementările din tratat. Or, este necesar ca datoria privind pensiile a France Télécom să fie calculată de un expert independent și ca Franța să se angajeze să asigure neutralitatea financiară a regimului, în special prevăzând mecanisme de ajustare a contribuției angajator și a sultei de 5,7 miliarde EUR în cazul unor variații ale costurilor. |
| --- | --- |

(65)

Pe de altă parte, ajutoarele ilegale și incompatibile nerambursate în trecut ar interzice declararea ajutorului ca fiind compatibil cu funcționarea în cauză, ținând cont de efectul lor cumulat. În sfârșit, absența unei echități concurențiale a reformei din 1996 ca urmare a neplății unor cotizații corespunzătoare riscurilor de șomaj și de neplată a salariilor în caz de reorganizare a întreprinderii exclude compatibilitatea reformei cu reglementările din tratat. Or, este necesar ca datoria privind pensiile a France Télécom să fie calculată de un expert independent și ca Franța să se angajeze să asigure neutralitatea financiară a regimului, în special prevăzând mecanisme de ajustare a contribuției angajator și a sultei de 5,7 miliarde EUR în cazul unor variații ale costurilor.

4.3.   Operatorul de telecomunicații

| (66) | Operatorul de telecomunicații împărtășește și susține analiza preliminară expusă în decizia de inițiere a Comisiei, calificând drept ajutor de stat nou și ilegal modificările introduse prin legea din 1996 care tind să substituie contribuțiile liberatorii anuale ale France Télécom cu plățile pensiilor suportate efectiv de către stat, minus cotizațiile plătite de angajații activi care au statutul de funcționar. Potrivit acestui operator, aceeași calificare s-ar aplica, de asemenea, cotizațiilor sociale corespunzătoare riscurilor care nu sunt comune cu cele ale angajaților de drept privat pe care le plătesc concurenții întreprinderii France Télécom, dar pe care acesta nu le plătește, cel puțin începând din 1996, pentru efectivul său de funcționari și pentru personalul de drept comun. În plus, spre deosebire de cazul care a făcut obiectul deciziei La Poste
   (43), calculul cotizației angajator a France Télécom nu a integrat și nu integrează încă cotizațiile menționate, ceea ce ar împiedica ca ajutorul să fie declarat compatibil. |
| --- | --- |

(66)

Operatorul de telecomunicații împărtășește și susține analiza preliminară expusă în decizia de inițiere a Comisiei, calificând drept ajutor de stat nou și ilegal modificările introduse prin legea din 1996 care tind să substituie contribuțiile liberatorii anuale ale France Télécom cu plățile pensiilor suportate efectiv de către stat, minus cotizațiile plătite de angajații activi care au statutul de funcționar. Potrivit acestui operator, aceeași calificare s-ar aplica, de asemenea, cotizațiilor sociale corespunzătoare riscurilor care nu sunt comune cu cele ale angajaților de drept privat pe care le plătesc concurenții întreprinderii France Télécom, dar pe care acesta nu le plătește, cel puțin începând din 1996, pentru efectivul său de funcționari și pentru personalul de drept comun. În plus, spre deosebire de cazul care a făcut obiectul deciziei La Poste
   (43), calculul cotizației angajator a France Télécom nu a integrat și nu integrează încă cotizațiile menționate, ceea ce ar împiedica ca ajutorul să fie declarat compatibil.

| (67) | În ceea ce privește ajutorul care rezultă din dispariția rambursării către stat a pensiilor acordate, operatorul estimează că analiza bilanțului concurențial realizată de Comisie în decizia La Poste ar trebui să o conducă, a contrario, la concluzia că ajutorul în cauză este incompatibil. Analiza ar trebui să fie fondată pe faptele intervenite începând din 1996, și nu, precum în decizia La Poste, în mod ipotetic pentru viitor. |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește ajutorul care rezultă din dispariția rambursării către stat a pensiilor acordate, operatorul estimează că analiza bilanțului concurențial realizată de Comisie în decizia La Poste ar trebui să o conducă, a contrario, la concluzia că ajutorul în cauză este incompatibil. Analiza ar trebui să fie fondată pe faptele intervenite începând din 1996, și nu, precum în decizia La Poste, în mod ipotetic pentru viitor.

| (68) | Or, potrivit operatorului, pe multe dintre piețele pe care operează France Télécom, aceasta deține o poziție de putere de piață asimilabilă unei poziții dominante. Din acest motiv, întreprinderea este supusă unor obligații reglementare ex ante pe piețele cu ridicata în bandă largă și foarte largă, cu origine și terminare a apelurilor pe linii fixe. În decizia sa din 16 iulie 2003 privind o procedură de aplicare a articolului 82 din Tratatul CE în cazul COMP-38.233, Comisia a constatat și a sancționat, de altfel, o încălcare a articolului 102 din TFUE de către France Télécom prin intermediul filialei sale Wanadoo (44). Din moment ce întreprinderea se bucură de o bună sănătate financiară, ajutoarele primite i-au permis să finanțeze expansiunea sa internațională, în special prin achiziționarea societăților Orange, Retevisión și AMENA. |
| --- | --- |

(68)

Or, potrivit operatorului, pe multe dintre piețele pe care operează France Télécom, aceasta deține o poziție de putere de piață asimilabilă unei poziții dominante. Din acest motiv, întreprinderea este supusă unor obligații reglementare ex ante pe piețele cu ridicata în bandă largă și foarte largă, cu origine și terminare a apelurilor pe linii fixe. În decizia sa din 16 iulie 2003 privind o procedură de aplicare a articolului 82 din Tratatul CE în cazul COMP-38.233, Comisia a constatat și a sancționat, de altfel, o încălcare a articolului 102 din TFUE de către France Télécom prin intermediul filialei sale Wanadoo (44). Din moment ce întreprinderea se bucură de o bună sănătate financiară, ajutoarele primite i-au permis să finanțeze expansiunea sa internațională, în special prin achiziționarea societăților Orange, Retevisión și AMENA.

| (69) | În sfârșit, operatorul solicită Comisiei să cuantifice în mod precis valorile ajutorului în cauză și, prin aplicarea jurisprudenței Deggendorf
   (45), să refuze să admită compatibilitatea măsurilor în cauză cu piața internă atât timp cât ajutoarele ilegale din trecut nu au fost rambursate. |
| --- | --- |

(69)

În sfârșit, operatorul solicită Comisiei să cuantifice în mod precis valorile ajutorului în cauză și, prin aplicarea jurisprudenței Deggendorf
   (45), să refuze să admită compatibilitatea măsurilor în cauză cu piața internă atât timp cât ajutoarele ilegale din trecut nu au fost rambursate.

5.   OBSERVAȚIILE REPUBLICII FRANCEZE

| (70) | Republica Franceză consideră că schimbările introduse în 1996 în modul de finanțare a pensiilor funcționarilor statului francez afiliați întreprinderii France Télécom nu conțin niciun element de ajutor de stat. În orice caz, reforma din 1996 ar fi compatibilă cu piața internă, în special, prin transpunerea în speță a raționamentului urmat de Comisie în decizia La Poste
   (46). |
| --- | --- |

(70)

Republica Franceză consideră că schimbările introduse în 1996 în modul de finanțare a pensiilor funcționarilor statului francez afiliați întreprinderii France Télécom nu conțin niciun element de ajutor de stat. În orice caz, reforma din 1996 ar fi compatibilă cu piața internă, în special, prin transpunerea în speță a raționamentului urmat de Comisie în decizia La Poste
   (46).

5.1.   Privind existența unui ajutor de stat

| (71) | Potrivit Republicii Franceze, legea din 1990 plasa întreprinderea France Télécom într-o situație anormală și derogatorie de la dreptul comun, care prevede ca întreprinderile să achite o contribuție angajator cu caracter liberatoriu proporțională cu masa salarială și fără legătură cu nivelul pensiilor acordate. Astfel, sarcina asumată de France Télécom ar fi anormală, deoarece deficitul financiar al subregimului pentru populația în cauză era sigur și destinat să devină insuportabil având în vedere reducerea inevitabilă a numărului de funcționari activi și creșterea concomitentă a numărului de pensionari. |
| --- | --- |

(71)

Potrivit Republicii Franceze, legea din 1990 plasa întreprinderea France Télécom într-o situație anormală și derogatorie de la dreptul comun, care prevede ca întreprinderile să achite o contribuție angajator cu caracter liberatoriu proporțională cu masa salarială și fără legătură cu nivelul pensiilor acordate. Astfel, sarcina asumată de France Télécom ar fi anormală, deoarece deficitul financiar al subregimului pentru populația în cauză era sigur și destinat să devină insuportabil având în vedere reducerea inevitabilă a numărului de funcționari activi și creșterea concomitentă a numărului de pensionari.

| (72) | Reforma din 1996 ar fi armonizat finanțarea pensiilor cu dreptul comun, fără a avea ca efect plasarea întreprinderii într-o situație concurențială mai favorabilă, din moment ce contribuția France Télécom este calculată anual astfel încât să armonizeze nivelul cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii cu cele ale concurenților din sectorul telecomunicațiilor. Cu toate acestea, neluarea în calcul a cotizațiilor corespunzătoare riscurilor care nu sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor în calcularea cotizației ca urmare a aplicării „ratei de echitate concurențială” ar fi justificată datorită statutului acestora din urmă, care exclude, de exemplu, riscul de șomaj în afara unor cazuri excepționale de concediere sau de revocare. |
| --- | --- |

(72)

Reforma din 1996 ar fi armonizat finanțarea pensiilor cu dreptul comun, fără a avea ca efect plasarea întreprinderii într-o situație concurențială mai favorabilă, din moment ce contribuția France Télécom este calculată anual astfel încât să armonizeze nivelul cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii cu cele ale concurenților din sectorul telecomunicațiilor. Cu toate acestea, neluarea în calcul a cotizațiilor corespunzătoare riscurilor care nu sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor în calcularea cotizației ca urmare a aplicării „ratei de echitate concurențială” ar fi justificată datorită statutului acestora din urmă, care exclude, de exemplu, riscul de șomaj în afara unor cazuri excepționale de concediere sau de revocare.

| (73) | Republica Franceză estimează că situația concurenților întreprinderii în Franța trebuie să constituie cadrul de referință pentru determinarea caracterului normal sau anormal al contribuțiilor care privesc France Télécom. Or, în speță, ținând cont de natura exorbitantă, derogatorie de la dreptul comun, inechitabilă și neviabilă a sarcinii pe care o impunea întreprinderii France Télécom legea din 1990, suprimarea acesteia și armonizarea cu situația concurenților prevăzute în reforma din 1996 au restabilit pur și simplu condițiile normale de concurență. De altfel, France Télécom nu a fost compensat ca urmare a dezavantajelor suferite sub acest regim, deși, după cum se subliniază în observațiile sale, întreprinderea suportă încă dezavantaje structurale, costuri suplimentare și rigidități din cauza statutului aplicabil funcționarilor pe care îi angajează în ceea ce privește sprijinul financiar pentru plecările sau întoarcerile în administrație, eforturile în materie de formare profesională sau de cost salarial superior. Prin urmare, regimul actual care rezultă din reformă nu conferă niciun avantaj întreprinderii France Télécom și, în consecință, nu conține niciun element de ajutor de stat în sensul tratatului. |
| --- | --- |

(73)

Republica Franceză estimează că situația concurenților întreprinderii în Franța trebuie să constituie cadrul de referință pentru determinarea caracterului normal sau anormal al contribuțiilor care privesc France Télécom. Or, în speță, ținând cont de natura exorbitantă, derogatorie de la dreptul comun, inechitabilă și neviabilă a sarcinii pe care o impunea întreprinderii France Télécom legea din 1990, suprimarea acesteia și armonizarea cu situația concurenților prevăzute în reforma din 1996 au restabilit pur și simplu condițiile normale de concurență. De altfel, France Télécom nu a fost compensat ca urmare a dezavantajelor suferite sub acest regim, deși, după cum se subliniază în observațiile sale, întreprinderea suportă încă dezavantaje structurale, costuri suplimentare și rigidități din cauza statutului aplicabil funcționarilor pe care îi angajează în ceea ce privește sprijinul financiar pentru plecările sau întoarcerile în administrație, eforturile în materie de formare profesională sau de cost salarial superior. Prin urmare, regimul actual care rezultă din reformă nu conferă niciun avantaj întreprinderii France Télécom și, în consecință, nu conține niciun element de ajutor de stat în sensul tratatului.

| (74) | Această interpretare rezultă din principiile generale degajate de jurisdicțiile Uniunii conform cărora, deoarece nu constituie ajutoare de stat decât intervențiile care reduc costurile ce grevează, în mod normal, bugetul unei întreprinderi, o lege care permite să se evite ca bugetul unei întreprinderi să fie grevat de costuri care, într-o situație normală, nu ar fi existat, nu constituie un ajutor de stat (47). Acesta ar fi și cazul măsurilor care eliberează un concurent public de un dezavantaj structural față de concurenții săi privați (48). Această interpretare ar fi, de asemenea, în conformitate cu practica Comisiei (49). |
| --- | --- |

(74)

Această interpretare rezultă din principiile generale degajate de jurisdicțiile Uniunii conform cărora, deoarece nu constituie ajutoare de stat decât intervențiile care reduc costurile ce grevează, în mod normal, bugetul unei întreprinderi, o lege care permite să se evite ca bugetul unei întreprinderi să fie grevat de costuri care, într-o situație normală, nu ar fi existat, nu constituie un ajutor de stat (47). Acesta ar fi și cazul măsurilor care eliberează un concurent public de un dezavantaj structural față de concurenții săi privați (48). Această interpretare ar fi, de asemenea, în conformitate cu practica Comisiei (49).

| (75) | În sfârșit, în mod general, Republica Franceză nu consideră pertinent să se includă în prezenta procedură mecanismele de compensare și de supracompensare în temeiul cărora France Télécom a plătit costurile între 1991 și 1996 (a se vedea tabelul 1) pentru a determina existența unui ajutor sau data la care s-a materializat un avantaj care rezultă din reforma introdusă prin legea din 1996, care nu conține nicio dispoziție în acest sens. Plata unor astfel de costuri rezulta dintr-un regim derogatoriu de la dreptul comun, în care regimul de pensii aplicabil întreprinderii France Télécom era considerat drept un regim autonom, ceea ce nu mai fost cazul începând din 1997. |
| --- | --- |

(75)

În sfârșit, în mod general, Republica Franceză nu consideră pertinent să se includă în prezenta procedură mecanismele de compensare și de supracompensare în temeiul cărora France Télécom a plătit costurile între 1991 și 1996 (a se vedea tabelul 1) pentru a determina existența unui ajutor sau data la care s-a materializat un avantaj care rezultă din reforma introdusă prin legea din 1996, care nu conține nicio dispoziție în acest sens. Plata unor astfel de costuri rezulta dintr-un regim derogatoriu de la dreptul comun, în care regimul de pensii aplicabil întreprinderii France Télécom era considerat drept un regim autonom, ceea ce nu mai fost cazul începând din 1997.

| (76) | Dată fiind această rezervă, Republica Franceză a detaliat estimarea costurilor furnizată de France Télécom și menționată la considerentul 61 de care întreprinderea nu s-a mai achitat începând din 1997. Pe baza unei reconstituiri reale pentru anii 2008-2010 retropolată prin aplicarea unui factor de trecere, Republica Franceză consideră că costurile pe care France Télécom le-a plătit în acest sens sunt mai mici cu 165 milioane EUR decât cele calculate de întreprindere. |
| --- | --- |

(76)

Dată fiind această rezervă, Republica Franceză a detaliat estimarea costurilor furnizată de France Télécom și menționată la considerentul 61 de care întreprinderea nu s-a mai achitat începând din 1997. Pe baza unei reconstituiri reale pentru anii 2008-2010 retropolată prin aplicarea unui factor de trecere, Republica Franceză consideră că costurile pe care France Télécom le-a plătit în acest sens sunt mai mici cu 165 milioane EUR decât cele calculate de întreprindere.

5.2.   Privind compatibilitatea cu piața internă a unui eventual ajutor de stat

| (77) | În orice caz, Republica Franceză consideră că, dacă reforma din 1996 privind France Télécom constituia un ajutor de stat, acesta ar trebui să fie declarat compatibil cu piața internă, conform analizei urmate de Comisie în decizia La Poste
   (50). Reforma din 1996 eliberează France Télécom de o sarcină structurală care îi afecta competitivitatea pe o piață în curs de liberalizare, iar contribuțiile sale sunt calculate de atunci înainte pe baza unei rate de egalitate concurențială în ceea ce privește riscurile comune. |
| --- | --- |

(77)

În orice caz, Republica Franceză consideră că, dacă reforma din 1996 privind France Télécom constituia un ajutor de stat, acesta ar trebui să fie declarat compatibil cu piața internă, conform analizei urmate de Comisie în decizia La Poste
   (50). Reforma din 1996 eliberează France Télécom de o sarcină structurală care îi afecta competitivitatea pe o piață în curs de liberalizare, iar contribuțiile sale sunt calculate de atunci înainte pe baza unei rate de egalitate concurențială în ceea ce privește riscurile comune.

| (78) | Faptul că contribuția pe care o plătește France Télécom începând din 1997 nu integrează riscurile care nu sunt comune salariaților de drept privat nu ar constitui niciun obstacol în privința compatibilității cu piața internă. În acest sens, tabelul 4, extras din informațiile furnizate de Republica Franceză, ilustrează diferența dintre contribuția plătită de France Télécom și ceea ce s-ar fi plătit dacă riscurile care nu sunt comune ar fi fost integrate în calcul, scăzând prestațiile autoasigurate de France Télécom și alte prelevări care o grevează în raport cu concurenții.

  Tabelul 4


  Contribuția angajator a France Télécom între 1997-2010, calculată în funcție de rata de echitate concurențială aplicată (REC) și o rată de echitate concurențială modificată (REC*) pentru a integra riscurile care nu sunt comune











  An | REC | Milioane EUR | REC* | Milioane EUR | REC-REC* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 36,2 % | 1 088,9 | 48,1 % | 1 446,9 | – 358,0 |
| 1998 | 35,4 % | 1 069,6 | 47,1 % | 1 423,1 | – 353,5 |
| 1999 | 36,7 % | 1 108,5 | 48,4 % | 1 460,3 | – 351,8 |
| 2000 | 36,4 % | 1 085,0 | 48,0 % | 1 429,3 | – 344,3 |
| 2001 | 37,0 % | 1 088,6 | 47,9 % | 1 407,9 | – 319,3 |
| 2002 | 37,7 % | 1 100,1 | 43,5 % | 1 267,9 | – 167,8 |
| 2003 | 37,6 % | 1 085,0 | 45,0 % | 1 298,5 | – 213,5 |
| 2004 | [...] % | 1 048,6 | [...] % | [...] | [...] |
| 2005 | [...] % | 984,6 | [...] % | [...] | [...] |
| 2006 | [...] % | 957,6 | [...] % | [...] | [...] |
| 2007 | [...] % | 917,6 | [...] % | [...] | [...] |
| 2008 | [...] % | 859,2 | [...] % | [...] | [...] |
| 2009 | [...] % | 805,4 | [...] % | [...] | [...] |
| 2010 | [...] % | 744,5 | [...] % | [...] | [...] |

(78)

Faptul că contribuția pe care o plătește France Télécom începând din 1997 nu integrează riscurile care nu sunt comune salariaților de drept privat nu ar constitui niciun obstacol în privința compatibilității cu piața internă. În acest sens, tabelul 4, extras din informațiile furnizate de Republica Franceză, ilustrează diferența dintre contribuția plătită de France Télécom și ceea ce s-ar fi plătit dacă riscurile care nu sunt comune ar fi fost integrate în calcul, scăzând prestațiile autoasigurate de France Télécom și alte prelevări care o grevează în raport cu concurenții.

Tabelul 4

Contribuția angajator a France Télécom între 1997-2010, calculată în funcție de rata de echitate concurențială aplicată (REC) și o rată de echitate concurențială modificată (REC*) pentru a integra riscurile care nu sunt comune

An

REC

Milioane EUR

REC*

Milioane EUR

REC-REC*

1997

36,2 %

1 088,9

48,1 %

1 446,9

– 358,0

1998

35,4 %

1 069,6

47,1 %

1 423,1

– 353,5

1999

36,7 %

1 108,5

48,4 %

1 460,3

– 351,8

2000

36,4 %

1 085,0

48,0 %

1 429,3

– 344,3

2001

37,0 %

1 088,6

47,9 %

1 407,9

– 319,3

2002

37,7 %

1 100,1

43,5 %

1 267,9

– 167,8

2003

37,6 %

1 085,0

45,0 %

1 298,5

– 213,5

2004

[...] %

1 048,6

[...] %

[...]

[...]

2005

[...] %

984,6

[...] %

[...]

[...]

2006

[...] %

957,6

[...] %

[...]

[...]

2007

[...] %

917,6

[...] %

[...]

[...]

2008

[...] %

859,2

[...] %

[...]

[...]

2009

[...] %

805,4

[...] %

[...]

[...]

2010

[...] %

744,5

[...] %

[...]

[...]

| (79) | Republica Franceză consideră că, din 1997 și până în 2043, valoarea actualizată a cotizațiilor plătite efectiv și care trebuie plătite de către France Télécom ar fi de 13,5 miliarde EUR. Cu o rată de egalitate concurențială modificată de luarea în considerare a riscurilor care nu sunt comune în calcularea sa, scăzând contribuțiile care grevează întreprinderea France Télécom, și nu concurenții acestuia, s-ar ajunge la o contribuție anuală mai ridicată pentru aceeași perioadă, și anume 16,7 miliarde EUR. Considerând includerea riscurilor menționate ca nefiind pertinentă, autoritățile franceze au calculat că diferența (3,2 miliarde EUR) ar fi pe deplin compensată de contribuția forfetară excepțională de 5,7 miliarde EUR plătită de France Télécom în 1997. |
| --- | --- |

(79)

Republica Franceză consideră că, din 1997 și până în 2043, valoarea actualizată a cotizațiilor plătite efectiv și care trebuie plătite de către France Télécom ar fi de 13,5 miliarde EUR. Cu o rată de egalitate concurențială modificată de luarea în considerare a riscurilor care nu sunt comune în calcularea sa, scăzând contribuțiile care grevează întreprinderea France Télécom, și nu concurenții acestuia, s-ar ajunge la o contribuție anuală mai ridicată pentru aceeași perioadă, și anume 16,7 miliarde EUR. Considerând includerea riscurilor menționate ca nefiind pertinentă, autoritățile franceze au calculat că diferența (3,2 miliarde EUR) ar fi pe deplin compensată de contribuția forfetară excepțională de 5,7 miliarde EUR plătită de France Télécom în 1997.

| (80) | Republica Franceză estimează că se poate considera, precum în decizia La Poste
   (51), că această contribuție forfetară poate fi asimilată cu o sultă susceptibilă a compensa plata unor contribuții legate de o rată modificată care integrează cotizațiile pentru riscurile care nu sunt comune. În acest caz, se pare că valoarea sultei depășește la ora actuală suma rezultată din diferența dintre rata fixată de reforma din 1996 și rata modificată indicată în tabelul 4 și că valoarea sultei nu va fi niciodată consumată în întregime de diferența dintre rate. În aceste condiții, ar fi eliminate îndoielile exprimate de Comisie în decizia sa de inițiere în ceea ce privește absența unei adevărate echități concurențiale între France Télécom și concurenții săi. |
| --- | --- |

(80)

Republica Franceză estimează că se poate considera, precum în decizia La Poste
   (51), că această contribuție forfetară poate fi asimilată cu o sultă susceptibilă a compensa plata unor contribuții legate de o rată modificată care integrează cotizațiile pentru riscurile care nu sunt comune. În acest caz, se pare că valoarea sultei depășește la ora actuală suma rezultată din diferența dintre rata fixată de reforma din 1996 și rata modificată indicată în tabelul 4 și că valoarea sultei nu va fi niciodată consumată în întregime de diferența dintre rate. În aceste condiții, ar fi eliminate îndoielile exprimate de Comisie în decizia sa de inițiere în ceea ce privește absența unei adevărate echități concurențiale între France Télécom și concurenții săi.

| (81) | Pentru Republica Franceză, reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor afiliați La Poste, introdusă în 2006 și inspirată din cea a France Télécom din 1996, ar fi perfect comparabilă cu aceasta din urmă în ceea ce privește aspectele sale esențiale. Ținând cont de acest paralelism, nicio justificare nu ar permite Comisiei să se îndepărteze de precedentul în ceea ce privește La Poste. În special, Comisia ar trebui să admită ca contribuția forfetară excepțională impusă întreprinderii France Télécom să fie luată în considerare în analiza echității concurențiale a reformei, considerând-o de facto ca un avans la plata cotizațiilor legate de riscurile care nu sunt comune. |
| --- | --- |

(81)

Pentru Republica Franceză, reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor afiliați La Poste, introdusă în 2006 și inspirată din cea a France Télécom din 1996, ar fi perfect comparabilă cu aceasta din urmă în ceea ce privește aspectele sale esențiale. Ținând cont de acest paralelism, nicio justificare nu ar permite Comisiei să se îndepărteze de precedentul în ceea ce privește La Poste. În special, Comisia ar trebui să admită ca contribuția forfetară excepțională impusă întreprinderii France Télécom să fie luată în considerare în analiza echității concurențiale a reformei, considerând-o de facto ca un avans la plata cotizațiilor legate de riscurile care nu sunt comune.

| (82) | A contrario, dezbaterile în Adunarea Națională și în Senat care evocau, la momentul respectiv, o perioadă de zece ani de acoperire financiară a reformei ar avea la bază declarații punctuale. Un astfel de raționament nu s-ar regăsi nici în expunerile motivelor proiectelor de lege, nici în legile în cauză sau în textele adoptate pentru aplicarea acestora. Intenția legiuitorului în 1996 ar fi fost de a fixa cotizațiile pentru pensii ale France Télécom la un nivel echivalent celui al concurenților, și nu de a priva de efect reforma pentru o perioadă de zece ani, cum ar sugera raționamentul pe care Comisia l-ar putea adopta bazându-se pe declarații scoase din context. |
| --- | --- |

(82)

A contrario, dezbaterile în Adunarea Națională și în Senat care evocau, la momentul respectiv, o perioadă de zece ani de acoperire financiară a reformei ar avea la bază declarații punctuale. Un astfel de raționament nu s-ar regăsi nici în expunerile motivelor proiectelor de lege, nici în legile în cauză sau în textele adoptate pentru aplicarea acestora. Intenția legiuitorului în 1996 ar fi fost de a fixa cotizațiile pentru pensii ale France Télécom la un nivel echivalent celui al concurenților, și nu de a priva de efect reforma pentru o perioadă de zece ani, cum ar sugera raționamentul pe care Comisia l-ar putea adopta bazându-se pe declarații scoase din context.

| (83) | Lucrările parlamentare ar indica fără ambiguitate că valoarea contribuției ar fi fost fixată în mod forfetar, fără legătură cu costurile pe care statul va trebui să și le asume în mod real. De asemenea, în Decizia nr. 96-385 DC din 30 decembrie 1996, Consiliul Constituțional a subliniat că contribuția forfetară de 37,5 miliarde FRF își găsea jusitificarea în suportarea de către stat a pensiilor funcționarilor, fără ca aceasta să constituie o compensație, deși, pe de altă parte, plățile către bugetul de stat nu ar fi destinate către o cheluială anume și ar veni să contribuie la condițiile generale de echilibru al acestui buget, în conformitate cu articolul 18 din ordonanța organică din 2 ianuarie 1959 privind legile finanțelor. |
| --- | --- |

(83)

Lucrările parlamentare ar indica fără ambiguitate că valoarea contribuției ar fi fost fixată în mod forfetar, fără legătură cu costurile pe care statul va trebui să și le asume în mod real. De asemenea, în Decizia nr. 96-385 DC din 30 decembrie 1996, Consiliul Constituțional a subliniat că contribuția forfetară de 37,5 miliarde FRF își găsea jusitificarea în suportarea de către stat a pensiilor funcționarilor, fără ca aceasta să constituie o compensație, deși, pe de altă parte, plățile către bugetul de stat nu ar fi destinate către o cheluială anume și ar veni să contribuie la condițiile generale de echilibru al acestui buget, în conformitate cu articolul 18 din ordonanța organică din 2 ianuarie 1959 privind legile finanțelor.

| (84) | Pentru Republica Franceză, valoarea exactă a contribuției excepționale a fost fixată prin legea finanțelor pentru 1997 ținând cont nu de o perioadă de zece ani în timpul căreia contribuția ar veni să „ramburseze” statul, ci, dimpotrivă, în funcție de efectul asupra structurii de bilanț a France Télécom, care trebuia să rămână suportabilă. Calibrarea valorii sale ar fi fost făcută nu într-o logică de compensare a costurilor pentru stat, ci ținând cont de capacitatea contributivă a întreprinderii. |
| --- | --- |

(84)

Pentru Republica Franceză, valoarea exactă a contribuției excepționale a fost fixată prin legea finanțelor pentru 1997 ținând cont nu de o perioadă de zece ani în timpul căreia contribuția ar veni să „ramburseze” statul, ci, dimpotrivă, în funcție de efectul asupra structurii de bilanț a France Télécom, care trebuia să rămână suportabilă. Calibrarea valorii sale ar fi fost făcută nu într-o logică de compensare a costurilor pentru stat, ci ținând cont de capacitatea contributivă a întreprinderii.

| (85) | Modul în care a fost gestionată această contribuție, în neconcordanță cu pensiile plătite în mod real începând din 1997, ar confirma natura sa forfetară. Astfel, din cifrele furnizate de Republica Franceză reiese că, între 1997 și 2006, pensiile acordate funcționarilor France Télécom prin intermediul contului de alocare specială pentru pensii se ridicau la [...] miliarde EUR, în timp ce instituția publică însărcinată cu gestionarea contribuției excepționale a France Télécom ar fi vărsat o sumă de 3,4 miliarde EUR în contul menționat. Pentru aceeași perioadă, soldul nefinanțat din cotizațiile plătite s-ar ridica la 1,2 miliarde EUR. De asemenea, în 1997, se estima că acest fond ar avea o durată de viață de la 17 la 25 de ani, fără legătură cu perioada de zece ani pe care Comisia își fondează raționamentul pe care se pare că vrea să îl adopte. |
| --- | --- |

(85)

Modul în care a fost gestionată această contribuție, în neconcordanță cu pensiile plătite în mod real începând din 1997, ar confirma natura sa forfetară. Astfel, din cifrele furnizate de Republica Franceză reiese că, între 1997 și 2006, pensiile acordate funcționarilor France Télécom prin intermediul contului de alocare specială pentru pensii se ridicau la [...] miliarde EUR, în timp ce instituția publică însărcinată cu gestionarea contribuției excepționale a France Télécom ar fi vărsat o sumă de 3,4 miliarde EUR în contul menționat. Pentru aceeași perioadă, soldul nefinanțat din cotizațiile plătite s-ar ridica la 1,2 miliarde EUR. De asemenea, în 1997, se estima că acest fond ar avea o durată de viață de la 17 la 25 de ani, fără legătură cu perioada de zece ani pe care Comisia își fondează raționamentul pe care se pare că vrea să îl adopte.

| (86) | Republica Franceză consideră că, în absența reformei, France Télécom ar fi fost plasată în afara pieței, cu niveluri de contribuție care ating 77 % din salariul de bază brut în 2010 și o provizionare în conturile angajamentelor de pensie pentru funcționarii care îi sunt afiliați. Prin urmare, reforma a fost o etapă decisivă în adaptarea la liberalizarea pieței, în conformitate cu un obiectiv al Uniunii, adaptată acestuia și limitată la minimul necesar. Fără această reformă, France Télécom ar fi ieșit de pe piață și nu ar fi putut efectua investițiile necesare, în special pentru a permite degruparea de la bucla locală, fără ca un risc de faliment să poată fi exclus, astfel încât reforma nu ar fi avut efecte negative asupra concurenței. |
| --- | --- |

(86)

Republica Franceză consideră că, în absența reformei, France Télécom ar fi fost plasată în afara pieței, cu niveluri de contribuție care ating 77 % din salariul de bază brut în 2010 și o provizionare în conturile angajamentelor de pensie pentru funcționarii care îi sunt afiliați. Prin urmare, reforma a fost o etapă decisivă în adaptarea la liberalizarea pieței, în conformitate cu un obiectiv al Uniunii, adaptată acestuia și limitată la minimul necesar. Fără această reformă, France Télécom ar fi ieșit de pe piață și nu ar fi putut efectua investițiile necesare, în special pentru a permite degruparea de la bucla locală, fără ca un risc de faliment să poată fi exclus, astfel încât reforma nu ar fi avut efecte negative asupra concurenței.

| (87) | În plus, potrivit Republicii Franceze, reforma modului de finanțare a pensiilor France Télécom, în special, impunerea plății unei contribuții excepționale, nu ar fi antrenat un cost pentru stat între 1997 și 2006, dar ar fi generat, în realitate, un venit net mai mare de 9,1 miliarde EUR pentru statul francez, potrivit estimărilor autorităților franceze (52). Dacă ar trebui să se efectueze un calcul al randamentului contribuției excepționale, Republica Franceză consideră că ar trebui reținută o rată de actualizare de 7 %. Astfel, principiul unei contribuții excepționale era îndeplinit încă din 1996. Perioada ar trebui să fie lungă deoarece diferențele preconizate între prestațiile care trebuie plătite și cotizațiile așteptate nu depășeau 500 milioane EUR decât în 2005, și anume 9 ani mai târziu, și nu depășesc 1 miliard EUR decât 12 ani mai târziu. În medie pentru 1996, rata obligațiunilor asimilabile de trezorerie (denumită în continuare „OAT”) la 15 ani se ridica la 6,9 %. În ceea ce o privește, întreprinderea France Télécom a efectuat emisiuni obligatare între noiembrie 1991 și noiembrie 1997 la rata medie comparabilă de 7 %. |
| --- | --- |

(87)

În plus, potrivit Republicii Franceze, reforma modului de finanțare a pensiilor France Télécom, în special, impunerea plății unei contribuții excepționale, nu ar fi antrenat un cost pentru stat între 1997 și 2006, dar ar fi generat, în realitate, un venit net mai mare de 9,1 miliarde EUR pentru statul francez, potrivit estimărilor autorităților franceze (52). Dacă ar trebui să se efectueze un calcul al randamentului contribuției excepționale, Republica Franceză consideră că ar trebui reținută o rată de actualizare de 7 %. Astfel, principiul unei contribuții excepționale era îndeplinit încă din 1996. Perioada ar trebui să fie lungă deoarece diferențele preconizate între prestațiile care trebuie plătite și cotizațiile așteptate nu depășeau 500 milioane EUR decât în 2005, și anume 9 ani mai târziu, și nu depășesc 1 miliard EUR decât 12 ani mai târziu. În medie pentru 1996, rata obligațiunilor asimilabile de trezorerie (denumită în continuare „OAT”) la 15 ani se ridica la 6,9 %. În ceea ce o privește, întreprinderea France Télécom a efectuat emisiuni obligatare între noiembrie 1991 și noiembrie 1997 la rata medie comparabilă de 7 %.

| (88) | În sfârșit, punerea sub sechestru a sumelor reclamate de Comisie în urma aplicării deciziei sale privind aplicarea taxei profesionale în cazul France Télécom (53), apoi plata sumelor menționate ar trebui să conducă Comisia la a considera decizia sa ca fiind aplicată, în conformitate cu comunicarea sa din 2007 în acest sens (54). În consecință, efectul cumulat al acestor ajutoare nu ar trebui să fie analizat. |
| --- | --- |

(88)

În sfârșit, punerea sub sechestru a sumelor reclamate de Comisie în urma aplicării deciziei sale privind aplicarea taxei profesionale în cazul France Télécom (53), apoi plata sumelor menționate ar trebui să conducă Comisia la a considera decizia sa ca fiind aplicată, în conformitate cu comunicarea sa din 2007 în acest sens (54). În consecință, efectul cumulat al acestor ajutoare nu ar trebui să fie analizat.

6.   EVALUAREA AJUTORULUI

6.1.   Existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (89) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede: „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.” |
| --- | --- |

(89)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede: „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.”

| (90) | Aplicarea condițiilor cumulative din acest articol la faptele în speță este examinată în secțiunile 6.1.1-6.1.5. |
| --- | --- |

(90)

Aplicarea condițiilor cumulative din acest articol la faptele în speță este examinată în secțiunile 6.1.1-6.1.5.

6.1.1.   Ajutor acordat de stat prin intermediul resurselor de stat

| (91) | Legea din 1990 și legea din 1996 emană de la statul francez. Acestea prevăd măsura conform căreia France Télécom plătește către Finanțele publice o compensație pentru plata și administrarea pensiilor alocate funcționarilor France Télécom efectuate de stat. Din moment ce, în temeiul legii din 1996, compensația plătită de France Télécom Finanțelor publice este mai mică decât în versiunea inițială a legii din 1990, ajutorul este acordat întreprinderii France Télécom prin intermediul resurselor statului francez. |
| --- | --- |

(91)

Legea din 1990 și legea din 1996 emană de la statul francez. Acestea prevăd măsura conform căreia France Télécom plătește către Finanțele publice o compensație pentru plata și administrarea pensiilor alocate funcționarilor France Télécom efectuate de stat. Din moment ce, în temeiul legii din 1996, compensația plătită de France Télécom Finanțelor publice este mai mică decât în versiunea inițială a legii din 1990, ajutorul este acordat întreprinderii France Télécom prin intermediul resurselor statului francez.

6.1.2.   Care favorizează anumite întreprinderi

| (92) | Dispozițiile legii din 1990 defineau regimul aplicabil operatorului public dotat cu personalitate juridică France Télécom. Legea din 1996 privind întreprinderea națională France Télécom modifică regimul menționat prin dispoziții care se aplică întreprinderii France Télécom conform unor modalități pe care le definește numai pentru această întreprindere. |
| --- | --- |

(92)

Dispozițiile legii din 1990 defineau regimul aplicabil operatorului public dotat cu personalitate juridică France Télécom. Legea din 1996 privind întreprinderea națională France Télécom modifică regimul menționat prin dispoziții care se aplică întreprinderii France Télécom conform unor modalități pe care le definește numai pentru această întreprindere.

| (93) | Regimul instituit prin legea din 1990 are ca obiect determinarea unei contribuții specifice în ceea ce privește principiile și valorile contribuțiilor angajator pentru pensiile plătite de France Télécom statului francez. De aceea, contribuția care trebuie plătită de France Télécom prevăzută prin legea din 1990, astfel cum a fost adoptată inițial și care a fost aplicată între 1991 și 1996, precum și contribuția diferită, instituită prin legea din 1996, care este aplicată din 1997, sunt măsuri specifice care privesc numai întreprinderea France Télécom, îndeplinind astfel condiția de selectivitate, contrar celor susținute de France Télécom. |
| --- | --- |

(93)

Regimul instituit prin legea din 1990 are ca obiect determinarea unei contribuții specifice în ceea ce privește principiile și valorile contribuțiilor angajator pentru pensiile plătite de France Télécom statului francez. De aceea, contribuția care trebuie plătită de France Télécom prevăzută prin legea din 1990, astfel cum a fost adoptată inițial și care a fost aplicată între 1991 și 1996, precum și contribuția diferită, instituită prin legea din 1996, care este aplicată din 1997, sunt măsuri specifice care privesc numai întreprinderea France Télécom, îndeplinind astfel condiția de selectivitate, contrar celor susținute de France Télécom.

6.1.3.   Avantaj economic care denaturează sau amenință să denatureze concurența

| (94) | Este necesar să se determine dacă măsurile care stabilesc valoarea compensației în cauză favorizează France Télécom. Problema dacă amendamentele introduse în articolul 30 din legea din 1990 de legea din 1996 constituie un ajutor prin faptul că acordă un avantaj economic întreprinderii France Télécom trebuie să fie apreciată prin prisma naturii și a economiei sistemului de pensii în cauză, precum și a efectelor care au rezultat de aici pentru France Télécom, și nu prin prisma cauzelor sau a obiectivelor amendamentelor. Prin urmare, obiectivul urmărit prin aducerea de amendamente la legea din 1990 nu este, în principiu, pertinent pentru a-i aprecia efectele, contrar celor susținute de Republica Franceză. |
| --- | --- |

(94)

Este necesar să se determine dacă măsurile care stabilesc valoarea compensației în cauză favorizează France Télécom. Problema dacă amendamentele introduse în articolul 30 din legea din 1990 de legea din 1996 constituie un ajutor prin faptul că acordă un avantaj economic întreprinderii France Télécom trebuie să fie apreciată prin prisma naturii și a economiei sistemului de pensii în cauză, precum și a efectelor care au rezultat de aici pentru France Télécom, și nu prin prisma cauzelor sau a obiectivelor amendamentelor. Prin urmare, obiectivul urmărit prin aducerea de amendamente la legea din 1990 nu este, în principiu, pertinent pentru a-i aprecia efectele, contrar celor susținute de Republica Franceză.

| (95) | Suportarea de către stat a plății și administrării pensiilor alocate funcționarilor France Télécom rezultă din aplicarea Codului pensiilor civile și militare, singurul care se aplică foștilor funcționari în cauză. Nici legea din 1990, nici cea din 1996 nu au modificat statutul acestor funcționari, nici principiul de preluare de către stat a plății pensiilor lor. Preluarea costurilor pare să decurgă din principiul potrivit căruia funcționarii cu statut servesc bunul public independent, în interes general. Nu același este cazul atunci când funcționarii lucrează pentru o întreprindere care prestează servicii cu titlu oneros în scopul de a servi interesul și beneficiul întreprinderii respective, în concurență cu alte întreprinderi care prestează aceleași servicii. |
| --- | --- |

(95)

Suportarea de către stat a plății și administrării pensiilor alocate funcționarilor France Télécom rezultă din aplicarea Codului pensiilor civile și militare, singurul care se aplică foștilor funcționari în cauză. Nici legea din 1990, nici cea din 1996 nu au modificat statutul acestor funcționari, nici principiul de preluare de către stat a plății pensiilor lor. Preluarea costurilor pare să decurgă din principiul potrivit căruia funcționarii cu statut servesc bunul public independent, în interes general. Nu același este cazul atunci când funcționarii lucrează pentru o întreprindere care prestează servicii cu titlu oneros în scopul de a servi interesul și beneficiul întreprinderii respective, în concurență cu alte întreprinderi care prestează aceleași servicii.

| (96) | În această optică, plata unei contribuții către stat, prevăzută prin legea din 1990 atât în forma sa inițială, cât și după modificările introduse prin legea din 1996, constituie o excepție de la principiul de preluare a costurilor de către statul francez. Excepția se justifică prin natura și economia sistemului aplicabil pensiilor funcționarilor angajați de France Télécom. Într-adevăr, statul francez este obligat să efectueze plata și administrarea pensiilor alocate funcționarilor France Télécom, în conformitate cu Codul pensiilor civile și militare, care intră sub incidența statutului general al funcționarilor statului francez, și nu al dreptului comun al prestațiilor de securitate socială. |
| --- | --- |

(96)

În această optică, plata unei contribuții către stat, prevăzută prin legea din 1990 atât în forma sa inițială, cât și după modificările introduse prin legea din 1996, constituie o excepție de la principiul de preluare a costurilor de către statul francez. Excepția se justifică prin natura și economia sistemului aplicabil pensiilor funcționarilor angajați de France Télécom. Într-adevăr, statul francez este obligat să efectueze plata și administrarea pensiilor alocate funcționarilor France Télécom, în conformitate cu Codul pensiilor civile și militare, care intră sub incidența statutului general al funcționarilor statului francez, și nu al dreptului comun al prestațiilor de securitate socială.

| (97) | Inclusiv în absența contribuției plătite de France Télécom, statul francez nu ar fi mai puțin obligat să își asigure angajamentele viagere față de personalul funcționar cu statut în cauză, cu excepția cazului în care ar modifica unilateral angajamentele menționate. A contrario, punerea la dispoziție a unor funcționari formați de stat întreprinderii France Télécom fără nicio contribuție în ceea ce privește pensiile plătite sau care trebuie plătite ar conferi un avantaj clar acesteia din urmă. |
| --- | --- |

(97)

Inclusiv în absența contribuției plătite de France Télécom, statul francez nu ar fi mai puțin obligat să își asigure angajamentele viagere față de personalul funcționar cu statut în cauză, cu excepția cazului în care ar modifica unilateral angajamentele menționate. A contrario, punerea la dispoziție a unor funcționari formați de stat întreprinderii France Télécom fără nicio contribuție în ceea ce privește pensiile plătite sau care trebuie plătite ar conferi un avantaj clar acesteia din urmă.

| (98) | Din moment ce întreprinderile concurente ale întreprinderii France Télécom nu angajează personal funcționar cu statut față de care statul francez s-ar găsi într-o obligație financiară asemănătoare, logica sistemului de finanțare a pensiilor și a plății unor contribuții pentru France Télécom instaurat prin lege nu este aplicabilă. Stă mărturie pentru aceasta faptul că, deoarece statutul personalului angajat de concurenți este diferit în ceea ce privește riscurile de neplată a salariilor acoperite de dreptul comun al prestațiilor de securitate socială, autoritățile franceze par să considere că plata unor cotizații sociale pentru acoperirea acestui risc se justifică în cazul lor. Or, tocmai acest statut îl invocă Republica Franceză pentru a considera că includerea riscurilor care nu sunt comune funcționarilor și personalului de drept privat în calcularea contribuției plătite de France Télécom statului ca urmare a aplicării legii din 1996 nu se justifică. |
| --- | --- |

(98)

Din moment ce întreprinderile concurente ale întreprinderii France Télécom nu angajează personal funcționar cu statut față de care statul francez s-ar găsi într-o obligație financiară asemănătoare, logica sistemului de finanțare a pensiilor și a plății unor contribuții pentru France Télécom instaurat prin lege nu este aplicabilă. Stă mărturie pentru aceasta faptul că, deoarece statutul personalului angajat de concurenți este diferit în ceea ce privește riscurile de neplată a salariilor acoperite de dreptul comun al prestațiilor de securitate socială, autoritățile franceze par să considere că plata unor cotizații sociale pentru acoperirea acestui risc se justifică în cazul lor. Or, tocmai acest statut îl invocă Republica Franceză pentru a considera că includerea riscurilor care nu sunt comune funcționarilor și personalului de drept privat în calcularea contribuției plătite de France Télécom statului ca urmare a aplicării legii din 1996 nu se justifică.

| (99) | Prin urmare, în ceea ce privește costurilor plătite ca urmare a angajării personalului de drept privat, reiese că aceste întreprinderi nu se găsesc, nici de drept, nici de fapt într-o situație comparabilă cu cea a întreprinderii France Télécom pentru efectivul său de funcționari, contrar celor susținute în observațiile lor de Republica Franceză și de France Télécom. |
| --- | --- |

(99)

Prin urmare, în ceea ce privește costurilor plătite ca urmare a angajării personalului de drept privat, reiese că aceste întreprinderi nu se găsesc, nici de drept, nici de fapt într-o situație comparabilă cu cea a întreprinderii France Télécom pentru efectivul său de funcționari, contrar celor susținute în observațiile lor de Republica Franceză și de France Télécom.

| (100) | De asemenea, nu se poate compara regimul de contribuție aplicat întreprinderii France Télécom cu regimul definit pentru alte entități publice care angajează funcționari cu statut, cum ar fi la Monnaie din Paris sau l’Office National des Forêts, și care pot fi calificate drept întreprinderi pentru unele dintre activitățile lor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE sau alte instituții publice cu caracter industrial și comercial, cum erau EDF sau GDF în trecut. EDF sau GDF aveau sisteme de pensii specifice și nearmonizate cu cele din serviciul public. De asemenea, regimurile EDF și GDF au fost garantate de regimul general, chiar dacă trebuie subliniat faptul că Comisia a concluzionat absența unui ajutor numai în măsura în care garantarea este neutră din punct de vedere financiar pentru stat (55), ceea ce nu este cazul reformei din 1996 în speță. |
| --- | --- |

(100)

De asemenea, nu se poate compara regimul de contribuție aplicat întreprinderii France Télécom cu regimul definit pentru alte entități publice care angajează funcționari cu statut, cum ar fi la Monnaie din Paris sau l’Office National des Forêts, și care pot fi calificate drept întreprinderi pentru unele dintre activitățile lor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE sau alte instituții publice cu caracter industrial și comercial, cum erau EDF sau GDF în trecut. EDF sau GDF aveau sisteme de pensii specifice și nearmonizate cu cele din serviciul public. De asemenea, regimurile EDF și GDF au fost garantate de regimul general, chiar dacă trebuie subliniat faptul că Comisia a concluzionat absența unui ajutor numai în măsura în care garantarea este neutră din punct de vedere financiar pentru stat (55), ceea ce nu este cazul reformei din 1996 în speță.

| (101) | În schimb, regimul de contribuție în favoarea statului pentru plata pensiilor funcționarilor afiliați La Poste, înainte de modificările descrise și aprobate condiționat de Comisie în decizia La Poste, era și cel al unei întreprinderi naționale asimilabile unei instituții publice cu caracter industrial și comercial și rămânea, în temeiul legii din 1990 astfel cum a fost adoptată inițial, similar celui al întreprinderii France Télécom, prin faptul că prevedea rambursarea anuală către stat a pensiilor acordate funcționarilor pensionari și achitarea costurilor prevăzute în articolul L 134 din Codul securității sociale. |
| --- | --- |

(101)

În schimb, regimul de contribuție în favoarea statului pentru plata pensiilor funcționarilor afiliați La Poste, înainte de modificările descrise și aprobate condiționat de Comisie în decizia La Poste, era și cel al unei întreprinderi naționale asimilabile unei instituții publice cu caracter industrial și comercial și rămânea, în temeiul legii din 1990 astfel cum a fost adoptată inițial, similar celui al întreprinderii France Télécom, prin faptul că prevedea rambursarea anuală către stat a pensiilor acordate funcționarilor pensionari și achitarea costurilor prevăzute în articolul L 134 din Codul securității sociale.

| (102) | Chiar dacă se pare că La Poste nu este în concurență cu France Télécom, concurență pe care avantajele acordate acestuia din urmă ar fi susceptibile să o denatureze sau să amenințe să o denatureze, nu este mai puțin adevărat că logica și dispozițiile regimului de pensie al funcționarilor France Télécom înainte de reforma din 1996 erau aceleași cu cele ale regimului comparabil aplicat întreprinderii La Poste în aceeași perioadă. De asemenea, Comisia a considerat în decizia La Poste că reforma regimului aplicabil întreprinderii La Poste constituia un ajutor de stat, contrar celor susținute de Republica Franceză în ceea ce privește France Télécom. În mod general, pentru a preciza situația întreprinderii France Télécom, situația de referință este cea a unei întreprinderi, publice sau private, care ar angaja personal funcționar ce și-a păstrat statutul. Astfel de întreprinderi s-ar afla în aceeași situație de referință precum France Télécom. Prin urmare, existența unui ajutor de stat în favoarea France Télécom poate fi evaluată în funcție de acest sistem de referință. |
| --- | --- |

(102)

Chiar dacă se pare că La Poste nu este în concurență cu France Télécom, concurență pe care avantajele acordate acestuia din urmă ar fi susceptibile să o denatureze sau să amenințe să o denatureze, nu este mai puțin adevărat că logica și dispozițiile regimului de pensie al funcționarilor France Télécom înainte de reforma din 1996 erau aceleași cu cele ale regimului comparabil aplicat întreprinderii La Poste în aceeași perioadă. De asemenea, Comisia a considerat în decizia La Poste că reforma regimului aplicabil întreprinderii La Poste constituia un ajutor de stat, contrar celor susținute de Republica Franceză în ceea ce privește France Télécom. În mod general, pentru a preciza situația întreprinderii France Télécom, situația de referință este cea a unei întreprinderi, publice sau private, care ar angaja personal funcționar ce și-a păstrat statutul. Astfel de întreprinderi s-ar afla în aceeași situație de referință precum France Télécom. Prin urmare, existența unui ajutor de stat în favoarea France Télécom poate fi evaluată în funcție de acest sistem de referință.

| (103) | De asemenea, nu se poate susține că o măsură nu conferă niciun avantaj unei întreprinderi, în speță France Télécom, prin simplul fapt că aceasta compensează un anumit dezavantaj pe care l-ar fi suferit întreprinderea respectivă în trecut, contrar celor susținute de Republica Franceză și de France Télécom. Mai mult, Comisia a respins recent argumentul unui operator istoric de telecomunicații, concurent al France Télécom, potrivit căruia drepturi sociale specifice de pensie asimilabile celor din serviciul public moștenite din trecut și diferite de cele de drept comun pentru o parte din personal justifică măsuri de reducere a costurilor sociale legate de pensiile respectivei categorii de personal suportate de operator (56). În această privință, astfel cum subliniau autoritățile franceze în momentul discutării proiectului, legea din 1996 a impus o sarcină nouă și grea pentru statul francez în ceea ce privește plata și administrarea pensiilor alocate funcționarilor de France Télécom. Concomitent, legea din 1996 a avut ca efect reducerea contribuției pe care France Télécom o plătise dintotdeauna. |
| --- | --- |

(103)

De asemenea, nu se poate susține că o măsură nu conferă niciun avantaj unei întreprinderi, în speță France Télécom, prin simplul fapt că aceasta compensează un anumit dezavantaj pe care l-ar fi suferit întreprinderea respectivă în trecut, contrar celor susținute de Republica Franceză și de France Télécom. Mai mult, Comisia a respins recent argumentul unui operator istoric de telecomunicații, concurent al France Télécom, potrivit căruia drepturi sociale specifice de pensie asimilabile celor din serviciul public moștenite din trecut și diferite de cele de drept comun pentru o parte din personal justifică măsuri de reducere a costurilor sociale legate de pensiile respectivei categorii de personal suportate de operator (56). În această privință, astfel cum subliniau autoritățile franceze în momentul discutării proiectului, legea din 1996 a impus o sarcină nouă și grea pentru statul francez în ceea ce privește plata și administrarea pensiilor alocate funcționarilor de France Télécom. Concomitent, legea din 1996 a avut ca efect reducerea contribuției pe care France Télécom o plătise dintotdeauna.

| (104) | Ca urmare a modalităților de calcul al nivelului contribuției angajator prevăzut de lege, începând de la 31 decembrie 1996, France Télécom plătește statului o contribuție inferioară celei pe care ar fi plătit-o dacă legea nu ar fi fost adoptată. În plus, din cauza caracterului liberatoriu al contribuției angajator impusă de această lege, France Télécom a reluat imediat, la 31 decembrie 1996, provizionul destinat, în aceste conturi, plății obligațiilor sale viitoare. Astfel, sarcina de care France Télécom a fost eliberată nu era nici nouă, deoarece legea din 1990 relua practica bugetară anterioară, nici imprevizibilă, deoarece întreprinderea constituia provizioane în acest scop, nici derogatorie de la dreptul comun al securității sociale, deoarece acesta nu se aplică contribuției plătite de France Télécom. |
| --- | --- |

(104)

Ca urmare a modalităților de calcul al nivelului contribuției angajator prevăzut de lege, începând de la 31 decembrie 1996, France Télécom plătește statului o contribuție inferioară celei pe care ar fi plătit-o dacă legea nu ar fi fost adoptată. În plus, din cauza caracterului liberatoriu al contribuției angajator impusă de această lege, France Télécom a reluat imediat, la 31 decembrie 1996, provizionul destinat, în aceste conturi, plății obligațiilor sale viitoare. Astfel, sarcina de care France Télécom a fost eliberată nu era nici nouă, deoarece legea din 1990 relua practica bugetară anterioară, nici imprevizibilă, deoarece întreprinderea constituia provizioane în acest scop, nici derogatorie de la dreptul comun al securității sociale, deoarece acesta nu se aplică contribuției plătite de France Télécom.

| (105) | Încă de la intrarea sa în vigoare, legea din 1996 a transferat statului francez obligația contribuției anuale care acoperă integral in fine sarcina de finanțare a pensiilor personalului în cauză. Valoarea ajutorului astfel acordat prin legea din 1996 poate fi calculată, de la intrarea sa în vigoare, prin diferența anuală între contribuția pe care o constituie contribuția liberatorie angajator plătită de France Télécom statului francez și contribuțiile pe care le-ar fi plătit în temeiul legii din 1990, indicate în tabelul 1, dacă aceasta ar fi rămas neschimbată, minus valoarea cotizației forfetare plătite în 1997. |
| --- | --- |

(105)

Încă de la intrarea sa în vigoare, legea din 1996 a transferat statului francez obligația contribuției anuale care acoperă integral in fine sarcina de finanțare a pensiilor personalului în cauză. Valoarea ajutorului astfel acordat prin legea din 1996 poate fi calculată, de la intrarea sa în vigoare, prin diferența anuală între contribuția pe care o constituie contribuția liberatorie angajator plătită de France Télécom statului francez și contribuțiile pe care le-ar fi plătit în temeiul legii din 1990, indicate în tabelul 1, dacă aceasta ar fi rămas neschimbată, minus valoarea cotizației forfetare plătite în 1997.

| (106) | Din estimările furnizate de Republica Franceză și expuse la considerentul 40 reiese că, în momentul reformei în 1996 și până la dispariția prevăzută a obligațiilor financiare care rezultă din costurile asumate de statul francez, autoritățile franceze puteau estima valoarea totală a noilor costuri nete până în 2043, dată la care obligațiile financiare ale statului față de funcționarii pensionari sau de titularii de drepturi ai acestora s-ar fi stins, la [...] miliarde EUR. Valoarea actuală a costurilor nete se ridica la [...] miliarde EUR în 1996, după deducerea cotizațiilor anuale ale France Télécom (15,2 miliarde EUR), a celor ale angajaților ([...] miliarde EUR) și a contribuției forfetare excepționale de 5,7 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(106)

Din estimările furnizate de Republica Franceză și expuse la considerentul 40 reiese că, în momentul reformei în 1996 și până la dispariția prevăzută a obligațiilor financiare care rezultă din costurile asumate de statul francez, autoritățile franceze puteau estima valoarea totală a noilor costuri nete până în 2043, dată la care obligațiile financiare ale statului față de funcționarii pensionari sau de titularii de drepturi ai acestora s-ar fi stins, la [...] miliarde EUR. Valoarea actuală a costurilor nete se ridica la [...] miliarde EUR în 1996, după deducerea cotizațiilor anuale ale France Télécom (15,2 miliarde EUR), a celor ale angajaților ([...] miliarde EUR) și a contribuției forfetare excepționale de 5,7 miliarde EUR.

| (107) | De asemenea, trebuie notat că valorile estimate în momentul reformei din 1996 constituie o aproximare a valorii reale (57). Sumele de compensație prevăzute a fi suportate de France Télécom sub formă de contribuții anuale, nu mai mult decât sulta de 5,7 miliarde EUR plătită în 1997, nu aveau nici ca obiect, nici ca efect căutarea neutralității bugetare pentru statul francez. Dacă acesta ar fi fost cazul, sub rezerva caracterului adecvat al ipotezelor de calcul actuarial, ar fi existat o echivalență între costuri și venituri pentru întreaga perioadă și, în consecință, nu ar fi existat niciun avantaj economic pentru France Télécom. |
| --- | --- |

(107)

De asemenea, trebuie notat că valorile estimate în momentul reformei din 1996 constituie o aproximare a valorii reale (57). Sumele de compensație prevăzute a fi suportate de France Télécom sub formă de contribuții anuale, nu mai mult decât sulta de 5,7 miliarde EUR plătită în 1997, nu aveau nici ca obiect, nici ca efect căutarea neutralității bugetare pentru statul francez. Dacă acesta ar fi fost cazul, sub rezerva caracterului adecvat al ipotezelor de calcul actuarial, ar fi existat o echivalență între costuri și venituri pentru întreaga perioadă și, în consecință, nu ar fi existat niciun avantaj economic pentru France Télécom.

| (108) | Autoritățile franceze erau conștiente de faptul că „transferul cotizațiilor pentru pensii ale agenților funcționari ai France Télécom la bugetul general al statului” era „o sarcină nouă și grea pentru stat”, pe care contribuția forfetară excepțională sau veniturile obținute din cesiunea unei părți a acțiunilor întreprinderii deținute de stat nu ar acoperi-o decât parțial. Astfel, dezbaterile menționate la considerentul 31 arată că statul francez nu a încercat, în 1996, să compenseze integral noua sarcină pe care și-o asuma pentru viitor, ci a căutat, dimpotrivă, să își asume o sarcină nouă și ca „interesele întreprinderii să fie, în primul rând, luate în considerare în acest caz”. |
| --- | --- |

(108)

Autoritățile franceze erau conștiente de faptul că „transferul cotizațiilor pentru pensii ale agenților funcționari ai France Télécom la bugetul general al statului” era „o sarcină nouă și grea pentru stat”, pe care contribuția forfetară excepțională sau veniturile obținute din cesiunea unei părți a acțiunilor întreprinderii deținute de stat nu ar acoperi-o decât parțial. Astfel, dezbaterile menționate la considerentul 31 arată că statul francez nu a încercat, în 1996, să compenseze integral noua sarcină pe care și-o asuma pentru viitor, ci a căutat, dimpotrivă, să își asume o sarcină nouă și ca „interesele întreprinderii să fie, în primul rând, luate în considerare în acest caz”.

| (109) | Este evident că, inclusiv în cazul unor ipoteze actuariale diferite de cele reținute de statul francez pentru a estima noua sarcină pe care și-o asuma și fără a ține seama de contribuția forfetară excepțională plătită în 1997, reforma a acordat un avantaj economic considerabil sub forma unor cotizații angajator pentru pensie mai mici. Or, deoarece contribuția forfetară sau sulta nu permitea acoperirirea în totalitate a costurilor transferate statului francez, ci, cel mult, micșorarea acestora și, ținând cont de dimensiunile în cauză, nu este necesar să se confirme caracterul adecvat al calculului actuarial reținut la acel moment și exactitatea estimărilor care rezultă din acesta pentru întreaga perioadă până în 2043. |
| --- | --- |

(109)

Este evident că, inclusiv în cazul unor ipoteze actuariale diferite de cele reținute de statul francez pentru a estima noua sarcină pe care și-o asuma și fără a ține seama de contribuția forfetară excepțională plătită în 1997, reforma a acordat un avantaj economic considerabil sub forma unor cotizații angajator pentru pensie mai mici. Or, deoarece contribuția forfetară sau sulta nu permitea acoperirirea în totalitate a costurilor transferate statului francez, ci, cel mult, micșorarea acestora și, ținând cont de dimensiunile în cauză, nu este necesar să se confirme caracterul adecvat al calculului actuarial reținut la acel moment și exactitatea estimărilor care rezultă din acesta pentru întreaga perioadă până în 2043.

| (110) | De asemenea, nu trebuie să se compare avantajele financiare care rezultă din cele mai mici cotizații ale France Télécom cu presupusele dezavantaje care rezultă din angajarea de personal funcționar, după cum postulează France Télécom, susținut de Republica Franceză. Într-adevăr, legea din 1996 nu a făcut să crească, în niciun caz, aceste presupuse dezavantaje, deoarece nu a antrenat angajarea unor funcționari suplimentari. De altfel, eliberând France Télécom de o parte din obligațiile sale financiare, obiectivul legii din 1996 nu era de a compensa un presupus dezavantaj legat de salarii sau, potrivit France Télécom, fluiditatea minimă a angajării de personal funcționar. |
| --- | --- |

(110)

De asemenea, nu trebuie să se compare avantajele financiare care rezultă din cele mai mici cotizații ale France Télécom cu presupusele dezavantaje care rezultă din angajarea de personal funcționar, după cum postulează France Télécom, susținut de Republica Franceză. Într-adevăr, legea din 1996 nu a făcut să crească, în niciun caz, aceste presupuse dezavantaje, deoarece nu a antrenat angajarea unor funcționari suplimentari. De altfel, eliberând France Télécom de o parte din obligațiile sale financiare, obiectivul legii din 1996 nu era de a compensa un presupus dezavantaj legat de salarii sau, potrivit France Télécom, fluiditatea minimă a angajării de personal funcționar.

| (111) | Prin urmare, cu titlu suplimentar, este necesar să răspundem argumentelor cu privire la presupusele dezavantaje ale angajării de funcționari, invocate de Republica Franceză și de France Télécom.






  — | În primul rând, France Télécom dispunea, cu o zi înainte de deschiderea totală a pieței franceze la concurență, de un efectiv format și competent fără de care, dacă acesta ar fi trebuit să fie înlocuit integral, poziția sa pe piață nu ar fi putut fi menținută, ceea ce France Télécom omite să semnaleze în scrisorile sale. |
| --- | --- | --- |

(111)

Prin urmare, cu titlu suplimentar, este necesar să răspundem argumentelor cu privire la presupusele dezavantaje ale angajării de funcționari, invocate de Republica Franceză și de France Télécom.

—

În primul rând, France Télécom dispunea, cu o zi înainte de deschiderea totală a pieței franceze la concurență, de un efectiv format și competent fără de care, dacă acesta ar fi trebuit să fie înlocuit integral, poziția sa pe piață nu ar fi putut fi menținută, ceea ce France Télécom omite să semnaleze în scrisorile sale.

| — | În plus, valoarea salariilor și a investiției în formarea personalului, pe care France Télécom le analizează ca dezavantaje, constituie costuri normale în bugetul unei întreprinderi și nu este stabilit că acestea nu ameliorează angajamentul și productivitatea personalului în raport cu concurenții. |
| --- | --- |

—

În plus, valoarea salariilor și a investiției în formarea personalului, pe care France Télécom le analizează ca dezavantaje, constituie costuri normale în bugetul unei întreprinderi și nu este stabilit că acestea nu ameliorează angajamentul și productivitatea personalului în raport cu concurenții.

| — | De asemenea, dacă este adevărat că France Télécom nu dispune de posibilități de ajustare a masei sale salariale prin punerea în aplicare a unui plan social de reducere a efectivelor pentru personalul în cauză, este îndoielnic că un astfel de plan care vizează numai funcționari cu statut, ca urmare a calității lor, ar putea fi pus în aplicare, în mod valabil, deși încetarea angajărilor de funcționari în 1997 și recurgerea la personal de drept privat i-a oferit posibilități certe de flexibilitate în ajustarea masei sale salariale. |
| --- | --- |

—

De asemenea, dacă este adevărat că France Télécom nu dispune de posibilități de ajustare a masei sale salariale prin punerea în aplicare a unui plan social de reducere a efectivelor pentru personalul în cauză, este îndoielnic că un astfel de plan care vizează numai funcționari cu statut, ca urmare a calității lor, ar putea fi pus în aplicare, în mod valabil, deși încetarea angajărilor de funcționari în 1997 și recurgerea la personal de drept privat i-a oferit posibilități certe de flexibilitate în ajustarea masei sale salariale.

| — | În sfârșit, dacă este adevărat că întreprinderea consacră un buget considerabil pentru a determina pensionarea anticipată a personalului în cauză, nu este mai puțin adevărat că tentația și interesul întreprinderii de a institui un astfel de dispozitiv ar fi fost mai mici fără reportarea asupra statului francez a obligațiilor financiare pe care le asuma France Télécom, prevăzută prin legea din 1996. Dispozitivul permite astfel să se determine pensionarea anticipată și, prin urmare, pentru personalul în cauză, acoperirea mai devreme a costurilor de către stat. Fără legea din 1996, France Télécom ar fi continuat să asigure acoperirea costurilor. |
| --- | --- |

—

În sfârșit, dacă este adevărat că întreprinderea consacră un buget considerabil pentru a determina pensionarea anticipată a personalului în cauză, nu este mai puțin adevărat că tentația și interesul întreprinderii de a institui un astfel de dispozitiv ar fi fost mai mici fără reportarea asupra statului francez a obligațiilor financiare pe care le asuma France Télécom, prevăzută prin legea din 1996. Dispozitivul permite astfel să se determine pensionarea anticipată și, prin urmare, pentru personalul în cauză, acoperirea mai devreme a costurilor de către stat. Fără legea din 1996, France Télécom ar fi continuat să asigure acoperirea costurilor.

| (112) | La fel de lipsită de fundament, fără legătură cu problema existenței sau nu a unui avantaj economic care rezultă din măsurile în cauză, ar apărea luarea în considerare a avantajelor concurențiale obținute de France Télécom din fostul său monopol, invocate de reclamanți. Avantajele și dezavantajele pretinse sunt, de fapt, fără legătură cu problema egalizării condițiilor de concurență pe piețele de telecomunicații în ceea ce privește costurile sociale. |
| --- | --- |

(112)

La fel de lipsită de fundament, fără legătură cu problema existenței sau nu a unui avantaj economic care rezultă din măsurile în cauză, ar apărea luarea în considerare a avantajelor concurențiale obținute de France Télécom din fostul său monopol, invocate de reclamanți. Avantajele și dezavantajele pretinse sunt, de fapt, fără legătură cu problema egalizării condițiilor de concurență pe piețele de telecomunicații în ceea ce privește costurile sociale.

| (113) | Numai contribuția forfetară excepțională prevăzută prin legea din 1996 a grevat imediat costurile France Télécom în raport cu situația de referință deja identificată. Plata contribuției forfetare a redus valoarea ajutorului de care a beneficiat și va beneficia France Télécom până la dispariția sarcinii financiare asumate de statul francez în locul France Télécom în temeiul legii din 1996. Fără a aduce atingere corectitudinii metodelor actuariale utilizate de guvernul francez la acea perioadă, fără această contribuție forfetară, valoarea costurilor de care France Télécom ar fi fost eliberată ar fi fost de 18,9 miliarde EUR, și nu de [...] miliarde EUR, în valoare netă în 1996. |
| --- | --- |

(113)

Numai contribuția forfetară excepțională prevăzută prin legea din 1996 a grevat imediat costurile France Télécom în raport cu situația de referință deja identificată. Plata contribuției forfetare a redus valoarea ajutorului de care a beneficiat și va beneficia France Télécom până la dispariția sarcinii financiare asumate de statul francez în locul France Télécom în temeiul legii din 1996. Fără a aduce atingere corectitudinii metodelor actuariale utilizate de guvernul francez la acea perioadă, fără această contribuție forfetară, valoarea costurilor de care France Télécom ar fi fost eliberată ar fi fost de 18,9 miliarde EUR, și nu de [...] miliarde EUR, în valoare netă în 1996.

| (114) | Prin urmare, legea din 1996 a permis și îi permite France Télécom să dispună de resurse financiare mai semnificative pentru a opera pe piețele în care își exercită activitatea. Astfel, în temeiul legii din 1996, aceste resurse erau mai importante decât cele de care France Télécom dispunea în temeiul legii din 1990, astfel cum a fost adoptată inițial. Or, piețele de servicii de telecomunicații pe care opera și operează France Télécom pe întregul teritoriu al Franței și în alte state membre au fost deschise treptat concurenței prin dispariția progresivă a unor drepturi exclusive sau speciale, începând din 1988, apoi, cu excepția unor derogări specifice, în totalitate, începând din 1998. Deschiderea la concurență a fost totală în Franța în 2002. Dispariția barierelor juridice a fost însoțită de intrarea altor operatori cu care France Télécom s-a aflat și se află în concurență, inclusiv înaintea adoptării măsurilor legislative din 1990 și 1996, care fac obiectul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(114)

Prin urmare, legea din 1996 a permis și îi permite France Télécom să dispună de resurse financiare mai semnificative pentru a opera pe piețele în care își exercită activitatea. Astfel, în temeiul legii din 1996, aceste resurse erau mai importante decât cele de care France Télécom dispunea în temeiul legii din 1990, astfel cum a fost adoptată inițial. Or, piețele de servicii de telecomunicații pe care opera și operează France Télécom pe întregul teritoriu al Franței și în alte state membre au fost deschise treptat concurenței prin dispariția progresivă a unor drepturi exclusive sau speciale, începând din 1988, apoi, cu excepția unor derogări specifice, în totalitate, începând din 1998. Deschiderea la concurență a fost totală în Franța în 2002. Dispariția barierelor juridice a fost însoțită de intrarea altor operatori cu care France Télécom s-a aflat și se află în concurență, inclusiv înaintea adoptării măsurilor legislative din 1990 și 1996, care fac obiectul prezentei decizii.

| (115) | Eliberat de obligația de provizionare a cotizațiilor pentru pensii viitoare privind pensiile personalului său funcționar și supus unui nivel de cotizație anuală mai mic, France Télécom a putut să dispună de un bilanț scutit de angajamente și costuri, crescând prin aceasta atractivitatea sa pentru a atrage capital, ceea ce a plasat-o într-o situație mai favorabilă decât înainte de reforma din 1996. Eliberată de o sarcină suportată pe piața sa tradițională franceză, France Télécom a putut astfel să se dezvolte mai ușor pe piețe ale altor state membre nou deschise concurenței, ceea ce aceasta a și făcut, efectiv, astfel cum s-a arătat în considerentele 48-50. |
| --- | --- |

(115)

Eliberat de obligația de provizionare a cotizațiilor pentru pensii viitoare privind pensiile personalului său funcționar și supus unui nivel de cotizație anuală mai mic, France Télécom a putut să dispună de un bilanț scutit de angajamente și costuri, crescând prin aceasta atractivitatea sa pentru a atrage capital, ceea ce a plasat-o într-o situație mai favorabilă decât înainte de reforma din 1996. Eliberată de o sarcină suportată pe piața sa tradițională franceză, France Télécom a putut astfel să se dezvolte mai ușor pe piețe ale altor state membre nou deschise concurenței, ceea ce aceasta a și făcut, efectiv, astfel cum s-a arătat în considerentele 48-50.

| (116) | Rezultă de aici că diminuarea costurilor întreprinderii France Télécom care rezultă din modalitățile de calculare a compensației care trebuie plătită statului francez pentru acoperirea pensiilor personalului funcționar denaturează sau amenință să denatureze concurența între France Télécom și noii operatori în Franța și în celelalte state membre în care France Télécom este prezentă. |
| --- | --- |

(116)

Rezultă de aici că diminuarea costurilor întreprinderii France Télécom care rezultă din modalitățile de calculare a compensației care trebuie plătită statului francez pentru acoperirea pensiilor personalului funcționar denaturează sau amenință să denatureze concurența între France Télécom și noii operatori în Franța și în celelalte state membre în care France Télécom este prezentă.

6.1.4.   Afectarea schimburilor comerciale între statele membre

| (117) | Piețele pe care France Télécom operează în Franța au fost deschise progresiv concurenței începând din 1988 și, din acest motiv, sunt larg deschise schimburilor între statele membre. Directiva 96/19/CE viza liberalizarea totală a sectorului telecomunicațiilor începând cu 1 ianuarie 1998. Astfel, operatori al căror capital este deținut parțial de întreprinderi din alte state membre decât Franța s-au implantat aici. Unele dintre aceste piețe privesc comunicațiile internaționale între statele membre. De asemenea, prin intermediul unor filiale, France Télécom prestează servicii de comunicații electronice în alte state membre, în special Spania, Belgia sau Regatul Unit. |
| --- | --- |

(117)

Piețele pe care France Télécom operează în Franța au fost deschise progresiv concurenței începând din 1988 și, din acest motiv, sunt larg deschise schimburilor între statele membre. Directiva 96/19/CE viza liberalizarea totală a sectorului telecomunicațiilor începând cu 1 ianuarie 1998. Astfel, operatori al căror capital este deținut parțial de întreprinderi din alte state membre decât Franța s-au implantat aici. Unele dintre aceste piețe privesc comunicațiile internaționale între statele membre. De asemenea, prin intermediul unor filiale, France Télécom prestează servicii de comunicații electronice în alte state membre, în special Spania, Belgia sau Regatul Unit.

| (118) | În aceste condiții, o măsură care reduce costurile generale de exploatare și de funcționare a France Télécom și eliberează astfel resurse de care întreprinderea dispune pentru a investi sau pentru a-și ameliora ofertele comerciale în Franța sau pentru a se implanta în alte state membre este susceptibilă a afecta schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(118)

În aceste condiții, o măsură care reduce costurile generale de exploatare și de funcționare a France Télécom și eliberează astfel resurse de care întreprinderea dispune pentru a investi sau pentru a-și ameliora ofertele comerciale în Franța sau pentru a se implanta în alte state membre este susceptibilă a afecta schimburile comerciale între statele membre.

6.1.5.   Concluzie cu privire la existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (119) | Din cele de mai sus rezultă că, diminuând contribuția pe care o constituie contribuția angajator care trebuie plătită statului pentru cotizațiile pentru pensii prevăzute prin legea din 1990 astfel cum a fost adoptată inițial și substituind-o cu contribuția prevăzută prin legea din 1996, în măsura în care această ultimă contribuție este inferioară celei aplicate înainte, Republica Franceză a acordat întreprinderii France Télécom, din resursele sale, un ajutor care denaturează sau care amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, în momentul transferului de costuri instituit de legea din 1996. |
| --- | --- |

(119)

Din cele de mai sus rezultă că, diminuând contribuția pe care o constituie contribuția angajator care trebuie plătită statului pentru cotizațiile pentru pensii prevăzute prin legea din 1990 astfel cum a fost adoptată inițial și substituind-o cu contribuția prevăzută prin legea din 1996, în măsura în care această ultimă contribuție este inferioară celei aplicate înainte, Republica Franceză a acordat întreprinderii France Télécom, din resursele sale, un ajutor care denaturează sau care amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, în momentul transferului de costuri instituit de legea din 1996.

| (120) | În consecință, este necesar să se examineze dacă ajutorul în cauză poate fi declarat compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(120)

În consecință, este necesar să se examineze dacă ajutorul în cauză poate fi declarat compatibil cu piața internă.

6.2.   Temeiuri juridice alternative pentru compatibilitatea ajutorului

| (121) | Comisia observă că Franța nu a invocat articolul 106 alineatul (2) din TFUE ca fundament al compatibilității măsurilor în cauză. |
| --- | --- |

(121)

Comisia observă că Franța nu a invocat articolul 106 alineatul (2) din TFUE ca fundament al compatibilității măsurilor în cauză.

| (122) | Derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE, privind ajutoarele cu caracter social acordate consumatorilor individuali, ajutoarele pentru despăgubirea în cazul calamităților naturale și al altor evenimente extraordinare, precum și ajutoarele acordate în anumite regiuni ale Republicii Federale Germania sunt, în mod evident, lipsite de pertinență în cazul în speță. |
| --- | --- |

(122)

Derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE, privind ajutoarele cu caracter social acordate consumatorilor individuali, ajutoarele pentru despăgubirea în cazul calamităților naturale și al altor evenimente extraordinare, precum și ajutoarele acordate în anumite regiuni ale Republicii Federale Germania sunt, în mod evident, lipsite de pertinență în cazul în speță.

| (123) | În ceea ce privește derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din TFUE, Comisia constată că ajutoarele în cauză nu sunt destinate favorizării dezvoltării economice a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care se manifestă un nivel ridicat al șomajului, că acestea nu constituie un proiect de interes european și nu vizează remedierea unei perturbări grave a economiei franceze. Ajutoarele vizează cu atât mai puțin promovarea culturii și conservarea patrimoniului. |
| --- | --- |

(123)

În ceea ce privește derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din TFUE, Comisia constată că ajutoarele în cauză nu sunt destinate favorizării dezvoltării economice a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care se manifestă un nivel ridicat al șomajului, că acestea nu constituie un proiect de interes european și nu vizează remedierea unei perturbări grave a economiei franceze. Ajutoarele vizează cu atât mai puțin promovarea culturii și conservarea patrimoniului.

| (124) | Prin urmare, se pare că numai articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE se aplică pentru a evalua compatibilitatea măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(124)

Prin urmare, se pare că numai articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE se aplică pentru a evalua compatibilitatea măsurii în cauză.

6.3.   Compatibilitatea ajutorului în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE

| (125) | În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE: „Pot fi considerate compatibile cu piața internă: [...] ajutoarele destinate facilitării dezvoltării anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun [...]”. |
| --- | --- |

(125)

În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE: „Pot fi considerate compatibile cu piața internă: [...] ajutoarele destinate facilitării dezvoltării anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun [...]”.

| (126) | Pentru ca un ajutor să fie considerat compatibil cu piața internă pe motiv că facilitează dezvoltarea activităților economice sau a anumitor sectoare economice, acesta trebuie să amelioreze modul de exercitare a activității economice. Un ajutor nu este compatibil în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) decât dacă acesta nu afectează condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. În evaluarea sa, Comisia acordă o importanță deosebită criteriilor necesității și proporționalității (58). |
| --- | --- |

(126)

Pentru ca un ajutor să fie considerat compatibil cu piața internă pe motiv că facilitează dezvoltarea activităților economice sau a anumitor sectoare economice, acesta trebuie să amelioreze modul de exercitare a activității economice. Un ajutor nu este compatibil în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) decât dacă acesta nu afectează condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. În evaluarea sa, Comisia acordă o importanță deosebită criteriilor necesității și proporționalității (58).

| (127) | Cu titlu preliminar și având în vedere îndoielile ridicate de Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii, trebuie notat că Republica Franceză a obținut de la France Télécom o sumă satisfăcătoare, corespunzătoare recuperării ajutoarelor solicitate de Comisie în decizia sa privind aplicarea taxei profesionale în cazul France Télécom (59). Comisia consideră, după confirmarea hotărârii Tribunalului prin care s-a respins acțiunea în anulare a acestei decizii de către Curtea de Justiție (60), că Republica Franceză a luat măsurile necesare pentru executarea obligațiilor care rezultă din decizie. Din moment ce recuperarea corectă a ajutoarelor plătite ca urmare a aplicării taxei profesionale elimină avantajul economic de care France Télécom s-ar fi bucurat din acest motiv, nu este necesar să se examineze efectele unui eventual cumul cu ajutorul care face obiectul prezentei proceduri. |
| --- | --- |

(127)

Cu titlu preliminar și având în vedere îndoielile ridicate de Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii, trebuie notat că Republica Franceză a obținut de la France Télécom o sumă satisfăcătoare, corespunzătoare recuperării ajutoarelor solicitate de Comisie în decizia sa privind aplicarea taxei profesionale în cazul France Télécom (59). Comisia consideră, după confirmarea hotărârii Tribunalului prin care s-a respins acțiunea în anulare a acestei decizii de către Curtea de Justiție (60), că Republica Franceză a luat măsurile necesare pentru executarea obligațiilor care rezultă din decizie. Din moment ce recuperarea corectă a ajutoarelor plătite ca urmare a aplicării taxei profesionale elimină avantajul economic de care France Télécom s-ar fi bucurat din acest motiv, nu este necesar să se examineze efectele unui eventual cumul cu ajutorul care face obiectul prezentei proceduri.

| (128) | În rest, trebuie notat de la început că costurile sociale ale unei întreprinderi, contrar costurilor de investiții, reprezintă costuri recurente de funcționare și că un ajutor care le diminuează constituie un ajutor pentru funcționarea întreprinderii a cărui compatibilitate cu piața internă, conform jurisprudenței Curții, trebuie să fie evaluată foarte restrictiv de către Comisie. |
| --- | --- |

(128)

În rest, trebuie notat de la început că costurile sociale ale unei întreprinderi, contrar costurilor de investiții, reprezintă costuri recurente de funcționare și că un ajutor care le diminuează constituie un ajutor pentru funcționarea întreprinderii a cărui compatibilitate cu piața internă, conform jurisprudenței Curții, trebuie să fie evaluată foarte restrictiv de către Comisie.

6.3.1.   Conformitatea măsurii de ajutor cu un obiectiv de interes comun

| (129) | În speță, ajutorul pus în aplicare începând din 1997 poate fi considerat ca fiind destinat să faciliteze dezvoltarea activității economice de prestare de servicii de comunicații electronice, în contextul liberalizării totale a acestor piețe. Într-adevăr, legea din 1996 a fost adoptată în paralel cu Legea nr. 96-659 din 26 iulie 1996 de reglementare a telecomunicațiilor, care transpunea obligațiile ce rezultau pentru Franța din dreptul Uniunii și, în special, din Directiva 96/19/CE. |
| --- | --- |

(129)

În speță, ajutorul pus în aplicare începând din 1997 poate fi considerat ca fiind destinat să faciliteze dezvoltarea activității economice de prestare de servicii de comunicații electronice, în contextul liberalizării totale a acestor piețe. Într-adevăr, legea din 1996 a fost adoptată în paralel cu Legea nr. 96-659 din 26 iulie 1996 de reglementare a telecomunicațiilor, care transpunea obligațiile ce rezultau pentru Franța din dreptul Uniunii și, în special, din Directiva 96/19/CE.

| (130) | În acest sens, obiectivul general vizat de legea din 1996 în ceea ce privește plata unei contribuții financiare statului francez este de a apropia nivelurile cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii, între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale. Mijlocul utilizat, și anume o măsură de ajutor care vizează direct și exclusiv modul în care sunt stabilite contribuțiile angajator ale France Télécom, apare ca adecvat pentru a atinge obiectivul stabilit. |
| --- | --- |

(130)

În acest sens, obiectivul general vizat de legea din 1996 în ceea ce privește plata unei contribuții financiare statului francez este de a apropia nivelurile cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii, între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale. Mijlocul utilizat, și anume o măsură de ajutor care vizează direct și exclusiv modul în care sunt stabilite contribuțiile angajator ale France Télécom, apare ca adecvat pentru a atinge obiectivul stabilit.

| (131) | O măsură de ajutor care vizează diminuarea cotizațiilor sociale curente ale France Télécom asumate într-o perioadă în care furnizarea unui serviciu sub monopol pentru o parte preponderentă a activităților sale nu necesita un comportament eficient din punct de vedere economic poate contribui, într-un context concurențial diferit, la ameliorarea modului în care erau prestate serviciile sub monopol în trecut, în măsura în care alocarea resurselor financiare ale întreprinderilor concurente pentru cotizațiile lor sociale respective nu introduce erori sistematice într-un proces de concurență bazată pe merite. Cu siguranță, sunt emise în continuare rezerve cu privire la adecvarea anumitor dispoziții ale legii pentru atingerea obiectivului pe care aceasta îl stabilește. Cu toate acestea, nici legitimitatea sa, nici conformitatea sa cu obiectivul de interes comun de a dezvolta piețe de servicii de comunicații electronice în care concurența este efectivă, contribuind astfel la progresul tehnologic și la dezvoltarea economică a acestei activități, nu ar putea fi puse la îndoială. |
| --- | --- |

(131)

O măsură de ajutor care vizează diminuarea cotizațiilor sociale curente ale France Télécom asumate într-o perioadă în care furnizarea unui serviciu sub monopol pentru o parte preponderentă a activităților sale nu necesita un comportament eficient din punct de vedere economic poate contribui, într-un context concurențial diferit, la ameliorarea modului în care erau prestate serviciile sub monopol în trecut, în măsura în care alocarea resurselor financiare ale întreprinderilor concurente pentru cotizațiile lor sociale respective nu introduce erori sistematice într-un proces de concurență bazată pe merite. Cu siguranță, sunt emise în continuare rezerve cu privire la adecvarea anumitor dispoziții ale legii pentru atingerea obiectivului pe care aceasta îl stabilește. Cu toate acestea, nici legitimitatea sa, nici conformitatea sa cu obiectivul de interes comun de a dezvolta piețe de servicii de comunicații electronice în care concurența este efectivă, contribuind astfel la progresul tehnologic și la dezvoltarea economică a acestei activități, nu ar putea fi puse la îndoială.

6.3.2.   Necesitatea măsurii de ajutor

| (132) | Plafonarea efectivului de funcționari afiliați întreprinderii France Télécom indusă prin interzicerea recrutărilor după 1 ianuarie 2002 prevăzută prin legea din 1996 ar fi avut drept consecință inevitabilă o creștere considerabilă a cotizațiilor pentru pensii suportate de France Télécom proporțional cu personalul funcționar în activitate. Privată astfel de posibilitatea de a recruta funcționari din organismele de stat, ceea ce este de înțeles, de altfel, având în vedere caracterul concurențial de atunci înainte al prestării serviciilor în cauză, France Télécom ar fi avut de făcut față unei sarcini de plată a pensiilor excesive pentru efectivul în cauză în raport cu cea căreia concurenții săi trebuiau și trebuie să îi facă față. De asemenea, trebuie subliniat că angajamentele de contribuții care trebuie plătite statului francez prevăzute de dispozițiile inițiale ale legii din 1990 priveau nu numai efectivul funcționar activ pe piețe concurențiale în 1990 și ulterior, ci și funcționarii direcției generale a Ministerului Poștelor și Telecomunicațiilor pensionați în 1990. |
| --- | --- |

(132)

Plafonarea efectivului de funcționari afiliați întreprinderii France Télécom indusă prin interzicerea recrutărilor după 1 ianuarie 2002 prevăzută prin legea din 1996 ar fi avut drept consecință inevitabilă o creștere considerabilă a cotizațiilor pentru pensii suportate de France Télécom proporțional cu personalul funcționar în activitate. Privată astfel de posibilitatea de a recruta funcționari din organismele de stat, ceea ce este de înțeles, de altfel, având în vedere caracterul concurențial de atunci înainte al prestării serviciilor în cauză, France Télécom ar fi avut de făcut față unei sarcini de plată a pensiilor excesive pentru efectivul în cauză în raport cu cea căreia concurenții săi trebuiau și trebuie să îi facă față. De asemenea, trebuie subliniat că angajamentele de contribuții care trebuie plătite statului francez prevăzute de dispozițiile inițiale ale legii din 1990 priveau nu numai efectivul funcționar activ pe piețe concurențiale în 1990 și ulterior, ci și funcționarii direcției generale a Ministerului Poștelor și Telecomunicațiilor pensionați în 1990.

| (133) | Cu titlu ilustrativ, nivelul contribuției care ar fi rezultat pentru France Télécom din menținerea în vigoare a dispozițiilor legii din 1990 ar fi fost de 77 % din salariile de bază brute ale personalului funcționar activ în 2010, potrivit Republicii Franceze. Acest nivel trebuie apropiat de un nivel de [...] % care ar permite asigurarea unei echități concurențiale totale pentru riscurile comune și cele care nu sunt comune între France Télécom și concurenții săi. În valori absolute, diferența ar reprezenta aproximativ [...] milioane EUR de costuri suplimentare anuale în raport cu nivelul de contribuție care asigură egalitatea concurențială. Mai mult, fără a înscrie în lege caracterul de atunci înainte liberatoriu al contribuțiilor angajator, France Télécom ar fi trebuit să continue să facă față unor necesități de provizionare îngreunate semnificativ față de provizioanele de 3,6 miliarde EUR deja constituite în 1996. |
| --- | --- |

(133)

Cu titlu ilustrativ, nivelul contribuției care ar fi rezultat pentru France Télécom din menținerea în vigoare a dispozițiilor legii din 1990 ar fi fost de 77 % din salariile de bază brute ale personalului funcționar activ în 2010, potrivit Republicii Franceze. Acest nivel trebuie apropiat de un nivel de [...] % care ar permite asigurarea unei echități concurențiale totale pentru riscurile comune și cele care nu sunt comune între France Télécom și concurenții săi. În valori absolute, diferența ar reprezenta aproximativ [...] milioane EUR de costuri suplimentare anuale în raport cu nivelul de contribuție care asigură egalitatea concurențială. Mai mult, fără a înscrie în lege caracterul de atunci înainte liberatoriu al contribuțiilor angajator, France Télécom ar fi trebuit să continue să facă față unor necesități de provizionare îngreunate semnificativ față de provizioanele de 3,6 miliarde EUR deja constituite în 1996.

| (134) | În această privință, considerațiile reclamanților cu privire la faptul că France Télécom a putut să își asume, începând din 1996, o datorie financiară mult superioară sarcinii de care statul francez a eliberat-o nu sunt pertinente, deoarece nu au legătură cu problema analizată. Chiar dacă creșterea datoriei financiare asumate de France Télécom începând din 1996 și sumele în cauză par, în prezent, să îndepărteze riscul de faliment al întreprinderii evocat de Republica Franceză în cazul în care regimul prevăzut de legea din 1990 ar fi continuat, măsura de ajutor apare ca necesară în viitor pentru a permite ca France Télécom să poată livra pe piețele în cauză o concurență fondată pe merite, fără a avea vreun handicap din cauza greutății unor costuri sociale moștenite din trecut, pe care concurenții săi nu le au de suportat. |
| --- | --- |

(134)

În această privință, considerațiile reclamanților cu privire la faptul că France Télécom a putut să își asume, începând din 1996, o datorie financiară mult superioară sarcinii de care statul francez a eliberat-o nu sunt pertinente, deoarece nu au legătură cu problema analizată. Chiar dacă creșterea datoriei financiare asumate de France Télécom începând din 1996 și sumele în cauză par, în prezent, să îndepărteze riscul de faliment al întreprinderii evocat de Republica Franceză în cazul în care regimul prevăzut de legea din 1990 ar fi continuat, măsura de ajutor apare ca necesară în viitor pentru a permite ca France Télécom să poată livra pe piețele în cauză o concurență fondată pe merite, fără a avea vreun handicap din cauza greutății unor costuri sociale moștenite din trecut, pe care concurenții săi nu le au de suportat.

| (135) | Considerațiile reclamanților și ale operatorului de telecomunicații privind pertinența unui bilanț de ansamblu care are în vedere evaluarea necesității ajutorului prin prisma celorlalte avantaje obținute de France Télécom din monopolul său din trecut nu sunt fondate în speță. Este adevărat că, începând din 1996, poziția întreprinderii France Télécom pe multe dintre piețele de servicii pe care operează în Franța rămâne preponderentă, mai ales din cauza unor efecte de rețea inerente piețelor de comunicații. De asemenea, France Télécom și-a extins prezența pe piețele din alte state membre, dobândind aici poziții semnificative, mai ales în Polonia și în Spania. Nu este mai puțin adevărat că, după cum subliniază indirect operatorul de telecomunicații în observațiile sale, ca urmare a poziției sale dominante în sensul articolului 102 din TFUE sau a puterii sale semnificative de piață în sensul reglementării aplicabile comunicațiilor electronice în Uniune (61), France Télécom este supus unor obligații asimetrice la care alte întreprinderi concurente a căror putere de piață este mai mică nu sunt obligate. |
| --- | --- |

(135)

Considerațiile reclamanților și ale operatorului de telecomunicații privind pertinența unui bilanț de ansamblu care are în vedere evaluarea necesității ajutorului prin prisma celorlalte avantaje obținute de France Télécom din monopolul său din trecut nu sunt fondate în speță. Este adevărat că, începând din 1996, poziția întreprinderii France Télécom pe multe dintre piețele de servicii pe care operează în Franța rămâne preponderentă, mai ales din cauza unor efecte de rețea inerente piețelor de comunicații. De asemenea, France Télécom și-a extins prezența pe piețele din alte state membre, dobândind aici poziții semnificative, mai ales în Polonia și în Spania. Nu este mai puțin adevărat că, după cum subliniază indirect operatorul de telecomunicații în observațiile sale, ca urmare a poziției sale dominante în sensul articolului 102 din TFUE sau a puterii sale semnificative de piață în sensul reglementării aplicabile comunicațiilor electronice în Uniune (61), France Télécom este supus unor obligații asimetrice la care alte întreprinderi concurente a căror putere de piață este mai mică nu sunt obligate.

| (136) | Or, aceste obligații, de exemplu în materie de acces la rețeaua sa, de orientare a tarifelor în funcție de costuri sau de abținere de la unele comportamente comerciale care ar fi permise unei întreprinderi nedominante au drept obiect precis să facă astfel încât poziția France Télécom moștenită de la vechiul său monopol să nu mai fie dăunătoare pentru concurență. Aceste instrumente reglementare ad hoc, concepute și aplicate în mod regulat de către autoritățile naționale de reglementare și de concurență și de către Comisie (62), sunt mai bine definite și mai eficiente pentru a remedia efectele persistente ale dezavantajelor obținute de France Télécom din vechiul său monopol, invocate de reclamanți. |
| --- | --- |

(136)

Or, aceste obligații, de exemplu în materie de acces la rețeaua sa, de orientare a tarifelor în funcție de costuri sau de abținere de la unele comportamente comerciale care ar fi permise unei întreprinderi nedominante au drept obiect precis să facă astfel încât poziția France Télécom moștenită de la vechiul său monopol să nu mai fie dăunătoare pentru concurență. Aceste instrumente reglementare ad hoc, concepute și aplicate în mod regulat de către autoritățile naționale de reglementare și de concurență și de către Comisie (62), sunt mai bine definite și mai eficiente pentru a remedia efectele persistente ale dezavantajelor obținute de France Télécom din vechiul său monopol, invocate de reclamanți.

| (137) | Prin urmare, ajutorul de stat care face obiectul prezentei proceduri apare, în principiu, ca necesar pentru a atinge un obiectiv de interes comun, ameliorând condițiile de concurență aferente cotizațiilor pentru pensii și, în consecință, prestarea serviciilor de comunicații electronice. |
| --- | --- |

(137)

Prin urmare, ajutorul de stat care face obiectul prezentei proceduri apare, în principiu, ca necesar pentru a atinge un obiectiv de interes comun, ameliorând condițiile de concurență aferente cotizațiilor pentru pensii și, în consecință, prestarea serviciilor de comunicații electronice.

6.3.3.   Proporționalitatea măsurii de ajutor

| (138) | Trebuie să se constate că contribuția financiară în favoarea statului impusă de legea din 1990 pentru plata și administrarea pensiilor este specifică întreprinderii France Télécom și sui generis. Principiului de rambursare totală prevăzută de legea inițială din 1990 i s-a substituit un regim diferit de determinare a valorii contribuției care trebuie plătită statului începând din 1996. Teoretic erau posibile mai multe opțiuni de determinare a valorii contribuției angajator care trebuie plătită de France Télécom, mergând până la suportarea integrală de către stat fără rambursare. Contribuția este calculată începând din 1997 prin referire la anumite costuri suportate de întreprinderile concurente din sector. În scopul de a determina dacă ajutorul este proporțional pentru a atinge obiectivul fixat, trebuie deci să examinăm caracterul obiectiv și justificat al referinței pentru fixarea valorii contribuției reținute prin legea din 1996. |
| --- | --- |

(138)

Trebuie să se constate că contribuția financiară în favoarea statului impusă de legea din 1990 pentru plata și administrarea pensiilor este specifică întreprinderii France Télécom și sui generis. Principiului de rambursare totală prevăzută de legea inițială din 1990 i s-a substituit un regim diferit de determinare a valorii contribuției care trebuie plătită statului începând din 1996. Teoretic erau posibile mai multe opțiuni de determinare a valorii contribuției angajator care trebuie plătită de France Télécom, mergând până la suportarea integrală de către stat fără rambursare. Contribuția este calculată începând din 1997 prin referire la anumite costuri suportate de întreprinderile concurente din sector. În scopul de a determina dacă ajutorul este proporțional pentru a atinge obiectivul fixat, trebuie deci să examinăm caracterul obiectiv și justificat al referinței pentru fixarea valorii contribuției reținute prin legea din 1996.

| (139) | Trebuie subliniat dinainte că, în proceduri aferente unor reduceri de contribuții legate de pensiile personalului funcționar al unor foști operatori monopoliști în sectorul telecomunicațiilor, OTE în Republica Elenă și BT Plc în Regatul Unit, Comisia a verificat în special dacă întreprinderile erau supuse unor costuri sociale echivalente celor ale concurenților pentru a decide în ceea ce privește compatibilitatea, respectiv incompatibilitatea cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE a ajutoarelor de stat acordate operatorilor în cauză (63). Or, Comisia constată că, în speță, contribuțiile liberatorii plătite în fiecare an de France Télécom și prevăzute de legea din 1996 nu permit să se asigure prelevarea de costuri sociale echivalente celor ale concurenților săi. Rata de echitate concurențială (denumită în continuare „REC”) nu este atinsă. |
| --- | --- |

(139)

Trebuie subliniat dinainte că, în proceduri aferente unor reduceri de contribuții legate de pensiile personalului funcționar al unor foști operatori monopoliști în sectorul telecomunicațiilor, OTE în Republica Elenă și BT Plc în Regatul Unit, Comisia a verificat în special dacă întreprinderile erau supuse unor costuri sociale echivalente celor ale concurenților pentru a decide în ceea ce privește compatibilitatea, respectiv incompatibilitatea cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE a ajutoarelor de stat acordate operatorilor în cauză (63). Or, Comisia constată că, în speță, contribuțiile liberatorii plătite în fiecare an de France Télécom și prevăzute de legea din 1996 nu permit să se asigure prelevarea de costuri sociale echivalente celor ale concurenților săi. Rata de echitate concurențială (denumită în continuare „REC”) nu este atinsă.

| (140) | Cu toate acestea, Republica Franceză și France Télécom beneficiază de contribuția forfetară excepțională de 5,7 miliarde EUR plătită în 1997 de France Télécom în temeiul legii din 1996. Valoarea contribuției forfetare a fost fixată în 1996 astfel încât să compenseze, pe o perioadă de zece ani de aplicare a legii din 1996, costul suplimentar prevăzut atunci pentru stat, ținând cont, în plus, de provizioanele contabile pe care France Télécom le constituise și pe care întreprinderea putea să le reia în exercițiul fiscal 1996-1997. Contribuția forfetară excepțională se subdivizează în două elemente:






  — | pe de o parte, o sumă de 3,6 miliarde EUR corespunzătoare provizioanelor constituite de France Télécom până în 1996 pentru a face față cotizațiilor pentru pensiile viitoare ale funcționarilor prevăzute la acel moment; |
| --- | --- | --- |

(140)

Cu toate acestea, Republica Franceză și France Télécom beneficiază de contribuția forfetară excepțională de 5,7 miliarde EUR plătită în 1997 de France Télécom în temeiul legii din 1996. Valoarea contribuției forfetare a fost fixată în 1996 astfel încât să compenseze, pe o perioadă de zece ani de aplicare a legii din 1996, costul suplimentar prevăzut atunci pentru stat, ținând cont, în plus, de provizioanele contabile pe care France Télécom le constituise și pe care întreprinderea putea să le reia în exercițiul fiscal 1996-1997. Contribuția forfetară excepțională se subdivizează în două elemente:

—

pe de o parte, o sumă de 3,6 miliarde EUR corespunzătoare provizioanelor constituite de France Télécom până în 1996 pentru a face față cotizațiilor pentru pensiile viitoare ale funcționarilor prevăzute la acel moment;

| — | pe de altă parte, o sumă de 2,1 miliarde EUR (denumită în continuare „suma suplimentară”), corespunzătoare, atât în previziunile puterilor publice, cât și în realitate, costurilor sociale nete pentru plata pensiilor pe care statul ar trebui să le suporte pe o perioadă de zece ani, între 1997 și 2006, datorită transferului cotizațiilor pentru pensiile funcționarilor din telecomunicații. |
| --- | --- |

—

pe de altă parte, o sumă de 2,1 miliarde EUR (denumită în continuare „suma suplimentară”), corespunzătoare, atât în previziunile puterilor publice, cât și în realitate, costurilor sociale nete pentru plata pensiilor pe care statul ar trebui să le suporte pe o perioadă de zece ani, între 1997 și 2006, datorită transferului cotizațiilor pentru pensiile funcționarilor din telecomunicații.

| (141) | Deoarece suma forfetară de 5,7 miliarde EUR nu a avut niciodată scopul de a compensa absența ratei de echitate concurențială între France Télécom și concurenții săi, nu ar fi justificat să se pună în balanță această sumă și contribuțiie anuale liberatorii care nu au fost plătite de France Télécom, deși acestea ar fi fost necesare pentru a ajunge la o rată de echitate concurențială reală. |
| --- | --- |

(141)

Deoarece suma forfetară de 5,7 miliarde EUR nu a avut niciodată scopul de a compensa absența ratei de echitate concurențială între France Télécom și concurenții săi, nu ar fi justificat să se pună în balanță această sumă și contribuțiie anuale liberatorii care nu au fost plătite de France Télécom, deși acestea ar fi fost necesare pentru a ajunge la o rată de echitate concurențială reală.

| (142) | În schimb, din analiza dezbaterilor parlamentare reiese că suma suplimentară de 2,1 miliarde EUR era destinată să acopere transferul de costuri din 1997 până în 2006 și, în realitate, să elimine efectele ajutorului pentru o perioadă de zece ani. Astfel, efortul financiar net al France Télécom corespunzător acestei sume suplimentare a constat în finanțarea, timp de zece ani, a costului suplimentar al reformei pentru statul francez. |
| --- | --- |

(142)

În schimb, din analiza dezbaterilor parlamentare reiese că suma suplimentară de 2,1 miliarde EUR era destinată să acopere transferul de costuri din 1997 până în 2006 și, în realitate, să elimine efectele ajutorului pentru o perioadă de zece ani. Astfel, efortul financiar net al France Télécom corespunzător acestei sume suplimentare a constat în finanțarea, timp de zece ani, a costului suplimentar al reformei pentru statul francez.

| (143) | De asemenea, contribuția excepțională integrează reluarea provizioanelor contabile constituite până în 1996 și devenite fără obiect. Provizioanele reluate de stat fuseseră constituite de France Télécom pentru a face față contribuțiilor pentru pensii viitoare, iar această reluare elimină efectele ajutorului pentru perioada de plată a pensiilor pe care sunt suceptibile a le acoperi. |
| --- | --- |

(143)

De asemenea, contribuția excepțională integrează reluarea provizioanelor contabile constituite până în 1996 și devenite fără obiect. Provizioanele reluate de stat fuseseră constituite de France Télécom pentru a face față contribuțiilor pentru pensii viitoare, iar această reluare elimină efectele ajutorului pentru perioada de plată a pensiilor pe care sunt suceptibile a le acoperi.

| (144) | Cu toate acestea, legea din 1996 se referă la o contribuție excepțională unică, fără ca dispozițiile aplicabile, nici cele din legea finanțelor, nici cele din decretele ulterioare, să distingă o sumă rezultată din provizioane care ar trebui să fie dedusă din sacina transferată statului pe durata acestei perioade. Articolul 6 din legea din 1996 precizează clar că contribuția forfetară excepțională este plătită cu titlul de compensație pentru suportarea de către stat a pensiilor alocate personalului funcționar de stat. Prin urmare, în analiza reformei, valoarea acestei contribuții excepționale trebuie să fie considerată în ansamblu. |
| --- | --- |

(144)

Cu toate acestea, legea din 1996 se referă la o contribuție excepțională unică, fără ca dispozițiile aplicabile, nici cele din legea finanțelor, nici cele din decretele ulterioare, să distingă o sumă rezultată din provizioane care ar trebui să fie dedusă din sacina transferată statului pe durata acestei perioade. Articolul 6 din legea din 1996 precizează clar că contribuția forfetară excepțională este plătită cu titlul de compensație pentru suportarea de către stat a pensiilor alocate personalului funcționar de stat. Prin urmare, în analiza reformei, valoarea acestei contribuții excepționale trebuie să fie considerată în ansamblu.

| (145) | Întrucât France Télécom, prin plata acestei contribuții forfetare excepționale, a acoperit contribuțiile pentru pensiile funcționarilor din telecomunicații și costurile de compensare între regimuri pentru o perioadă de aproximativ cincisprezece ani, efectele ajutorului au fost neutralizate. Prin urmare, prin plata contribuției excepționale, France Télécom a neutralizat efectele ajutorului în această perioadă. Prin urmare, se justifică faptul că, în această perioadă, France Télécom nu este obligată să îndeplinească condițiile de compatibilitate ale ajutorului și, prin urmare, că aceasta nu plătește contribuția anuală necesară pentru a asigura o rată de echitate concurențială care include riscurile care nu sunt comune cu salariații de drept privat. |
| --- | --- |

(145)

Întrucât France Télécom, prin plata acestei contribuții forfetare excepționale, a acoperit contribuțiile pentru pensiile funcționarilor din telecomunicații și costurile de compensare între regimuri pentru o perioadă de aproximativ cincisprezece ani, efectele ajutorului au fost neutralizate. Prin urmare, prin plata contribuției excepționale, France Télécom a neutralizat efectele ajutorului în această perioadă. Prin urmare, se justifică faptul că, în această perioadă, France Télécom nu este obligată să îndeplinească condițiile de compatibilitate ale ajutorului și, prin urmare, că aceasta nu plătește contribuția anuală necesară pentru a asigura o rată de echitate concurențială care include riscurile care nu sunt comune cu salariații de drept privat.

| (146) | Este necesar să revenim în detaliu asupra etapelor acestui raționament. |
| --- | --- |

(146)

Este necesar să revenim în detaliu asupra etapelor acestui raționament.

| (147) | Trebuie constatat că prelevările anuale liberatorii achitate de France Télécom de la reforma din 1996 nu permit atingerea unei rate de echitate concurențială, astfel cum sublinia decizia de inițiere a procedurii. Aceasta rezultă din faptul că rata aplicată France Télécom nu integrează decât cotizațiile corespunzătoare riscurilor comune între angajați de drept privat și funcționari de stat și, din acest motiv, exclude cotizații corespunzătoare riscurilor care nu sunt comune, cum sunt șomajul sau neplata salariilor în caz de reorganizare sau de lichidare a întreprinderii. |
| --- | --- |

(147)

Trebuie constatat că prelevările anuale liberatorii achitate de France Télécom de la reforma din 1996 nu permit atingerea unei rate de echitate concurențială, astfel cum sublinia decizia de inițiere a procedurii. Aceasta rezultă din faptul că rata aplicată France Télécom nu integrează decât cotizațiile corespunzătoare riscurilor comune între angajați de drept privat și funcționari de stat și, din acest motiv, exclude cotizații corespunzătoare riscurilor care nu sunt comune, cum sunt șomajul sau neplata salariilor în caz de reorganizare sau de lichidare a întreprinderii.

| (148) | Astfel, din tabelul 4 reiese că neluarea în considerare a riscurilor care nu sunt comune în calcularea contribuției care trebuie plătită de France Télécom se traduce printr-o diferență considerabilă între contribuția pe care o plătește France Télécom statului și ceea ce ar plăti dacă nivelul contribuției ar fi calculat pentru a asigura o echitate concurențială totală cu bazele de calcul ale cotizațiilor concurenților. De aceea, măsura de ajutor care rezultă din lege nu răspunde principiului de proporționalitate. Ca să satisfacă acest principiu și pentru a atinge obiectivul legitim declarat de a ameliora condițiile de concurență egalizând modurile de calcul aferente costurilor suportate de întreprinderile care își desfășoară activitatea pe piețele de telecomunicații în cauză din Franța, ajutorul acordat întreprinderii France Télécom în temeiul legii din 1996 ar fi trebuit și ar trebui să egalizeze efectiv, în viitor, costurile menționate, incluzând, de asemenea, costurile aferente riscurilor care nu sunt comune celor două categorii de personal. |
| --- | --- |

(148)

Astfel, din tabelul 4 reiese că neluarea în considerare a riscurilor care nu sunt comune în calcularea contribuției care trebuie plătită de France Télécom se traduce printr-o diferență considerabilă între contribuția pe care o plătește France Télécom statului și ceea ce ar plăti dacă nivelul contribuției ar fi calculat pentru a asigura o echitate concurențială totală cu bazele de calcul ale cotizațiilor concurenților. De aceea, măsura de ajutor care rezultă din lege nu răspunde principiului de proporționalitate. Ca să satisfacă acest principiu și pentru a atinge obiectivul legitim declarat de a ameliora condițiile de concurență egalizând modurile de calcul aferente costurilor suportate de întreprinderile care își desfășoară activitatea pe piețele de telecomunicații în cauză din Franța, ajutorul acordat întreprinderii France Télécom în temeiul legii din 1996 ar fi trebuit și ar trebui să egalizeze efectiv, în viitor, costurile menționate, incluzând, de asemenea, costurile aferente riscurilor care nu sunt comune celor două categorii de personal.

| (149) | În această privință, argumentul prezentat de Franța potrivit căruia funcționarii de stat nu sunt expuși anumitor riscuri și, din acest motiv, nu este justificat să cotizeze pentru riscurile respective, nu poate fi reținut. Mai întâi, tocmai ca urmare a măsurilor de stat nu ar apărea riscurile menționate, prin urmare, nu se justifică ca France Télécom să obțină un avantaj pecuniar. De exemplu, în temeiul angajamentului statului francez față de funcționarii care își desfășoară activitatea la France Télécom și având în vedere că statul francez este propriul său asigurator, riscul de neplată a salariilor în caz de reorganizare judiciară a întreprinderii nu ar apărea. Cu toate acestea, posibilitatea ca France Télécom să își depună bilanțul contabil, ca orice alt concurent, nu poate fi exclusă. În ambele cazuri, nu este vorba despre un avantaj furnizat întreprinderii, ci în mod direct salariaților acesteia. Garanția de plată a salariilor intervine după ce întreprinderea a încetat să existe. Or, o întreprindere concurentă va trebui să cotizeze pentru a garanta riscul de neplată a salariilor după dispariția sa, spre deosebire de France Télécom. Prin urmare, nu este justificat să se acorde acesteia un avantaj, sub forma unei cotizații mai mici sau, în realitate, a unei excluderi a acestui risc prin modul de calculare a contribuțiilor France Télécom. |
| --- | --- |

(149)

În această privință, argumentul prezentat de Franța potrivit căruia funcționarii de stat nu sunt expuși anumitor riscuri și, din acest motiv, nu este justificat să cotizeze pentru riscurile respective, nu poate fi reținut. Mai întâi, tocmai ca urmare a măsurilor de stat nu ar apărea riscurile menționate, prin urmare, nu se justifică ca France Télécom să obțină un avantaj pecuniar. De exemplu, în temeiul angajamentului statului francez față de funcționarii care își desfășoară activitatea la France Télécom și având în vedere că statul francez este propriul său asigurator, riscul de neplată a salariilor în caz de reorganizare judiciară a întreprinderii nu ar apărea. Cu toate acestea, posibilitatea ca France Télécom să își depună bilanțul contabil, ca orice alt concurent, nu poate fi exclusă. În ambele cazuri, nu este vorba despre un avantaj furnizat întreprinderii, ci în mod direct salariaților acesteia. Garanția de plată a salariilor intervine după ce întreprinderea a încetat să existe. Or, o întreprindere concurentă va trebui să cotizeze pentru a garanta riscul de neplată a salariilor după dispariția sa, spre deosebire de France Télécom. Prin urmare, nu este justificat să se acorde acesteia un avantaj, sub forma unei cotizații mai mici sau, în realitate, a unei excluderi a acestui risc prin modul de calculare a contribuțiilor France Télécom.

| (150) | În plus, mai fundamental, obiectivul însuși al reformei introduse în 1996, care nu pare să fi fost dus până la concluzia logică, este de a egaliza condițiile de concurență pentru cotizațiile fiscale și sociale între toți concurenții sectorului, independent de statutul personalului lor și de existența unei obligații efective pentru France Télécom de a adera și de a cotiza la organismele de gestiune competente. Exact această logică de egalizare a condițiilor de concurență ar fi de natură să facă compatibilă măsura examinată cu piața internă. Faptul că personalul France Télécom este sau nu expus unor astfel de riscuri nu este, prin urmare, pertinent în această logică. |
| --- | --- |

(150)

În plus, mai fundamental, obiectivul însuși al reformei introduse în 1996, care nu pare să fi fost dus până la concluzia logică, este de a egaliza condițiile de concurență pentru cotizațiile fiscale și sociale între toți concurenții sectorului, independent de statutul personalului lor și de existența unei obligații efective pentru France Télécom de a adera și de a cotiza la organismele de gestiune competente. Exact această logică de egalizare a condițiilor de concurență ar fi de natură să facă compatibilă măsura examinată cu piața internă. Faptul că personalul France Télécom este sau nu expus unor astfel de riscuri nu este, prin urmare, pertinent în această logică.

| (151) | În concluzie, o reducere a acoperirii pensiilor cu un transfer de costuri nete către stat nu ar respecta principiul de proporționalitate decât dacă ar permite o egalizare a condițiilor de concurență. Or, France Télécom nu a fost pusă în situație de echivalență completă cu întreprinderile din sector în ceea ce privește costurile sociale impuse pe salarii, anumite costuri sociale și fiscale nefiind integrate în baza de calcul a contribuției anuale. |
| --- | --- |

(151)

În concluzie, o reducere a acoperirii pensiilor cu un transfer de costuri nete către stat nu ar respecta principiul de proporționalitate decât dacă ar permite o egalizare a condițiilor de concurență. Or, France Télécom nu a fost pusă în situație de echivalență completă cu întreprinderile din sector în ceea ce privește costurile sociale impuse pe salarii, anumite costuri sociale și fiscale nefiind integrate în baza de calcul a contribuției anuale.

| (152) | De asemenea, contrar pretențiilor Republicii Franceze și ale France Télécom, nu este justificat să se ia în considerare valoarea contribuției forfetare excepționale de 5,7 miliarde EUR plătită de France Télécom în 1997 pentru a o compara cu insuficiența nivelului contribuției liberatorii aplicate France Télécom. |
| --- | --- |

(152)

De asemenea, contrar pretențiilor Republicii Franceze și ale France Télécom, nu este justificat să se ia în considerare valoarea contribuției forfetare excepționale de 5,7 miliarde EUR plătită de France Télécom în 1997 pentru a o compara cu insuficiența nivelului contribuției liberatorii aplicate France Télécom.

| (153) | Cu titlul introductiv, Comisia dorește să amintească că, în fiecare situație, aceasta trebuie să stabilească dacă sunt îndeplinite condițiile de aplicare a derogării prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, fără a fi obligată de o practică decizională anterioară, presupunând că aceasta ar fi dovedită (64). |
| --- | --- |

(153)

Cu titlul introductiv, Comisia dorește să amintească că, în fiecare situație, aceasta trebuie să stabilească dacă sunt îndeplinite condițiile de aplicare a derogării prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, fără a fi obligată de o practică decizională anterioară, presupunând că aceasta ar fi dovedită (64).

| (154) | În orice caz, reforma examinată în cazul de față se distinge net și în mai multe privințe de reforma vizată de decizia La Poste
   (65), de care încearcă să se prevaleze autoritățile franceze. |
| --- | --- |

(154)

În orice caz, reforma examinată în cazul de față se distinge net și în mai multe privințe de reforma vizată de decizia La Poste
   (65), de care încearcă să se prevaleze autoritățile franceze.

| (155) | Într-adevăr, contrar reformei vizate de decizia La Poste pe care o invocă Republica Franceză și France Télécom, reforma modului de finanțare a pensiilor personalului funcționar al France Télécom a intervenit la începutul deschiderii la nivelul Uniunii a piețelor pe care putea opera France Télécom. |
| --- | --- |

(155)

Într-adevăr, contrar reformei vizate de decizia La Poste pe care o invocă Republica Franceză și France Télécom, reforma modului de finanțare a pensiilor personalului funcționar al France Télécom a intervenit la începutul deschiderii la nivelul Uniunii a piețelor pe care putea opera France Télécom.

| (156) | De altfel, se pare că France Télécom a obținut avantaje din această liberalizare, implantându-se pe piețele din alte state membre datorită nu numai schimbării sale de statut în societate pe acțiuni, ci și, în parte, ștergerii unor angajamente privind cotizațiile pentru pensii din bilanțul său contabil și a cotizațiilor potențiale viitoare mai mici care rezultă din reformă. Reducerea angajamentelor în bilanțul contabil i-a permis întreprinderii France Télécom să își crească solvabilitatea și capacitatea de împrumut. Din cifrele de îndatorare furnizate de reclamanți în observațiile lor și necontestate de Republica Franceză în ceea ce privește sumele reiese că datoria financiară netă a France Télécom a evoluat de la 19,2 miliarde EUR în 1997 la 83 miliarde EUR în 2002. |
| --- | --- |

(156)

De altfel, se pare că France Télécom a obținut avantaje din această liberalizare, implantându-se pe piețele din alte state membre datorită nu numai schimbării sale de statut în societate pe acțiuni, ci și, în parte, ștergerii unor angajamente privind cotizațiile pentru pensii din bilanțul său contabil și a cotizațiilor potențiale viitoare mai mici care rezultă din reformă. Reducerea angajamentelor în bilanțul contabil i-a permis întreprinderii France Télécom să își crească solvabilitatea și capacitatea de împrumut. Din cifrele de îndatorare furnizate de reclamanți în observațiile lor și necontestate de Republica Franceză în ceea ce privește sumele reiese că datoria financiară netă a France Télécom a evoluat de la 19,2 miliarde EUR în 1997 la 83 miliarde EUR în 2002.

| (157) | Este adevărat că o politică activă de investiție pentru expansiunea pe piețele altor state membre făcută posibilă prin liberalizare se poate afla la originea acestei creșteri foarte substanțiale a datoriei financiare. Nu este mai puțin adevărat că strângerea fondului necesar a fost făcută posibilă în parte datorită reducerii cotizațiilor pentru pensii pentru o valoare netă de [...] miliarde EUR transferată statului francez în 1996. Din acest motiv, observațiile operatorului de telecomunicații care tinde să demonstreze că ajutorul ar fi permis întreprinderii France Télécom să își finanțeze expansiunea internațională (observații reluate la considerentul 68) nu sunt lipsite de fundament, chiar dacă indirect. |
| --- | --- |

(157)

Este adevărat că o politică activă de investiție pentru expansiunea pe piețele altor state membre făcută posibilă prin liberalizare se poate afla la originea acestei creșteri foarte substanțiale a datoriei financiare. Nu este mai puțin adevărat că strângerea fondului necesar a fost făcută posibilă în parte datorită reducerii cotizațiilor pentru pensii pentru o valoare netă de [...] miliarde EUR transferată statului francez în 1996. Din acest motiv, observațiile operatorului de telecomunicații care tinde să demonstreze că ajutorul ar fi permis întreprinderii France Télécom să își finanțeze expansiunea internațională (observații reluate la considerentul 68) nu sunt lipsite de fundament, chiar dacă indirect.

| (158) | În schimb, totalitatea piețelor poștale pe care întreprinderea franceză La Poste poate opera în Uniune nu este încă complet deschisă concurenței și nu ar trebui să fie deschisă decât în 2012, și anume șase ani după reforma de finanțare a pensiilor întreprinderii La Poste (66). Efectul restrictiv de concurență al ajutorului acordat întreprinderii France Télécom pe piețe deschise în totalitate este deci mai important decât cel al ajutorului pentru La Poste. Prin urmare, nu se impune un paralelism complet în condițiile necesare compatibilității ajutorului, fiind vorba de situații concurențiale distincte pe piețe a căror prioritate în deschiderea la nivelul Uniunii și contribuție la competitivitatea economiei sale erau, de asemenea, diferite. Rezultă de aici că criteriul de interes comun enunțat la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE nu trebuie neapărat să fie apreciat în mod identic în cele două cazuri în speță. |
| --- | --- |

(158)

În schimb, totalitatea piețelor poștale pe care întreprinderea franceză La Poste poate opera în Uniune nu este încă complet deschisă concurenței și nu ar trebui să fie deschisă decât în 2012, și anume șase ani după reforma de finanțare a pensiilor întreprinderii La Poste (66). Efectul restrictiv de concurență al ajutorului acordat întreprinderii France Télécom pe piețe deschise în totalitate este deci mai important decât cel al ajutorului pentru La Poste. Prin urmare, nu se impune un paralelism complet în condițiile necesare compatibilității ajutorului, fiind vorba de situații concurențiale distincte pe piețe a căror prioritate în deschiderea la nivelul Uniunii și contribuție la competitivitatea economiei sale erau, de asemenea, diferite. Rezultă de aici că criteriul de interes comun enunțat la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE nu trebuie neapărat să fie apreciat în mod identic în cele două cazuri în speță.

| (159) | În plus, situația financiară a întreprinderii La Poste și, în consecință, capacitatea acesteia de expansiune pe piețe externe sau de consolidare pe piața franceză nu erau comparabile cu cele ale France Télécom. Astfel cum sublinia decizia La Poste, fără reforma din 2006, ca urmare a trecerii la noi norme contabile, La Poste trebuia să înscrie în conturile sale un provizion pentru angajamentul în favoarea statului pe care, până atunci, îl prezenta în afara bilanțului contabil, pentru o sumă de 76 miliarde EUR (67). Or, spre deosebire de La Poste, France Télécom constituia provizioane contabile în registrele sale pentru a face față angajamentelor sale viitoare în absența reformei, ceea ce făcea ca situațiile financiare ale fiecărei întreprinderi să difere în mod obiectiv. |
| --- | --- |

(159)

În plus, situația financiară a întreprinderii La Poste și, în consecință, capacitatea acesteia de expansiune pe piețe externe sau de consolidare pe piața franceză nu erau comparabile cu cele ale France Télécom. Astfel cum sublinia decizia La Poste, fără reforma din 2006, ca urmare a trecerii la noi norme contabile, La Poste trebuia să înscrie în conturile sale un provizion pentru angajamentul în favoarea statului pe care, până atunci, îl prezenta în afara bilanțului contabil, pentru o sumă de 76 miliarde EUR (67). Or, spre deosebire de La Poste, France Télécom constituia provizioane contabile în registrele sale pentru a face față angajamentelor sale viitoare în absența reformei, ceea ce făcea ca situațiile financiare ale fiecărei întreprinderi să difere în mod obiectiv.

| (160) | De asemenea, absența reformei pentru France Télécom și respectarea regimului impus de legea din 1990 s-ar fi tradus printr-o creștere a cotizațiilor pentru pensii care devenea semnificativă începând din 2005-2007, conform previziunilor din perioada respectivă expuse la considerentul 30, ceea ce confirmă a posteriori rezultatele care figurează în tabelul 3. Or, în momentul reformei, respectarea regimului stabilit de legea aplicabilă întreprinderii La Poste se traducea imediat printr-un cost suplimentar anual de aproximativ [...] milioane EUR pentru la Poste (68). |
| --- | --- |

(160)

De asemenea, absența reformei pentru France Télécom și respectarea regimului impus de legea din 1990 s-ar fi tradus printr-o creștere a cotizațiilor pentru pensii care devenea semnificativă începând din 2005-2007, conform previziunilor din perioada respectivă expuse la considerentul 30, ceea ce confirmă a posteriori rezultatele care figurează în tabelul 3. Or, în momentul reformei, respectarea regimului stabilit de legea aplicabilă întreprinderii La Poste se traducea imediat printr-un cost suplimentar anual de aproximativ [...] milioane EUR pentru la Poste (68).

| (161) | Prin urmare, nu este sigur că situația celor două întreprinderi sub efectul legii în vigoare înainte de reformele respective și, în consecință, impactul concurențial al acestora era similar. Faptele arată contrariul. Rezultă că o analiză care conduce la concluzii similare în ambele cazuri nu se justifică. |
| --- | --- |

(161)

Prin urmare, nu este sigur că situația celor două întreprinderi sub efectul legii în vigoare înainte de reformele respective și, în consecință, impactul concurențial al acestora era similar. Faptele arată contrariul. Rezultă că o analiză care conduce la concluzii similare în ambele cazuri nu se justifică.

| (162) | De asemenea, în cazul deciziei La Poste existau motive suficiente de a considera că contribuția forfetară excepțională putea fi reatribuită în viitor ca un avans la plata contribuțiilor legate de rata de echitate concurențială modificată. Aceste motive lipsesc în cazul în speță. Într-adevăr, condiția care impunea reatribuirea contribuției excepționale a întreprinderii La Poste a fost fixată după ce Comisia a realizat inițierea procedurii formale de investigare punând în discuție subestimarea contribuției liberatorii necesare pentru a ajunge la o rată de echitate concurențială. |
| --- | --- |

(162)

De asemenea, în cazul deciziei La Poste existau motive suficiente de a considera că contribuția forfetară excepțională putea fi reatribuită în viitor ca un avans la plata contribuțiilor legate de rata de echitate concurențială modificată. Aceste motive lipsesc în cazul în speță. Într-adevăr, condiția care impunea reatribuirea contribuției excepționale a întreprinderii La Poste a fost fixată după ce Comisia a realizat inițierea procedurii formale de investigare punând în discuție subestimarea contribuției liberatorii necesare pentru a ajunge la o rată de echitate concurențială.

| (163) | Într-o mare măsură, deși autoritățile franceze nu au recunoscut în mod explicit, atribuirea contribuției forfetare excepționale în cauză în decizia La Poste era, prin urmare, rezultatul unei negocieri între Comisie și statul membru destinat să asigure plata unei contribuții liberatorii care asigură o rată de echitate concurențială. În această negociere, punctul de plecare al autorităților franceze exprimat în notificarea acestora din 23 iunie 2006, după primele contacte cu privire la dosar în decembrie 2005, consta în faptul că contribuția excepțională prevăzută pentru La Poste nu era necesară din punctul de vedere al echității concurențiale, contrar proiectului de reformă a contribuției anuale avute în vedere. |
| --- | --- |

(163)

Într-o mare măsură, deși autoritățile franceze nu au recunoscut în mod explicit, atribuirea contribuției forfetare excepționale în cauză în decizia La Poste era, prin urmare, rezultatul unei negocieri între Comisie și statul membru destinat să asigure plata unei contribuții liberatorii care asigură o rată de echitate concurențială. În această negociere, punctul de plecare al autorităților franceze exprimat în notificarea acestora din 23 iunie 2006, după primele contacte cu privire la dosar în decembrie 2005, consta în faptul că contribuția excepțională prevăzută pentru La Poste nu era necesară din punctul de vedere al echității concurențiale, contrar proiectului de reformă a contribuției anuale avute în vedere.

| (164) | Astfel, decizia Comisiei nu ar fi avut scopul de a pune în aplicare o reformă intrată în vigoare, după cum pare să susțină France Télécom. Într-adevăr, notificarea și decizia de inițiere a procedurii din 12 octombrie 2006 au precedat fixarea valorii contribuției excepționale prin Legea nr. 2006-1771 din 30 decembrie 2006 (legea rectificativă a finanțelor pentru 2006). Negocierile menționate vizau mai multe aspecte ale reformei, în special luarea în considerare a avantajului pe care l-ar fi putut reprezenta reforma notificată în trecut, perimetrul de calcul al nivelului contribuției avut în vedere și modalitățile de luare în calcul a specificității băncii poștale în raport cu activitățile poștale și cu personalul afectat. Negocierile au continuat și abia în observațiile din 8 iunie 2007 autoritățile franceze au acceptat modalitățile de atribuire a contribuției excepționale în cadrul unui acord global referitor la reformă, revenind astfel asupra poziției lor notificate cu privire la contribuția excepțională și asupra modului de calcul al contribuțiilor anuale viitoare. |
| --- | --- |

(164)

Astfel, decizia Comisiei nu ar fi avut scopul de a pune în aplicare o reformă intrată în vigoare, după cum pare să susțină France Télécom. Într-adevăr, notificarea și decizia de inițiere a procedurii din 12 octombrie 2006 au precedat fixarea valorii contribuției excepționale prin Legea nr. 2006-1771 din 30 decembrie 2006 (legea rectificativă a finanțelor pentru 2006). Negocierile menționate vizau mai multe aspecte ale reformei, în special luarea în considerare a avantajului pe care l-ar fi putut reprezenta reforma notificată în trecut, perimetrul de calcul al nivelului contribuției avut în vedere și modalitățile de luare în calcul a specificității băncii poștale în raport cu activitățile poștale și cu personalul afectat. Negocierile au continuat și abia în observațiile din 8 iunie 2007 autoritățile franceze au acceptat modalitățile de atribuire a contribuției excepționale în cadrul unui acord global referitor la reformă, revenind astfel asupra poziției lor notificate cu privire la contribuția excepțională și asupra modului de calcul al contribuțiilor anuale viitoare.

| (165) | Pe de altă parte, contrar dispozițiilor legii finanțelor pentru 1997 care impune crearea instituției publice de gestionare a contribuției France Télécom și care prevedea reguli stricte în ceea ce privește plățile anuale către stat, instituția publică de gestionare a contribuției La Poste nu era obligată la reguli specifice (69). Deoarece era vorba despre o contribuție excepțională de plătit fără atribuție, Comisia a putut estima că Republica Franceză ar fi putut să diminueze valoarea acesteia și să majoreze concomitent nivelul contribuției anuale a întreprinderii La Poste. |
| --- | --- |

(165)

Pe de altă parte, contrar dispozițiilor legii finanțelor pentru 1997 care impune crearea instituției publice de gestionare a contribuției France Télécom și care prevedea reguli stricte în ceea ce privește plățile anuale către stat, instituția publică de gestionare a contribuției La Poste nu era obligată la reguli specifice (69). Deoarece era vorba despre o contribuție excepțională de plătit fără atribuție, Comisia a putut estima că Republica Franceză ar fi putut să diminueze valoarea acesteia și să majoreze concomitent nivelul contribuției anuale a întreprinderii La Poste.

| (166) | De asemenea, suntem obligați să constatăm că termenii legii din 1996 definesc parametrii de calcul ai contribuției anuale plătite în mod regulat statului drept contribuție pentru pensiile personalului funcționar, fără să fie vorba despre luarea în calcul a riscurilor care nu sunt comune funcționarilor și personalului de drept privat. În această privință, Tribunalul și Curtea au precizat, în ceea ce privește taxa profesională datorată de France Télécom, că o reducere a sarcinilor nu ar putea fi compensată de o sarcină specifică diferită, în special atunci când statul membru, Republica Franceză în speță, nu poate demonstra că au fost instituite sarcini anterioare în așteptarea unor sarcini viitoare mai mici sub un regim de impunere diferit (70). |
| --- | --- |

(166)

De asemenea, suntem obligați să constatăm că termenii legii din 1996 definesc parametrii de calcul ai contribuției anuale plătite în mod regulat statului drept contribuție pentru pensiile personalului funcționar, fără să fie vorba despre luarea în calcul a riscurilor care nu sunt comune funcționarilor și personalului de drept privat. În această privință, Tribunalul și Curtea au precizat, în ceea ce privește taxa profesională datorată de France Télécom, că o reducere a sarcinilor nu ar putea fi compensată de o sarcină specifică diferită, în special atunci când statul membru, Republica Franceză în speță, nu poate demonstra că au fost instituite sarcini anterioare în așteptarea unor sarcini viitoare mai mici sub un regim de impunere diferit (70).

| (167) | Comisia nu ar putea ignora faptul că scopul contribuției forfetare specifice plătite deja în 1997 era, astfel cum stabilește în mod expres articolul 6 din legea din 1996, de a compensa parțial statul francez pentru sarcina financiară pe care și-o asuma în temeiul legii din 1996. |
| --- | --- |

(167)

Comisia nu ar putea ignora faptul că scopul contribuției forfetare specifice plătite deja în 1997 era, astfel cum stabilește în mod expres articolul 6 din legea din 1996, de a compensa parțial statul francez pentru sarcina financiară pe care și-o asuma în temeiul legii din 1996.

| (168) | În plus, din conținutul raportului Senatului reluat la considerentul 27 reiese că, votând principiul contribuției excepționale, legiuitorul nu a căutat să ia în considerare și, cu atât mai puțin, să compenseze diferența dintre cotizațiile anuale ale France Télécom și cele, relativ mai ridicate, ale concurenților. Dimpotrivă, legiuitorul a obligat în mod deliberat întreprinderea France Télécom la plata unor costuri anuale care nu acoperă riscurile care nu sunt comune celor două categorii de personal (funcționar și nefuncționar) fără a stabili vreo legătură între această alegere și prelevarea contribuției excepționale plătite în 1997. |
| --- | --- |

(168)

În plus, din conținutul raportului Senatului reluat la considerentul 27 reiese că, votând principiul contribuției excepționale, legiuitorul nu a căutat să ia în considerare și, cu atât mai puțin, să compenseze diferența dintre cotizațiile anuale ale France Télécom și cele, relativ mai ridicate, ale concurenților. Dimpotrivă, legiuitorul a obligat în mod deliberat întreprinderea France Télécom la plata unor costuri anuale care nu acoperă riscurile care nu sunt comune celor două categorii de personal (funcționar și nefuncționar) fără a stabili vreo legătură între această alegere și prelevarea contribuției excepționale plătite în 1997.

| (169) | Sarcina pe care o reprezenta contribuția forfetară pentru France Télécom a fost plătită ca venit general la bugetul de stat, plasată în instituția publică însărcinată cu gestionarea acesteia și consumată. Prin urmare, în aceste condiții, Comisia nu poate, în întregime sau parțial, să reatribuie fictiv și a posteriori contribuția forfetară excepțională deja consumată unui scop total străin celui pe care i l-au atribuit autoritățile franceze și neprevăzut de lege, și anume compensarea neluării în calcul a riscurilor care nu sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor de stat. Prin urmare, contribuția forfetară nu a fost impusă în așteptarea egalizării complete, într-un regim legislativ și reglementar diferit, a costurilor anuale ale France Télécom cu cele ale concurenților. |
| --- | --- |

(169)

Sarcina pe care o reprezenta contribuția forfetară pentru France Télécom a fost plătită ca venit general la bugetul de stat, plasată în instituția publică însărcinată cu gestionarea acesteia și consumată. Prin urmare, în aceste condiții, Comisia nu poate, în întregime sau parțial, să reatribuie fictiv și a posteriori contribuția forfetară excepțională deja consumată unui scop total străin celui pe care i l-au atribuit autoritățile franceze și neprevăzut de lege, și anume compensarea neluării în calcul a riscurilor care nu sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor de stat. Prin urmare, contribuția forfetară nu a fost impusă în așteptarea egalizării complete, într-un regim legislativ și reglementar diferit, a costurilor anuale ale France Télécom cu cele ale concurenților.

| (170) | Din aceleași motive, ca urmare a regulilor de gestionare și de plată către buget prevăzute de legea finanțelor din 1997 și puse în aplicare până în prezent, nu ar putea fi reținute afirmațiile și calculele Republicii Franceze care au ca scop să arate că reforma din 1996 s-a soldat în prezent cu un surplus considerabil de venituri pentru stat. |
| --- | --- |

(170)

Din aceleași motive, ca urmare a regulilor de gestionare și de plată către buget prevăzute de legea finanțelor din 1997 și puse în aplicare până în prezent, nu ar putea fi reținute afirmațiile și calculele Republicii Franceze care au ca scop să arate că reforma din 1996 s-a soldat în prezent cu un surplus considerabil de venituri pentru stat.

| (171) | Într-adevăr, ținând cont de modalitățile de gestionare și de utilizare a contribuției forfetare excepționale a France Télécom prin instituția publică competentă, astfel cum au fost stabilite în legea finanțelor, și de cifrele plăților efective din 1997 transmise de Republica Franceză, descrise în considerentele 36 și 37 și în tabelul 3, trebuie notat că veniturile pe care Republica Franceză încearcă să le invoce, cu un plasament care produce dobânzi la rata de 7 %, nu au existat niciodată.
  [...]. În plus, afirmația nu reflectă comportamentul real al autorităților franceze. Ținând cont de regulile de gestionare stabilite în legile finanțelor intervenite de la crearea acesteia, instituția publică menționată nu a generat astfel de venituri, care, în plus, nu au fost prevăzute și nu au produs dobândă. Dimpotrivă, resursele instituției ar trebui să fie consumate integral la 31 decembrie 2011. Acestea ar fi fost consumate mai devreme dacă ar fi fost destinate finanțării reformei din 1996 – ceea ce Republica Franceză contestă, pe de altă parte –, chiar integrând în acestea surplusul de venit din impozitul pe întreprinderi invocat de autoritățile franceze. Prin urmare, luarea în considerare a unui surplus de venit din impozitul pe întreprinderi este ilegitimă, deoarece conduce la o confuzie a diferitelor roluri ale statului. Amalgamul propus de autoritățile franceze între aceste diferite roluri nu poate fi urmărit și trebuie să se mențină o distincție între, pe de o parte, statul care acordă un ajutor întreprinderii France Télécom suportând el însuși plata pensiilor funcționarilor, pentru a dezvolta un proces de concurență fondat pe merite, pe de altă parte, statul acționar al France Télécom și, în sfârșit, statul ca putere publică care își exercită puterea fiscală. |
| --- | --- |

(171)

Într-adevăr, ținând cont de modalitățile de gestionare și de utilizare a contribuției forfetare excepționale a France Télécom prin instituția publică competentă, astfel cum au fost stabilite în legea finanțelor, și de cifrele plăților efective din 1997 transmise de Republica Franceză, descrise în considerentele 36 și 37 și în tabelul 3, trebuie notat că veniturile pe care Republica Franceză încearcă să le invoce, cu un plasament care produce dobânzi la rata de 7 %, nu au existat niciodată.

[...]. În plus, afirmația nu reflectă comportamentul real al autorităților franceze. Ținând cont de regulile de gestionare stabilite în legile finanțelor intervenite de la crearea acesteia, instituția publică menționată nu a generat astfel de venituri, care, în plus, nu au fost prevăzute și nu au produs dobândă. Dimpotrivă, resursele instituției ar trebui să fie consumate integral la 31 decembrie 2011. Acestea ar fi fost consumate mai devreme dacă ar fi fost destinate finanțării reformei din 1996 – ceea ce Republica Franceză contestă, pe de altă parte –, chiar integrând în acestea surplusul de venit din impozitul pe întreprinderi invocat de autoritățile franceze. Prin urmare, luarea în considerare a unui surplus de venit din impozitul pe întreprinderi este ilegitimă, deoarece conduce la o confuzie a diferitelor roluri ale statului. Amalgamul propus de autoritățile franceze între aceste diferite roluri nu poate fi urmărit și trebuie să se mențină o distincție între, pe de o parte, statul care acordă un ajutor întreprinderii France Télécom suportând el însuși plata pensiilor funcționarilor, pentru a dezvolta un proces de concurență fondat pe merite, pe de altă parte, statul acționar al France Télécom și, în sfârșit, statul ca putere publică care își exercită puterea fiscală.

| (172) | În plus, trebuie subliniat că cererea făcută de Republica Franceză și de France Télécom de luare în considerare a contribuției excepționale în examinarea compatibilității reformei contrazice observațiile pe care Republica Franceză le formulase în scrisoarea sa din 17 martie 2004, potrivit cărora „contribuția forfetară excepțională prevăzută la articolul 6 din legea din 26 iulie 1996 nu ar putea deci să fie analizată ca fiind compensarea unui pretins «avantaj». Analiza valorii sale este a fortiori fără pertinență în lumina reglementării privind ajutoarele de stat” din moment ce această sumă era „o contribuție excepțională în beneficiul acționarului său unic [statul francez], asimilabilă unui dividend excepțional distribuit înaintea oricărei deschideri a capitalului către investitori privați”. |
| --- | --- |

(172)

În plus, trebuie subliniat că cererea făcută de Republica Franceză și de France Télécom de luare în considerare a contribuției excepționale în examinarea compatibilității reformei contrazice observațiile pe care Republica Franceză le formulase în scrisoarea sa din 17 martie 2004, potrivit cărora „contribuția forfetară excepțională prevăzută la articolul 6 din legea din 26 iulie 1996 nu ar putea deci să fie analizată ca fiind compensarea unui pretins «avantaj». Analiza valorii sale este a fortiori fără pertinență în lumina reglementării privind ajutoarele de stat” din moment ce această sumă era „o contribuție excepțională în beneficiul acționarului său unic [statul francez], asimilabilă unui dividend excepțional distribuit înaintea oricărei deschideri a capitalului către investitori privați”.

| (173) | Raționamentul care stă la baza argumentului susținut inițial de Republica Franceză prezintă o anumită logică economică și financiară. Este justificat, pentru un acționar unic, la începutul deschiderii capitalului pentru alți investitori, să absoarbă numai pentru profitul său și cât mai mult posibil fondurile disponibile în întreprindere înainte de deschiderea capitalului, cu condiția ca aceasta să nu compromită atractivitatea plasamentului. Acest ultim aspect a fost luat în considerare în parametrii financiari impuși la bilanțul contabil de deschidere al France Télécom, din care rezultă indirect valoarea contribuției forfetare excepționale, după cum s-a menționat în fața parlamentului în 1996. De aceea, era perfect coerent din partea unui stat acționar unic avizat să preleveze cea mai mare valoare posibilă de dividend excepțional, conform exprimării Republicii Franceze, decât să lase fondurile în întreprindere, de unde, după deschiderea capitalului în 1997, nu ar obține decât cel mult procentul care îi revine din partea de capital menținută. |
| --- | --- |

(173)

Raționamentul care stă la baza argumentului susținut inițial de Republica Franceză prezintă o anumită logică economică și financiară. Este justificat, pentru un acționar unic, la începutul deschiderii capitalului pentru alți investitori, să absoarbă numai pentru profitul său și cât mai mult posibil fondurile disponibile în întreprindere înainte de deschiderea capitalului, cu condiția ca aceasta să nu compromită atractivitatea plasamentului. Acest ultim aspect a fost luat în considerare în parametrii financiari impuși la bilanțul contabil de deschidere al France Télécom, din care rezultă indirect valoarea contribuției forfetare excepționale, după cum s-a menționat în fața parlamentului în 1996. De aceea, era perfect coerent din partea unui stat acționar unic avizat să preleveze cea mai mare valoare posibilă de dividend excepțional, conform exprimării Republicii Franceze, decât să lase fondurile în întreprindere, de unde, după deschiderea capitalului în 1997, nu ar obține decât cel mult procentul care îi revine din partea de capital menținută.

| (174) | Validitatea acestui raționament avansat inițial de Republica Franceză, care solicita ca analiza valorii sultei de 5,7 miliarde EUR să nu fie deloc luată în considerare pentru evaluarea reformei prin prisma reglementărilor privind ajutoarele de stat, este, de asemenea, confirmată de observațiile sale în cursul procedurii. Într-adevăr, declarând că valorii sultei ar fi fost calibrată în funcție nu de costul reformei estimat pentru stat sau de avantajele pe care le-ar obține France Télécom, ci de capacitatea contributivă a întreprinderii, Republica Franceză indică faptul că impunerea unei sulte ar rezulta mai mult dintr-un comportament de acționar unic avizat decât din cel al unui stat de reglementare atent la echilibrul cotizațiilor pentru pensii pe care le asuma în temeiul reformei. |
| --- | --- |

(174)

Validitatea acestui raționament avansat inițial de Republica Franceză, care solicita ca analiza valorii sultei de 5,7 miliarde EUR să nu fie deloc luată în considerare pentru evaluarea reformei prin prisma reglementărilor privind ajutoarele de stat, este, de asemenea, confirmată de observațiile sale în cursul procedurii. Într-adevăr, declarând că valorii sultei ar fi fost calibrată în funcție nu de costul reformei estimat pentru stat sau de avantajele pe care le-ar obține France Télécom, ci de capacitatea contributivă a întreprinderii, Republica Franceză indică faptul că impunerea unei sulte ar rezulta mai mult dintr-un comportament de acționar unic avizat decât din cel al unui stat de reglementare atent la echilibrul cotizațiilor pentru pensii pe care le asuma în temeiul reformei.

| (175) | Dacă ar fi de urmat un astfel de raționament, Comisia nu ar trebui, după cum a solicitat inițial Republica Franceză, să ia în considerare contribuția forfetară excepțională în analiza compatibilității reformei cu reglementările privind ajutoarele de stat. Rezultă că ar trebui să fie luată în considerare numai scăderea contribuțiilor anuale ale France Télécom sub nivelul concurenților dorit de reforma din 1997. |
| --- | --- |

(175)

Dacă ar fi de urmat un astfel de raționament, Comisia nu ar trebui, după cum a solicitat inițial Republica Franceză, să ia în considerare contribuția forfetară excepțională în analiza compatibilității reformei cu reglementările privind ajutoarele de stat. Rezultă că ar trebui să fie luată în considerare numai scăderea contribuțiilor anuale ale France Télécom sub nivelul concurenților dorit de reforma din 1997.

| (176) | Din aceleași motive, Comisia nu poate urmări observațiile reclamanților care solicită impunerea unor mecanisme de ajustare a contribuției forfetare excepționale plătită în 1997 și a contribuției angajator anuală a France Télécom pentru a asigura neutralitatea financiară a reformei. Aceasta ar însemna, de asemenea, un nou calcul și o realocare fictivă a posteriori în întregime sau parțial a contribuției forfetare excepționale plătite la bugetul statului în 1997. De asemenea, mecanismul invocat ar impune un control a posteriori, an după an, al cărui scop nu ar fi de a se asigura proporționalitatea ajutorului acordat, deși redus datorită contribuției forfetare excepționale, în 1997, ci de a elimina orice ajutor în reformă. |
| --- | --- |

(176)

Din aceleași motive, Comisia nu poate urmări observațiile reclamanților care solicită impunerea unor mecanisme de ajustare a contribuției forfetare excepționale plătită în 1997 și a contribuției angajator anuală a France Télécom pentru a asigura neutralitatea financiară a reformei. Aceasta ar însemna, de asemenea, un nou calcul și o realocare fictivă a posteriori în întregime sau parțial a contribuției forfetare excepționale plătite la bugetul statului în 1997. De asemenea, mecanismul invocat ar impune un control a posteriori, an după an, al cărui scop nu ar fi de a se asigura proporționalitatea ajutorului acordat, deși redus datorită contribuției forfetare excepționale, în 1997, ci de a elimina orice ajutor în reformă.

| (177) | În schimb, trebuie să examinăm dacă plata contribuției excepționale poate fi luată în considerare în evaluarea compatibilității măsurii de ajutor cu piața internă, reținând justificarea acestei plăți astfel cum a fost stabilită prin legea din 1996. |
| --- | --- |

(177)

În schimb, trebuie să examinăm dacă plata contribuției excepționale poate fi luată în considerare în evaluarea compatibilității măsurii de ajutor cu piața internă, reținând justificarea acestei plăți astfel cum a fost stabilită prin legea din 1996.

| (178) | În temeiul legii din 1996, contribuția forfetară excepțională în 1997 era plătită în compensația suportării costurilor pentru pensii de către statul francez. În aceste condiții, trebuie să fie luate în considerare efectele impunerii acesteia asupra bilanțului financiar de ansamblu al reformei introduse prin legea din 1996 astfel cum a fost aplicată până în prezent. Trebuie să se ia în calcul perioada în care cotizația pentru pensii a fost acoperită de contribuția forfetară excepțională. |
| --- | --- |

(178)

În temeiul legii din 1996, contribuția forfetară excepțională în 1997 era plătită în compensația suportării costurilor pentru pensii de către statul francez. În aceste condiții, trebuie să fie luate în considerare efectele impunerii acesteia asupra bilanțului financiar de ansamblu al reformei introduse prin legea din 1996 astfel cum a fost aplicată până în prezent. Trebuie să se ia în calcul perioada în care cotizația pentru pensii a fost acoperită de contribuția forfetară excepțională.

| (179) | În ceea ce privește compararea fluxurilor financiare pentru France Télécom eșalonate în timp, și anume plata contribuției excepționale în 1997 și cele mai mici cotizații anuale care rezultă de atunci din legea din 1996, este necesar să se efectueze actualizarea sumelor. În cursul anului 1997, mai multe plăți ale contribuției excepționale au fost eșalonate până în octombrie 1997, chiar dacă finanțarea acesteia prin împrumut a amânat, în realitate, pentru mai târziu sarcina financiară pentru France Télécom. Pe de altă parte, plăți de contribuție liberatorie au intervenit de la începutul anului 1997. Rata de actualizare trebuie, în principiu, să fie cea care rezultă din comunicarea Comisiei aplicabilă în acest sens (71), rată care, cu titlu ilustrativ, se stabilea la 5,53 % în octombrie 1997. Trebuie să se analizeze dacă este adecvat, în speță, să se utilizeze o rată diferită de cea din comunicarea aplicabilă, deviind astfel de la reglementările comunicate statelor membre, pe care Comisia le-a adoptat și pe care trebuie să le aplice, cu excepția situațiilor excepționale și bine justificate. |
| --- | --- |

(179)

În ceea ce privește compararea fluxurilor financiare pentru France Télécom eșalonate în timp, și anume plata contribuției excepționale în 1997 și cele mai mici cotizații anuale care rezultă de atunci din legea din 1996, este necesar să se efectueze actualizarea sumelor. În cursul anului 1997, mai multe plăți ale contribuției excepționale au fost eșalonate până în octombrie 1997, chiar dacă finanțarea acesteia prin împrumut a amânat, în realitate, pentru mai târziu sarcina financiară pentru France Télécom. Pe de altă parte, plăți de contribuție liberatorie au intervenit de la începutul anului 1997. Rata de actualizare trebuie, în principiu, să fie cea care rezultă din comunicarea Comisiei aplicabilă în acest sens (71), rată care, cu titlu ilustrativ, se stabilea la 5,53 % în octombrie 1997. Trebuie să se analizeze dacă este adecvat, în speță, să se utilizeze o rată diferită de cea din comunicarea aplicabilă, deviind astfel de la reglementările comunicate statelor membre, pe care Comisia le-a adoptat și pe care trebuie să le aplice, cu excepția situațiilor excepționale și bine justificate.

| (180) | În această privință, alegerea ratei de 7 % utilizată de actuarul guvernului francez pentru a actualiza fluxurile financiare ale reformei din 1996 până în 2043 nu ar fi justificată, [...], ca urmare a faptului că prezenta analiză este pe o perioadă mai scurtă datorită scadenței constatate. De asemenea, rata de 7 % este mult superioară mediei de 4,4 % a ratelor anuale de actualizare pentru perioada 1997-2010 reținute de Republica Franceză în observațiile sale privind decizia de inițiere sau ratei de actualizare de [...] % reținută pentru 1998 în reforma modului de finanțare a pensiilor La Poste (72). |
| --- | --- |

(180)

În această privință, alegerea ratei de 7 % utilizată de actuarul guvernului francez pentru a actualiza fluxurile financiare ale reformei din 1996 până în 2043 nu ar fi justificată, [...], ca urmare a faptului că prezenta analiză este pe o perioadă mai scurtă datorită scadenței constatate. De asemenea, rata de 7 % este mult superioară mediei de 4,4 % a ratelor anuale de actualizare pentru perioada 1997-2010 reținute de Republica Franceză în observațiile sale privind decizia de inițiere sau ratei de actualizare de [...] % reținută pentru 1998 în reforma modului de finanțare a pensiilor La Poste (72).

| (181) | Ratele în jur de 7 % pentru OAT la 15 ani pentru 1996 invocate de Republica Franceză nu pot fi reținute nici ele. Rata trebuie stabilită în 1997, și nu pentru media din 1996. În plus, durata de 15 ani este prea mare în ceea ce privește importanța fluxurilor de plată anuale la care contribuția forfetară excepțională ar fi trebuit, teoretic, să facă față în cursul perioadei respective, și pentru care numai dobânzile nu ar fi fost suficiente. Alternativ, din punctul de vedere al statului francez, ar putea fi avută în vedere alegerea unei rate compozite construită din rate diferite de optimizare a plasamentului contribuției forfetare excepționale pentru a face față scadenței fluxurilor antrenate de reforma din 1996. În afară de faptul că o astfel de rată, în jur de 5,50 %, nu ar diferi în mod sensibil de rata de referință a Comisiei pentru octombrie 1997, alegerea nu ar ține cont de faptul că analiza se face din punctul de vedere al France Télécom (73). |
| --- | --- |

(181)

Ratele în jur de 7 % pentru OAT la 15 ani pentru 1996 invocate de Republica Franceză nu pot fi reținute nici ele. Rata trebuie stabilită în 1997, și nu pentru media din 1996. În plus, durata de 15 ani este prea mare în ceea ce privește importanța fluxurilor de plată anuale la care contribuția forfetară excepțională ar fi trebuit, teoretic, să facă față în cursul perioadei respective, și pentru care numai dobânzile nu ar fi fost suficiente. Alternativ, din punctul de vedere al statului francez, ar putea fi avută în vedere alegerea unei rate compozite construită din rate diferite de optimizare a plasamentului contribuției forfetare excepționale pentru a face față scadenței fluxurilor antrenate de reforma din 1996. În afară de faptul că o astfel de rată, în jur de 5,50 %, nu ar diferi în mod sensibil de rata de referință a Comisiei pentru octombrie 1997, alegerea nu ar ține cont de faptul că analiza se face din punctul de vedere al France Télécom (73).

| (182) | În sfârșit, în această privință, referința de 7 % pentru împrumuturile obligatare ale France Télécom între 1991 și 1997 invocată de Republica Franceză acoperă o perioadă de șase ani, mult anterioară faptelor. În speță, realitatea este că France Télécom a finanțat contribuția forfetară excepțională în 1996 prin emisiuni în principal pe termen scurt și, într-o mult mai mică măsură, prin emisiuni obligatare. Or, o rată de actualizare care rezultă din ratele dobânzilor plătite de France Télécom la noile datorii contractate în 1996 s-ar ridica la 4,8 % pe baza bilanțului său financiar din 31 decembrie 1996 (74). O astfel de rată se ajustează la existența costurilor financiare reale acoperite de France Télécom la acel moment pentru a finanța contribuția excepțională. Cu toate acestea, pare adecvat să se facă astfel încât rata de actualizare să nu depindă de alegerea făcută inițial de întreprindere, ci să se utilizeze referința obiectivă reținută de Comisie în comunicarea sa aplicabilă în ceea ce privește nivelul ratelor de actualizare (75). |
| --- | --- |

(182)

În sfârșit, în această privință, referința de 7 % pentru împrumuturile obligatare ale France Télécom între 1991 și 1997 invocată de Republica Franceză acoperă o perioadă de șase ani, mult anterioară faptelor. În speță, realitatea este că France Télécom a finanțat contribuția forfetară excepțională în 1996 prin emisiuni în principal pe termen scurt și, într-o mult mai mică măsură, prin emisiuni obligatare. Or, o rată de actualizare care rezultă din ratele dobânzilor plătite de France Télécom la noile datorii contractate în 1996 s-ar ridica la 4,8 % pe baza bilanțului său financiar din 31 decembrie 1996 (74). O astfel de rată se ajustează la existența costurilor financiare reale acoperite de France Télécom la acel moment pentru a finanța contribuția excepțională. Cu toate acestea, pare adecvat să se facă astfel încât rata de actualizare să nu depindă de alegerea făcută inițial de întreprindere, ci să se utilizeze referința obiectivă reținută de Comisie în comunicarea sa aplicabilă în ceea ce privește nivelul ratelor de actualizare (75).

| (183) | Sintetizând, în speță nu este adecvat să se utilizeze o rată de referință diferită de cea care rezultă din comunicarea Comisiei aplicabilă în acest sens, deviind astfel de la reglementările comunicate statelor membre pe care le-a adoptat Comisia.

  Tabelul 5


  Fluxuri financiare care rezultă din reforma din 1996 pentru France Télécom (1997-2011)













  milioane EUR |
| --- | --- |
| An | Pensii plătite
  (A) | Compensare și supracompensare
  (B) | Contribuții anuale
  (C) | Avantaj FT
  (D)
  (A + B – C) (76) | Sulta la 1 ianuarie
  (E) | Dobândă
  (F) | Sulta la 31 decembrie
  (E + F – D) |
| 1997
   (77) | [...] | [...] | [...] | 122,3 | 5 716,8 | 184,4 | 5 777,9 |
| 1998 | [...] | [...] | [...] | 188,2 | 5 777,9 | 319,5 | 5 909,2 |
| 1999 | [...] | [...] | [...] | 189,8 | 5 909,2 | 326,8 | 6 046,2 |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | 298,3 | 6 046,2 | 334,4 | 6 082,2 |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | 302,9 | 6 082,2 | 336,3 | 6 115,6 |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | 305,9 | 6 115,6 | 338,2 | 6 148,0 |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | 364,7 | 6 148,0 | 340,0 | 6 123,3 |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | 477,4 | 6 123,3 | 338,6 | 5 984,5 |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | 619,1 | 5 984,5 | 330,9 | 5 696,3 |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | 744,4 | 5 696,3 | 315,0 | 5 266,9 |
| 2007 | [...] | [...] | [...] | 909,9 | 5 266,9 | 291,3 | 4 648,2 |
| 2008 | [...] | [...] | [...] | 1 101,0 | 4 648,2 | 257,0 | 3 804,3 |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | 1 255,8 | 3 804,3 | 210,4 | 2 758,9 |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | 1 386,6 | 2 758,9 | 152,6 | 1 524,8 |
| 2011




  (est.) | [...] | [...] | [...] | 1 497,5 | 1 524,8 | 84,3 | 111,6 |

(183)

Sintetizând, în speță nu este adecvat să se utilizeze o rată de referință diferită de cea care rezultă din comunicarea Comisiei aplicabilă în acest sens, deviind astfel de la reglementările comunicate statelor membre pe care le-a adoptat Comisia.

Tabelul 5

Fluxuri financiare care rezultă din reforma din 1996 pentru France Télécom (1997-2011)

milioane EUR

An

Pensii plătite

(A)

Compensare și supracompensare

(B)

Contribuții anuale

(C)

Avantaj FT

(D)

(A + B – C) (76)

Sulta la 1 ianuarie

(E)

Dobândă

(F)

Sulta la 31 decembrie

(E + F – D)

1997
   (77)

[...]

[...]

[...]

122,3

5 716,8

184,4

5 777,9

1998

[...]

[...]

[...]

188,2

5 777,9

319,5

5 909,2

1999

[...]

[...]

[...]

189,8

5 909,2

326,8

6 046,2

2000

[...]

[...]

[...]

298,3

6 046,2

334,4

6 082,2

2001

[...]

[...]

[...]

302,9

6 082,2

336,3

6 115,6

2002

[...]

[...]

[...]

305,9

6 115,6

338,2

6 148,0

2003

[...]

[...]

[...]

364,7

6 148,0

340,0

6 123,3

2004

[...]

[...]

[...]

477,4

6 123,3

338,6

5 984,5

2005

[...]

[...]

[...]

619,1

5 984,5

330,9

5 696,3

2006

[...]

[...]

[...]

744,4

5 696,3

315,0

5 266,9

2007

[...]

[...]

[...]

909,9

5 266,9

291,3

4 648,2

2008

[...]

[...]

[...]

1 101,0

4 648,2

257,0

3 804,3

2009

[...]

[...]

[...]

1 255,8

3 804,3

210,4

2 758,9

2010

[...]

[...]

[...]

1 386,6

2 758,9

152,6

1 524,8

2011

(est.)

[...]

[...]

[...]

1 497,5

1 524,8

84,3

111,6

| (184) | Capitalizată la rata de actualizare de 5,53 %, luarea în considerare a sultei ar trebui să compenseze, până în primul trimestru al anului 2012 (78), reducerea costurile anuale de care a beneficiat France Télécom ca urmare a punerii în aplicare a reformei din 1996. |
| --- | --- |

(184)

Capitalizată la rata de actualizare de 5,53 %, luarea în considerare a sultei ar trebui să compenseze, până în primul trimestru al anului 2012 (78), reducerea costurile anuale de care a beneficiat France Télécom ca urmare a punerii în aplicare a reformei din 1996.

| (185) | În plus, scadența acestei compensări, care neutralizează efectele reformei, ar coincide, la aproape câteva luni, cu epuizarea efectivă a resurselor instituției publice însărcinate cu gestionarea contribuției excepționale a France Télécom, prevăzută pentru 31 decembrie 2011. În orice caz, la analiza de actualizare se adaugă astfel faptul că contribuția excepțională va fi fost consumată efectiv. Din acest motiv, nu ar subzista sume nerambursate la bugetul statului care ar fi posibil să fie reatribuite altfel decât este prevăzut prin legea finanțelor în vigoare. |
| --- | --- |

(185)

În plus, scadența acestei compensări, care neutralizează efectele reformei, ar coincide, la aproape câteva luni, cu epuizarea efectivă a resurselor instituției publice însărcinate cu gestionarea contribuției excepționale a France Télécom, prevăzută pentru 31 decembrie 2011. În orice caz, la analiza de actualizare se adaugă astfel faptul că contribuția excepțională va fi fost consumată efectiv. Din acest motiv, nu ar subzista sume nerambursate la bugetul statului care ar fi posibil să fie reatribuite altfel decât este prevăzut prin legea finanțelor în vigoare.

| (186) | Prin urmare, este justificat faptul că, datorită plății contribuției excepționale în 1997, France Télécom nu este obligată la plata unui supliment de contribuție anuală pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1997 și o dată posterioară datei de 31 decembrie 2010, care rămâne de determinat cu precizie. Într-adevăr, în măsura în care, în tabelul 5, cifrele pentru anul 2011 și cele ale sarcinii de compensare și supracompensare rezultă, în special, din estimări, trebuie ca data exactă să fie hotărâtă de Republica Franceză pe baza datelor definitive ale plăților efectuate, a sumelor definitive ale prestațiilor plătite și a cotizațiilor mai mici și a altor avantaje pentru France Télécom care rezultă din legea din 1996, urmând principiile de calcul indicate în tabelul 5. |
| --- | --- |

(186)

Prin urmare, este justificat faptul că, datorită plății contribuției excepționale în 1997, France Télécom nu este obligată la plata unui supliment de contribuție anuală pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 1997 și o dată posterioară datei de 31 decembrie 2010, care rămâne de determinat cu precizie. Într-adevăr, în măsura în care, în tabelul 5, cifrele pentru anul 2011 și cele ale sarcinii de compensare și supracompensare rezultă, în special, din estimări, trebuie ca data exactă să fie hotărâtă de Republica Franceză pe baza datelor definitive ale plăților efectuate, a sumelor definitive ale prestațiilor plătite și a cotizațiilor mai mici și a altor avantaje pentru France Télécom care rezultă din legea din 1996, urmând principiile de calcul indicate în tabelul 5.

| (187) | În schimb, după neutralizarea efectelor contribuției excepționale și epuizarea resurselor plătite statului, ajutorul acordat în 1966 întreprinderii France Télécom va produce pe deplin efectele conferind, în plus, un avantaj întreprinderii France Télécom în raport cu concurenții săi. Astfel, ajutorul nu va putea să fie justificat decât prin supunerea France Télécom la plata unei contribuții liberatorii calculate la o rată care asigură o echitate concurențială reală. Astfel, dacă ar rămâne neschimbate dispozițiile legii din 1990 astfel cum a fost modificată prin legea din 1996, precum și dispozițiile de reglementare derivate în vigoare care prevăd că rata contribuției liberatorii este calculată astfel încât să egalizeze nivelurile cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale, limitând calculul la riscurile care sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor de stat, ajutorul acordat France Télécom până la dispariția obligațiilor financiare asumate de statul francez în locul întreprinderii France Télécom în temeiul legii din 1996 nu ar satisface principiul proporționalității. |
| --- | --- |

(187)

În schimb, după neutralizarea efectelor contribuției excepționale și epuizarea resurselor plătite statului, ajutorul acordat în 1966 întreprinderii France Télécom va produce pe deplin efectele conferind, în plus, un avantaj întreprinderii France Télécom în raport cu concurenții săi. Astfel, ajutorul nu va putea să fie justificat decât prin supunerea France Télécom la plata unei contribuții liberatorii calculate la o rată care asigură o echitate concurențială reală. Astfel, dacă ar rămâne neschimbate dispozițiile legii din 1990 astfel cum a fost modificată prin legea din 1996, precum și dispozițiile de reglementare derivate în vigoare care prevăd că rata contribuției liberatorii este calculată astfel încât să egalizeze nivelurile cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale, limitând calculul la riscurile care sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor de stat, ajutorul acordat France Télécom până la dispariția obligațiilor financiare asumate de statul francez în locul întreprinderii France Télécom în temeiul legii din 1996 nu ar satisface principiul proporționalității.

| (188) | Pentru a satisface criteriul de conformitate cu interesul comun prevăzut de articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, compatiblitatea ajutorului necesită, prin urmare, respectarea condițiilor menționate în prezenta decizie. |
| --- | --- |

(188)

Pentru a satisface criteriul de conformitate cu interesul comun prevăzut de articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, compatiblitatea ajutorului necesită, prin urmare, respectarea condițiilor menționate în prezenta decizie.

7.   CONDIȚII DE COMPATIBILITATE PENTRU VIITOR

| (189) | În consecință, este necesar ca Republica Franceză să modifice dispozițiile legislative și de reglementare în vigoare pentru a stabili, calcula și preleva contribuția liberatorie care trebuie plătită de către France Télécom, astfel încât să egalizeze nivelurile cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale. În plus, este neccesar ca modurile și parametrii de calcul să fie stabiliți în mod transparent și obiectiv, să poată face obiectul unor controale și să poată fi contestați. |
| --- | --- |

(189)

În consecință, este necesar ca Republica Franceză să modifice dispozițiile legislative și de reglementare în vigoare pentru a stabili, calcula și preleva contribuția liberatorie care trebuie plătită de către France Télécom, astfel încât să egalizeze nivelurile cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale. În plus, este neccesar ca modurile și parametrii de calcul să fie stabiliți în mod transparent și obiectiv, să poată face obiectul unor controale și să poată fi contestați.

| (190) | De asemenea, Republica Franceză ar trebui, în momentul calculării ratei contribuției liberatorii, să egalizeze efectiv nivelul cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale luând în considerare, de asemenea, riscurile care nu sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor angajați de France Télécom. |
| --- | --- |

(190)

De asemenea, Republica Franceză ar trebui, în momentul calculării ratei contribuției liberatorii, să egalizeze efectiv nivelul cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale luând în considerare, de asemenea, riscurile care nu sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor angajați de France Télécom.

| (191) | În observațiile Republicii Franceze detaliate mai amplu în anexele III și V actualizate, autoritățile franceze au făcut estimări cu privire la ceea ce ar constitui rata de contribuție liberatorie care trebuie plătită de France Télécom începând din 1997 (a se vedea tabelul 4) dacă riscurile care nu sunt comune ar fi fost integrate în modul de calcul (denumită în continuare „rata modificată”). Rata modificată integrează în același timp cotizațiile pentru șomaj și contribuțiile la fondul de garantare pentru plata creanțelor salariale, care o majorează, și cotizații specifice pe care concurenții France Télécom nu le plătesc, cum ar fi 1 % contribuția de solidaritate și prestațiile în numerar pentru concedii autoasigurate de France Télécom, care o micșorează. Rezultă o rată mai mare cu aproximativ 7 procente decât rata aplicată efectiv la ora actuală. |
| --- | --- |

(191)

În observațiile Republicii Franceze detaliate mai amplu în anexele III și V actualizate, autoritățile franceze au făcut estimări cu privire la ceea ce ar constitui rata de contribuție liberatorie care trebuie plătită de France Télécom începând din 1997 (a se vedea tabelul 4) dacă riscurile care nu sunt comune ar fi fost integrate în modul de calcul (denumită în continuare „rata modificată”). Rata modificată integrează în același timp cotizațiile pentru șomaj și contribuțiile la fondul de garantare pentru plata creanțelor salariale, care o majorează, și cotizații specifice pe care concurenții France Télécom nu le plătesc, cum ar fi 1 % contribuția de solidaritate și prestațiile în numerar pentru concedii autoasigurate de France Télécom, care o micșorează. Rezultă o rată mai mare cu aproximativ 7 procente decât rata aplicată efectiv la ora actuală.

| (192) | O astfel de rată asigură o egalitate concurențială efectivă în raport cu echitatea numai parțială introdusă de legea din 1996, ținând cont de cotizațiile sociale specifice ale France Télécom. Prin urmare, Comisia nu contestă principiile, baza și modalitățile de calcul urmate de Republica Franceză pentru a stabili o rată de contribuție liberatorie modificată care să egalizeze nivelurile cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomnicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale, astfel cum sunt indicate în observațiile actualizate ale Republicii Franceze și descrise și detaliate în anexele III și V la observațiile menționate. |
| --- | --- |

(192)

O astfel de rată asigură o egalitate concurențială efectivă în raport cu echitatea numai parțială introdusă de legea din 1996, ținând cont de cotizațiile sociale specifice ale France Télécom. Prin urmare, Comisia nu contestă principiile, baza și modalitățile de calcul urmate de Republica Franceză pentru a stabili o rată de contribuție liberatorie modificată care să egalizeze nivelurile cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomnicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale, astfel cum sunt indicate în observațiile actualizate ale Republicii Franceze și descrise și detaliate în anexele III și V la observațiile menționate.

| (193) | În consecință, determinarea anuală a ratei care permite egalizarea condițiilor de concurență de către Republica Franceză va trebui să urmeze principiile, baza și modalitățile de calcul a contribuției liberatorii care figurează în observațiile vizate în considerentul 191. În special, rata modificată va integra în același timp cotizațiile pentru șomaj și contribuțiile la fondul de garantare pentru plata creanțelor salariale și cotizațiile sau costurile specifice pe care nu le plătesc concurenții France Télécom, cum ar fi 1 % contribuția de solidaritate și prestațiile în numerar pentru concedii autoasigurate de France Télécom. |
| --- | --- |

(193)

În consecință, determinarea anuală a ratei care permite egalizarea condițiilor de concurență de către Republica Franceză va trebui să urmeze principiile, baza și modalitățile de calcul a contribuției liberatorii care figurează în observațiile vizate în considerentul 191. În special, rata modificată va integra în același timp cotizațiile pentru șomaj și contribuțiile la fondul de garantare pentru plata creanțelor salariale și cotizațiile sau costurile specifice pe care nu le plătesc concurenții France Télécom, cum ar fi 1 % contribuția de solidaritate și prestațiile în numerar pentru concedii autoasigurate de France Télécom.

| (194) | Această egalizare de fapt va asigura o egalitate concurențială efectivă între France Télécom și concurenții săi și va garanta proporționalitatea și compatibilitatea cu piața internă a unui ajutor pus în aplicare în 1996. |
| --- | --- |

(194)

Această egalizare de fapt va asigura o egalitate concurențială efectivă între France Télécom și concurenții săi și va garanta proporționalitatea și compatibilitatea cu piața internă a unui ajutor pus în aplicare în 1996.

8.   CONCLUZII

| (195) | Comisia constată că Republica Franceză a pus în aplicare în mod ilegal un ajutor de stat introdus prin reforma din 1996 a modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați France Télécom, încălcând, de la intrarea în vigoare a acesteia, articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(195)

Comisia constată că Republica Franceză a pus în aplicare în mod ilegal un ajutor de stat introdus prin reforma din 1996 a modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați France Télécom, încălcând, de la intrarea în vigoare a acesteia, articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

| (196) | Punerea în aplicare a ajutorului în cauză începând din 1997 a permis o reducere a costurilor sociale anuale suportate de France Télécom. Totuși, acest efect a fost neutralizat cel puțin până în 2010 prin plata contribuției forfetare excepționale prevăzute de reforma respectivă. Neutralizarea justifică faptul că condițiile care ar pune pe un picior de egalitate reală France Télécom și concurenții săi în ceea ce privește cotizațiile și care ar face ajutorul compatibil cu piața internă se aplică începând de la o dată posterioară datei de 31 decembrie 2010 și care rămâne de stabilit. |
| --- | --- |

(196)

Punerea în aplicare a ajutorului în cauză începând din 1997 a permis o reducere a costurilor sociale anuale suportate de France Télécom. Totuși, acest efect a fost neutralizat cel puțin până în 2010 prin plata contribuției forfetare excepționale prevăzute de reforma respectivă. Neutralizarea justifică faptul că condițiile care ar pune pe un picior de egalitate reală France Télécom și concurenții săi în ceea ce privește cotizațiile și care ar face ajutorul compatibil cu piața internă se aplică începând de la o dată posterioară datei de 31 decembrie 2010 și care rămâne de stabilit.

| (197) | Prin urmare, în măsura și cu condiția ca Republica Franceză să ia în considerare, în calcularea contribuției liberatorii datorate de France Télécom, nivelurile cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii pentru France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care se supun dreptului comun al prestațiilor sociale ținând cont de riscurile comune și de cele care nu sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor de stat, reforma introdusă de legea din 1996 poate fi declarată compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Prin urmare, Republica Franceză este obligată să ia măsurile, în special legislative și de reglementare, necesare pentru a îndeplini condiția menționată în prezentul considerent, |
| --- | --- |

(197)

Prin urmare, în măsura și cu condiția ca Republica Franceză să ia în considerare, în calcularea contribuției liberatorii datorate de France Télécom, nivelurile cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii pentru France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care se supun dreptului comun al prestațiilor sociale ținând cont de riscurile comune și de cele care nu sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor de stat, reforma introdusă de legea din 1996 poate fi declarată compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Prin urmare, Republica Franceză este obligată să ia măsurile, în special legislative și de reglementare, necesare pentru a îndeplini condiția menționată în prezentul considerent,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat rezultat din reducerea contribuției care trebuie plătită statului pentru plata și administrarea pensiilor alocate funcționarilor France Télécom, în conformitate cu Codul pensiilor civile și militare, în temeiul Legii nr. 96-660 din 26 iulie 1996 privind întreprinderea națională France Télécom, de modificare a Legii nr. 90-568 din 2 iulie 1990 privind organizarea serviciului public de poștă și telecomunicații, este compatibil cu piața internă, în condițiile prevăzute la articolul 2.

Articolul 2

Contribuția angajator cu caracter liberatoriu, datorată de France Télécom în temeiul articolului 30 litera (c) din Legea nr. 90-568 din 2 iulie 1990 privind organizarea serviciului public de poștă și telecomunicații, este calculată și prelevată astfel încât să egalizeze nivelurile tuturor cotizațiilor sociale și fiscale obligatorii impuse pe salarii între France Télécom și celelalte întreprinderi din sectorul telecomunicațiilor care sunt supuse dreptului comun al prestațiilor sociale.

Pentru a îndeplini această condiție, cel târziu în termen de șapte luni de la notificarea prezentei decizii, Republica Franceză:

| (a) | modifică articolul 30 din Legea nr. 90-568 din 2 iulie 1990 privind organizarea serviciului public de poștă și telecomunicații și textele de reglementare sau alte documente adoptate pentru aplicarea acesteia, astfel încât baza de calcul și prelevarea contribuției angajator cu caracter liberatoriu, datorată de France Télécom, să nu fie limitate numai la riscurile comune salariaților de drept privat și funcționarilor de stat, ci să includă și riscurile care nu sunt comune; |
| --- | --- |

(a)

modifică articolul 30 din Legea nr. 90-568 din 2 iulie 1990 privind organizarea serviciului public de poștă și telecomunicații și textele de reglementare sau alte documente adoptate pentru aplicarea acesteia, astfel încât baza de calcul și prelevarea contribuției angajator cu caracter liberatoriu, datorată de France Télécom, să nu fie limitate numai la riscurile comune salariaților de drept privat și funcționarilor de stat, ci să includă și riscurile care nu sunt comune;

| (b) | prelevează de la France Télécom, începând din ziua în care valoarea contribuției excepționale impuse prin Legea nr. 96-660 din 26 iulie 1996 capitalizate la rata de actualizare care rezultă din aplicarea comunicării Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare aplicabilă în speță egalează valoarea contribuțiilor și costurilor pe care France Télécom ar fi continuat să le plătească în temeiul articolului 30 din Legea nr. 90-568 din 2 iulie 1990 astfel cum a fost adoptată inițial, o contribuție angajator cu caracter liberatoriu calculată după modalitățile precizate la litera (a), luând în considerare riscurile comune și cele care nu sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor de stat. |
| --- | --- |

(b)

prelevează de la France Télécom, începând din ziua în care valoarea contribuției excepționale impuse prin Legea nr. 96-660 din 26 iulie 1996 capitalizate la rata de actualizare care rezultă din aplicarea comunicării Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare aplicabilă în speță egalează valoarea contribuțiilor și costurilor pe care France Télécom ar fi continuat să le plătească în temeiul articolului 30 din Legea nr. 90-568 din 2 iulie 1990 astfel cum a fost adoptată inițial, o contribuție angajator cu caracter liberatoriu calculată după modalitățile precizate la litera (a), luând în considerare riscurile comune și cele care nu sunt comune salariaților de drept privat și funcționarilor de stat.

Articolul 3

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Republica Franceză comunică Comisiei o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor prevăzute în vederea respectării prezentei decizii. Aceasta informează Comisia, în special:

| (a) | asupra evoluției modificărilor dispozițiilor legislative și de reglementare menționate la articolul 2; |
| --- | --- |

(a)

asupra evoluției modificărilor dispozițiilor legislative și de reglementare menționate la articolul 2;

| (b) | asupra sumelor definitive de compensare și contribuțiilor pentru anul 2011 și asupra celor prevăzute, dacă este cazul, pentru 2012, în ceea ce privește, în special, soldul eventual al sumelor capitalizate din contribuția excepțională; |
| --- | --- |

(b)

asupra sumelor definitive de compensare și contribuțiilor pentru anul 2011 și asupra celor prevăzute, dacă este cazul, pentru 2012, în ceea ce privește, în special, soldul eventual al sumelor capitalizate din contribuția excepțională;

| (c) | asupra valorilor contribuției angajator cu caracter liberatoriu calculate conform modalităților precizate la articolul 2 pentru scadențele următoare, în așteptarea modificării legislației; |
| --- | --- |

(c)

asupra valorilor contribuției angajator cu caracter liberatoriu calculate conform modalităților precizate la articolul 2 pentru scadențele următoare, în așteptarea modificării legislației;

| (d) | asupra plăților contribuției angajator intervenite după ce sumele din contribuția excepțională impusă prin Legea nr. 96-660 din 26 iulie 1996 capitalizate la rata de actualizare care rezultă din aplicarea comunicării Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare aplicabilă în speță au încetat să neutralizeze efectele reformei din 1996. |
| --- | --- |

(d)

asupra plăților contribuției angajator intervenite după ce sumele din contribuția excepțională impusă prin Legea nr. 96-660 din 26 iulie 1996 capitalizate la rata de actualizare care rezultă din aplicarea comunicării Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare aplicabilă în speță au încetat să neutralizeze efectele reformei din 1996.

(2)   Republica Franceză informează permanent Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii. Republica Franceză transmite imediat, la simpla solicitare a Comisiei, orice informație cu privire la măsurile deja adoptate și la cele prevăzute în vederea respectării prezentei decizii.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, 20 decembrie 2011.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând de la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolul 107, respectiv articolul 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”). Cele două seturi de dispoziții sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE se înțeleg ca trimiteri la articolul 87, respectiv la articolul 88 din Tratatul CE, dacă este cazul.

1

(2)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

2

(3)  JO C 213, 21.8.2008, p. 11.

3

(4)  A se vedea nota de subsol nr. 3.

4

(5)  Hotărârea din 28 noiembrie 2008, Hotel Cipriani e.a/Comisia, cauzele conexate T-254/00, T-270/00 și T-277/00, Rec., p. II-3269.

5

(6)  Decizia 2009/703/CE a Comisiei din 11 februarie 2009 privind ajutorul de stat C 55/07 acordat BT Plc (JO L 242, 15.9.2009, p. 21).

6

(7)  Legea nr. 90-568 din 2 iulie 1990 privind organizarea serviciului public de poștă și telecomunicații, JORF nr. 157 din 8 iulie 1990 p. 8069.

7

(8)  Cifre rotunjite.

8

(9)  France Télécom, Raport anual 1996, p. 35, 60 și 64 și răspunsul autorităților franceze din 17 martie 2004, punctul 4(1) (a).

9

(10)  Legea nr. 96-660 din 26 iulie 1996 privind întreprinderea națională France Télécom, JORF nr. 174 din 27 iulie 1996, p. 11398.

10

(11)  Document de referință 2008 France Télécom, depus la Autoritatea Piețelor Financiare, p. 18.

11

(12)  Senat, Raportul nr. 406 întocmit de domnul Gérard Larcher pentru Comisia pentru afaceri economice și Planul referitor la proiectul de lege privind întreprinderea națională France Télécom, p. 17.

12

(13)  Cifrele sau pasajele între paranteze pătrate [...] sunt confidențiale sau intră sub incidența secretului de afaceri.

13

(14)  Senat, Raportul nr. 406 de către domnul Gérard Larcher, menționat anterior, p. 15.

14

(15)  Adunarea Națională, Proces-verbal al dezbaterii din 26 iunie 1996, p. 4-6 și 20. Senat, Proces-verbal al ședinței din 10 iunie 1996 p. 6.

15

(16)  France Télécom, Raport anual 1996, p. 56.

16

(17)  France Télécom, Raport anual 1996, p. 35, 60 și 64.

17

(18)  France Télécom, Raport anual 1996, p. 70-73. Nota nr. 15 la conturi subliniază creșterea datoriilor pe termen scurt și lung, care au ajuns de la 6,2 miliarde FRF la 30,8 miliarde FRF, respectiv de la 66,9 miliarde FRF la 74,2 miliarde FRF, adică o creștere totală de 31,8 miliarde FRF în cursul exercițiului fiscal 1996. Creșterea datoriilor întreprinderii în 1996, efectuată aproape pe trei sferturi prin creșterea instrumentelor comerciale pe termen scurt, este atribuită de comisari conturilor cu finanțare din contribuția excepțională de 37,5 miliarde FRF datorată statului. Ratele dobânzilor medii aplicate datoriei France Télécom la 31 decembrie 1996 erau de 4,33 % pentru termen scurt și de 6,57 % pentru termen scurt și lung.

18

(19)  Articolul 46 din Legea nr. 96-1181 a finanțelor pentru 1997, JORF nr. 304 din 31 decembrie 1996, p. 19490.

19

(20)  Raportul în fața Adunării Naționale nr. 3030 realizat de domnul Philippe Auberger privind proiectul legii finanțelor pentru 1997, p. 453.

20

(21)  În 2006, plata anuală a instituției a fost majorată cu 1 miliard EUR pentru necesitățile fondului de rulment al contului de alocare specială a pensiilor. Alte derogări de la plafonul de 10 % din plata anuală ca urmare a unor necesități de finanțare a contului de alocare specială care se traduc prin plăți anuale mai mari au avut loc începând din 2006, a se vedea anexa 37 privind „Regimurile sociale și de pensii”, nr. 1198 (capitolul II-2 B-3) la Raportul în fața Adunării Naționale nr. 1127 privind proiectul legii finanțelor pentru 2008 realizat de Gilles Carrez. A se vedea și Raportul Inspectoratului General al Finanțelor M2007-005-02, „Gestiunea plurianuală a finanțelor publice”, aprilie 2007, anexa VI, p. 9.

21

(22)  Legea nr. 2010-1657 din 29 decembrie 2010 a finanțelor pentru 2011, Acte legislative anexa III, Conturi de alocare specială, Pensii, rândul 60, JORF nr. 0302 din 30 decembrie 2010, p. 23033. În anexa 37 privind „Regimurile sociale și de pensii”, nr. 1198, legiuitorul prevedea în 2008 că o plată de 252 milioane EUR ar închide resursele disponibile ale instituției publice la 31 decembrie 2011 pe baza unei plăți anuale de 626 milioane EUR pentru 2010, în timp ce plata efectivă a fost de 635,8 milioane EUR. Diferența de 10 milioane EUR pare să explice plata a 243 milioane EUR prevăzută de legea finanțelor 2011.

22

(23)  Suma de 36,9 miliarde EUR (242 miliarde FRF) corespunde valorii probabile a angajamentelor viitoare la data de 1 ianuarie 1997. Prin urmare, această sumă este diferită și mai adecvată pentru estimarea măsurilor în cauză decât cea de 35,7 miliarde EUR (234 miliarde FRF) menționată la punctul 24 din decizia de inițiere a procedurii de investigare, care corespunde valorii probabile a angajamentelor viitoare la data de 1 ianuarie 1996, adică înainte de intrarea în vigoare a legii din 1996.

23

(24)  O astfel de evaluare, care acoperă întreaga perioadă până la dispariția obligațiilor financiare ale statului francez față de funcționarii pensionați și titularii de drepturi ai acestora, este fundamentată obligatoriu pe numeroase ipoteze care privesc, în special, nupțialitatea, nașterile, precum și datele privind plecarea și decesul populației în cauză, depinzând, în același timp, și de rata de actualizare reținută, și anume 7 % în cazul de față. Actuarul JWA mandatat de guvernul francez considera că rata părea ridicată deoarece, scăzând o valoare a inflației de ordinul a 2 %, rămânea un procent de 5 % valoare de actualizare netă, „valoare care trebuie comparată, de exemplu, cu valoarea maximă de 3,5 % autorizată de Legea franceză pentru actualizarea fluxurilor rentelor viagere”. A se vedea Raportul JWA în anexa 2 la scrisoarea autorităților franceze din 17 martie 2004, p. 6 și 13-15.

24

(25)  Observații ale Republicii Franceze din 9 decembrie 2010 și ale France Télécom (Raport JWA) din 18 octombrie 2010.

25

(26)  JO L 131, 27.5.1988, p. 73.

26

(27)  JO L 192, 24.7.1990, p. 10.

27

(28)  JO L 74, 22.3.1996, p. 13.

28

(29)  A se vedea Raportul anual France Télécom 1997 și Raportul Autorității de Reglementare a Telecomunicațiilor pentru 1997 și 2002, disponibile la pagina: http://www.arcep.fr/index.php?id=2105

29

(30)  France Télécom, Raport anual 1997.

30

(31)  Adunarea Națională, Proces-verbal al dezbaterii din 26 iunie 1996, p. 3.

31

(32)  A se vedea în acest sens Documentul de referință 2008 France Télécom, depus la Autoritatea Piețelor Financiare, în special „Descrierea activităților”, p. 25-122.

32

(33)  Decizia Comisiei din 10 octombrie 2007 în cazul C 43/2006 (JO L 63, 7.3.2008, p. 16).

33

(34)  Decizia 2005/709/CE a Comisiei, notificată cu numărul C(2004) 3061 (JO L 269, 14.10.2005, p. 30).

34

(35)  Hotărârea din 18 octombrie 2007, Comisia/Franța, C-441/06, Rec., p. I-8887.

35

(36)  Hotărârea din 16 martie 2004, Danske Busvognmaend/Comisia („Combus”), T-157/01, Rec., p. II-917, punctul 57.

36

(37)  Hotărârea din 28 noiembrie 2008, Hotel Cipriani e.a/Comisia, cauzele conexate T-254/00, T-270/00 și T-277/00, Rec., p. II-3269, punctele 181, 185, 186, 189, 192 și 193.

37

(38)  A se vedea nota de subsol nr. 32.

38

(39)  A se vedea nota de subsol nr. 32.

39

(40)  Continuarea plăților întrerupte de legea din 1996 ar fi condus la costuri de compensare de aproximativ [...] % din pensiile acordate în 1997, descrescând apoi cu [...] % pe an. Observații ale France Télécom din 18 octombrie 2010, tabelul, p. 4.

40

(41)  A se vedea nota de subsol nr. 33.

41

(42)  Valoarea este calculată scăzând din valoarea totală a datoriei actualizate a France Télécom pentru pensiile funcționarilor săi (38,1 miliarde EUR) valoarea actualizată a contribuțiilor liberatorii angajator începând din 1996 (– 15,2 miliarde EUR), contribuția forfetară determinată în 1996 (– 5,7 miliarde EUR) și contribuțiile angajaților în cauză (– 4,9 miliarde EUR, neactualizate), și anume un total de 12,3 miliarde EUR sau cel puțin 9,9 miliarde EUR, dacă datoria actualizată totală a France Télécom pentru pensiile funcționarilor săi ar fi estimată la 35,7 miliarde EUR, astfel cum este indicat în decizia de inițiere a procedurii.

42

(43)  A se vedea nota de subsol nr. 32.

43

(44)  Text disponibil pe pagina web următoare: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_38233

44

(45)  Hotărârea din 6 octombrie 2011, Deggendorf, C-421/10, nepublicată încă în repertoriu.

45

(46)  A se vedea nota de subsol nr. 32.

46

(47)  Hotărârea din 23 martie 2006, Enirisorse, C-237/04, Rec., p. I-2843.

47

(48)  Hotărârea din 16 martie 2004, Danske Busvognmaend/Comisia („Combus”), T-157/01, Rec., p. II-917.

48

(49)  Decizia Comisiei din 25 iulie 1995, Sabena/Swissair – Aspect ajutor.

49

(50)  A se vedea nota de subsol nr. 32.

50

(51)  A se vedea nota de subsol nr. 32.

51

(52)  Suma de 9,1 miliarde EUR ar acoperi valoarea sultei de 5,7 miliarde EUR plus 3,4 miliarde EUR surplus. Surplusul menționat ar rezulta din diferența dintre costul real al reformei pentru stat în perioada respectivă, estimat la 2,37 miliarde EUR, pe de o parte, și, pe de altă parte, 4,9 miliarde EUR dobândă generată de sulta plasată la o rată de 7 %, plus 840 milioane EUR din venituri din impozit pe întreprinderi, la cele mai mici cotizații anuale ale France Télécom.

52

(53)  A se vedea nota de subsol nr. 33.

53

(54)  Comunicarea Comisiei „Pentru o punere în aplicare eficientă a deciziilor Comisiei de obligare a statelor membre să recupereze ajutorul de stat ilegal și incompatibil” (2007/C 272/05) (JO C 272, 15.11.2007, p. 4).

54

(55)  Decizia Comisiei din 16 decembrie 2003 privind ajutoarele de stat acordate de Franța în favoarea EDF și sectorului industriei electrice și de gaz [C(2003) 4637 fin], articolul 2 (JO L 49, 22.2.2005, p. 9).

55

(56)  Decizia 2009/703/CE a Comisiei din 11 februarie 2009 privind ajutorul de stat C 55/07 acordat BT Plc, p. 21, punctul 80 (JO L 242, 15.9.2009).

56

(57)  Aproximarea rămâne valabilă numai în măsura în care numeroasele ipoteze subiacente se verifică în realitate. În plus, rata de actualizare de 7 % reținută pentru pensiile France Télécom este mult superioară, de exemplu, celei de 3 % pe care Republica Franceză a aplicat-o – desigur, posterior faptelor în speță – în cazul reformei sistemului de pensii din industria electrică și de gaz care a făcut obiectul deciziei Comisiei din 16 decembrie 2003 [Decizia Comisiei privind ajutoarele de stat acordate de Franța în favoarea EDF și sectorului industriei electrice și de gaz, C(2003) 4637 fin], menționată anterior.

57

(58)  Hotărârea din 7 iunie 2001, Agrana Zucker und Stärke AG/Comisia, T-187/99, Rec., p. II-1587, punctul 74.

58

(59)  A se vedea nota de subsol nr. 33.

59

(60)  Hotărârea din 30 noiembrie 2009, Republica Franceză și France Télécom SA/Comisia, cauzele conexate T-427/04 și T-17/05, Rec., p. II-4315. Hotărârea din 8 decembrie 2011, France Télécom/Comisia, T-81/10 P (nepublicată încă).

60

(61)  Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (directiva-cadru) (JO L 108, 24.4.2002, p. 33); Directiva 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (directiva privind accesul) (JO L 108, 24.4.2002, p. 7); Directiva 2002/77/CE a Comisiei din 16 septembrie 2002 privind concurența pe piețele de rețele și servicii de comunicații electronice (JO L 249, 17.9.2002, p. 21).

61

(62)  În ceea ce privește reglementarea Autorității franceze de reglementare a comunicațiilor electronice, ARCEP, pozițiile Comisiei față de proiectele notificate începând din 2003 sunt disponibile la adresa: http://circa.europa.eu/Public/irc/infso/ecctf/library?l=/commissionsdecisions&vm=detailed&sb=Title.

62

Decizia Comisiei din 16 iulie 2003 în cazul COMP-38.233 de sancționare a unui abuz de poziție dominantă din partea Wanadoo, filială a France Télécom în perioada respectivă, este disponibilă la adresa: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_38233. Recursul împotriva hotărârii Tribunalului de primă instanță a fost respins la 2 aprilie 2009 de Curtea de Justiție, în cauza C-202/07 P, France Télécom/Comisia, Rec., p. I-2369.

(63)  Decizia 2008/722/CE a Comisiei din 10 mai 2007 privind ajutorul de stat C 2/06 prevăzut pentru OTE (JO L 243, 11.9.2008, p. 7), punctul 137. Decizia 2009/703/CE a Comisiei din 11 februarie 2009 privind ajutorul de stat C 55/07 acordat grupului BT Plc, menționat anterior, punctele 72, 81-82 și 98.

63

(64)  A se vedea în special Hotărârea Tribunalului din 15 iunie 2005, Regione autonoma Sardegna/Comisia, T-171/02, punctul 177.

64

(65)  A se vedea nota de subsol nr. 32.

65

(66)  Directiva 2008/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 februarie 2008 de modificare a Directivei 97/67/CE cu privire la realizarea integrală a pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității (JO L 52, 27.2.2008, p. 3). O parte din piețe este deschisă din 30 decembrie 2010.

66

(67)  Decizia La Poste, menționată anterior în nota de subsol nr. 32, punctele 35-36 și 167, 169.

67

La Poste

(68)  Decizia La Poste, menționată anterior la nota de subsol nr. 32, punctul 169.

68

La Poste

(69)  A se vedea anexa 37 privind „Regimurile sociale și de pensii”, nr. 1198 (capitolul II-2 B-3) din Raportul în fața Adunării Naționale nr. 1127 privind proiectul Legii finanțelor pentru 2008 realizat de Gilles Carrez.

69

(70)  Hotărârea din 30 noiembrie 2009, Republica Franceză și France Télécom SA/Comisia, cauzele conexate T-427/04 și T-17/05, Rec., p. II-4315, punctele 215 și 217. Curtea de Justiție a respins recursul îndreptat împotriva acestei hotărâri (Hotărârea din 8 decembrie 2011, France Télécom, C-81/10 P, a se vedea în special punctul 43 și următoarele).

70

(71)  Comunicarea Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare (JO C 232, 10.8.1996, p. 10) și Comunicarea Comisiei privind nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și ratelor de referință și de actualizare pentru cele 15 state membre, în vigoare începând de la 1 ianuarie 2005, precum și nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și ratelor de referință și de actualizare, tradiționale, aplicabile începând de la 1 august 1997 (JO C 88, 12.4.2005, p. 5).

71

(72)  Decizia La Poste, menționată anterior în nota de subsol nr. 32.

72

La Poste

(73)  Această abordare ar consta în plasarea fictivă a părților sumei reprezentând contribuția excepțională în instrumente financiare cu perioade de scadență diferite (de exemplu, x % la un an, y % la trei ani, z % la zece ani), în funcție de scadențele fluxului care trebuie plătit (soldul anual de prestații neacoperit de cotizații). Pentru al doilea semestru al anului 1997, media ratelor OAT la 10 ani se stabilea la 5,49 %, ratele pentru perioade de scadență mai scurte fiind inferioare acestei valori.

73

(74)  A se vedea nota de subsol nr. 17. Rata de actualizare reflectă rata dobânzii medii la 31 decembrie 1996 pentru datoriile pe termen scurt și lung ale France Télécom, ponderată cu sumele respective ale unor noi datorii pe termen scurt și lung contractate în 1996, pe care auditorii le atribuie în principal finanțării plății contribuției excepționale statului francez. Aproape trei sferturi (72 %) din această creștere rezultau din instrumente pe termen scurt (instrumente comerciale), a căror rată medie pe an se stabilea la 4,33 % la 31 decembrie 1996.

74

(75)  A se vedea nota de subsol nr. 69.

75

(76)  Această coloană indică cea mai mică contribuție anuală a France Télécom în temeiul legii din 1996, deducând din cotizațiile angajator și angajați plătite costul prestațiilor acordate și al sarcinii de compensare și supracompensare pe care France Télécom ar fi continuat să îl achite în absența reformei, astfel cum a fost estimat de France Télécom și corectat de calculele Republicii Franceze, diminuând sarcina cu 165 milioane EUR pentru perioada 1997-2010.

76

(77)  Pentru anul 1997, în care plățile contribuției excepționale au fost fracționate până în octombrie, data plății echivalente calculate de Republica Franceză este 4 iunie 1997. Dobânzile sunt calculate la această dată.

77

(78)  Este vorba despre o estimare aproximativă.

78

---

| 12.10.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/30

---

DECIZIA COMISIEI

din 22 februarie 2012

privind ajutorul de stat nr. SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09 acordat de Grecia întreprinderii Enómeni Klostoÿfantourgía AE [United Textiles SA]

[notificată cu numărul C(2011) 9385]

(Numai textul în limba greacă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/541/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după invitarea părților interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) primul paragraf din tratat (1) și având în vedere aceste observații,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Având în vedere că a primit informații cu privire la faptul că Grecia intenționează să acorde o garanție de stat pentru noi împrumuturi, în valoare de 35 de milioane EUR, pentru a finanța întreprinderea Enómeni Klostoÿfantourgía AE (cunoscută în limba engleză sub denumirea de „United Textiles” și denumită astfel în continuare), Comisia, prin scrisorile din 11 septembrie 2008, 14 octombrie 2008, 20 octombrie 2008, 18 noiembrie 2008 și 4 decembrie 2008, a solicitat autorităților elene să prezinte observații cu privire la măsura respectivă. Autoritățile elene au răspuns prin scrisorile din 15 octombrie 2008 și 10 noiembrie 2008, însă răspunsurile oferite de acestea au fost incomplete. |
| --- | --- |

(1)

Având în vedere că a primit informații cu privire la faptul că Grecia intenționează să acorde o garanție de stat pentru noi împrumuturi, în valoare de 35 de milioane EUR, pentru a finanța întreprinderea Enómeni Klostoÿfantourgía AE (cunoscută în limba engleză sub denumirea de „United Textiles” și denumită astfel în continuare), Comisia, prin scrisorile din 11 septembrie 2008, 14 octombrie 2008, 20 octombrie 2008, 18 noiembrie 2008 și 4 decembrie 2008, a solicitat autorităților elene să prezinte observații cu privire la măsura respectivă. Autoritățile elene au răspuns prin scrisorile din 15 octombrie 2008 și 10 noiembrie 2008, însă răspunsurile oferite de acestea au fost incomplete.

| (2) | Prin urmare, Comisia a emis, la 3 martie 2009, un ordin de furnizare a informațiilor în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (2) din Tratatul CE (3), prin care solicită Greciei să prezinte toate informațiile necesare pentru a putea evalua dacă întreprinderea United Textiles a primit ajutor de stat și dacă un astfel de ajutor era compatibil cu piața internă. Grecia a furnizat informațiile solicitate prin scrisoarea din 11 martie 2009. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, Comisia a emis, la 3 martie 2009, un ordin de furnizare a informațiilor în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 (2) din Tratatul CE (3), prin care solicită Greciei să prezinte toate informațiile necesare pentru a putea evalua dacă întreprinderea United Textiles a primit ajutor de stat și dacă un astfel de ajutor era compatibil cu piața internă. Grecia a furnizat informațiile solicitate prin scrisoarea din 11 martie 2009.

| (3) | Prin scrisorile din 20 martie 2009, 8 februarie 2010, 17 martie 2010, 19 iulie 2010 și 23 august 2010, Comisia a solicitat informații suplimentare în legătură cu măsura de stat la care se face referire la considerentul 1 și cu o serie de măsuri suplimentare privind întreprinderea United Textiles și băncile creditoare ale acesteia. Autoritățile elene au răspuns prin scrisorile din 7 aprilie 2009, 25 februarie 2010, 26 martie 2010, 13 august 2010 și 30 august 2010. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisorile din 20 martie 2009, 8 februarie 2010, 17 martie 2010, 19 iulie 2010 și 23 august 2010, Comisia a solicitat informații suplimentare în legătură cu măsura de stat la care se face referire la considerentul 1 și cu o serie de măsuri suplimentare privind întreprinderea United Textiles și băncile creditoare ale acesteia. Autoritățile elene au răspuns prin scrisorile din 7 aprilie 2009, 25 februarie 2010, 26 martie 2010, 13 august 2010 și 30 august 2010.

| (4) | La solicitarea autorităților elene, a avut loc o reuniune la data de 7 iulie 2010. Cu ocazia acestei reuniuni, a fost prezentat un nou proiect de plan de restructurare pentru întreprinderea United Textiles. Întreprinderea a recunoscut că noul plan nu avea legătură cu măsurile anterioare de restructurare, care au fost luate în 2007 și care au eșuat. |
| --- | --- |

(4)

La solicitarea autorităților elene, a avut loc o reuniune la data de 7 iulie 2010. Cu ocazia acestei reuniuni, a fost prezentat un nou proiect de plan de restructurare pentru întreprinderea United Textiles. Întreprinderea a recunoscut că noul plan nu avea legătură cu măsurile anterioare de restructurare, care au fost luate în 2007 și care au eșuat.

| (5) | Prin scrisoarea din data de 27 octombrie 2010, Comisia a informat Grecia asupra deciziei de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) cu privire la următoarele măsuri:






  (a) | o garanție de stat acordată în mai 2007; |
| --- | --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din data de 27 octombrie 2010, Comisia a informat Grecia asupra deciziei de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) cu privire la următoarele măsuri:

(a)

o garanție de stat acordată în mai 2007;

| (b) | o reeșalonare a datoriilor pentru contribuțiile la asigurările sociale, care a avut loc în 2009; |
| --- | --- |

(b)

o reeșalonare a datoriilor pentru contribuțiile la asigurările sociale, care a avut loc în 2009;

| (c) | o garanție de stat acordată în iunie 2010. |
| --- | --- |

(c)

o garanție de stat acordată în iunie 2010.

| (6) | Grecia a transmis observațiile sale cu privire la decizia Comisiei de inițiere a procedurii („decizia de inițiere”) la 31 decembrie 2010. |
| --- | --- |

(6)

Grecia a transmis observațiile sale cu privire la decizia Comisiei de inițiere a procedurii („decizia de inițiere”) la 31 decembrie 2010.

| (7) | Decizia de inițiere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile privind aceste măsuri. |
| --- | --- |

(7)

Decizia de inițiere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile privind aceste măsuri.

| (8) | Comisia a primit observații din partea întreprinderii United Textiles la 7 și 9 februarie 2011. Observațiile au fost transmise Greciei, care a avut posibilitatea de a prezenta observații în legătură cu acestea. Observațiile Greciei au fost primite la 4 mai 2011. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a primit observații din partea întreprinderii United Textiles la 7 și 9 februarie 2011. Observațiile au fost transmise Greciei, care a avut posibilitatea de a prezenta observații în legătură cu acestea. Observațiile Greciei au fost primite la 4 mai 2011.

| (9) | La 28 iulie 2011, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea autorităților elene, solicitare la care Grecia a răspuns prin scrisoarea din 30 august 2011. |
| --- | --- |

(9)

La 28 iulie 2011, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea autorităților elene, solicitare la care Grecia a răspuns prin scrisoarea din 30 august 2011.

| (10) | La solicitarea autorităților elene, a avut loc o reuniune la data de 4 aprilie 2011. În cadrul acestei reuniuni, autoritățile elene au prezentat argumente privind presupusele măsuri de ajutor de stat. |
| --- | --- |

(10)

La solicitarea autorităților elene, a avut loc o reuniune la data de 4 aprilie 2011. În cadrul acestei reuniuni, autoritățile elene au prezentat argumente privind presupusele măsuri de ajutor de stat.

II.   DESCRIERE DETALIATĂ A PRESUPUSULUI AJUTOR

II(a)   Potențialii beneficiari

| (11) | Întreprinderea United Textiles este o întreprindere elenă de textile de mari dimensiuni, cotată la Bursa de valori din Atena. În 2008, 45 % din vânzările acesteia au avut loc în Grecia (38 % în 2007), 54 % în alte state membre ale UE (60 % în 2007) și 1 % în țări din afara UE (2 % în 2007). |
| --- | --- |

(11)

Întreprinderea United Textiles este o întreprindere elenă de textile de mari dimensiuni, cotată la Bursa de valori din Atena. În 2008, 45 % din vânzările acesteia au avut loc în Grecia (38 % în 2007), 54 % în alte state membre ale UE (60 % în 2007) și 1 % în țări din afara UE (2 % în 2007).

| (12) | În 2009, aceasta deținea active totale de 201,7 milioane EUR și o cifră de afaceri de 4,5 milioane EUR (vânzări de stoc limitate). Vânzările din anii precedenți s-au ridicat la 30,6 milioane EUR în 2008 și 74,7 milioane EUR în 2007. La sfârșitul anului 2009 întreprinderea avea 839 de angajați. Aceasta are patru filiale în trei țări, Bulgaria, Albania și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei. Principalul său acționar este o societate offshore care se numește European Textiles Investments Ltd (Mauritius). |
| --- | --- |

(12)

În 2009, aceasta deținea active totale de 201,7 milioane EUR și o cifră de afaceri de 4,5 milioane EUR (vânzări de stoc limitate). Vânzările din anii precedenți s-au ridicat la 30,6 milioane EUR în 2008 și 74,7 milioane EUR în 2007. La sfârșitul anului 2009 întreprinderea avea 839 de angajați. Aceasta are patru filiale în trei țări, Bulgaria, Albania și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei. Principalul său acționar este o societate offshore care se numește European Textiles Investments Ltd (Mauritius).

| (13) | Întreprinderea United Textiles desfășoară activități în domeniul producerii de îmbrăcăminte, fibre și țesături. Aceasta comercializează produse, atât pe piața cu ridicata, cât și pe piața cu amănuntul. Deține 12 fabrici în mai multe districte din Grecia. Aceste fabrici și fabricile filialelor menționate la considerentul 12 nu mai sunt operaționale din anul 2008, din cauza lipsei de fond de rulment. |
| --- | --- |

(13)

Întreprinderea United Textiles desfășoară activități în domeniul producerii de îmbrăcăminte, fibre și țesături. Aceasta comercializează produse, atât pe piața cu ridicata, cât și pe piața cu amănuntul. Deține 12 fabrici în mai multe districte din Grecia. Aceste fabrici și fabricile filialelor menționate la considerentul 12 nu mai sunt operaționale din anul 2008, din cauza lipsei de fond de rulment.

| (14) | Situația întreprinderii s-a înrăutățit în mod constant cel puțin începând cu anul 2004, aceasta cunoscând o scădere treptată a vânzărilor, profit înainte de impozitare negativ și, începând cu 2008, capital propriu negativ. Capitalul propriu negativ înseamnă că, în temeiul legislației Greciei, întreprinderea poate fi lichidată (5). |
| --- | --- |

(14)

Situația întreprinderii s-a înrăutățit în mod constant cel puțin începând cu anul 2004, aceasta cunoscând o scădere treptată a vânzărilor, profit înainte de impozitare negativ și, începând cu 2008, capital propriu negativ. Capitalul propriu negativ înseamnă că, în temeiul legislației Greciei, întreprinderea poate fi lichidată (5).

| (15) | Începând cu anul 2001, în conformitate cu rapoartele sale anuale, sprijinul acordat întreprinderii de către băncile creditoare a fost limitat, iar liniile de credit și împrumuturile au fost reduse. Începând din iunie 2008, o mare parte a operațiunilor întreprinderii au fost oprite. Producția a fost aproape complet oprită în martie 2009. În iulie 2008, acționarul principal al întreprinderii a decis să nu participe la o majorare de capital programată. Începând din 2008, plățile la aproape toate împrumuturile bancare ale întreprinderii au înregistrat întârzieri. Începând din februarie 2010, a fost suspendată tranzacționarea acțiunilor întreprinderii la Bursa de valori din Atena. În conformitate cu anunțurile publicate de întreprindere pe pagina sa internet (6) și pe pagina internet a Bursei de valori din Atena (7), situația sa financiară pe 2010 nu a fost publicată din cauza unei întreruperi a activității, care era în curs la 29 august 2011, data ultimului anunț disponibil. |
| --- | --- |

(15)

Începând cu anul 2001, în conformitate cu rapoartele sale anuale, sprijinul acordat întreprinderii de către băncile creditoare a fost limitat, iar liniile de credit și împrumuturile au fost reduse. Începând din iunie 2008, o mare parte a operațiunilor întreprinderii au fost oprite. Producția a fost aproape complet oprită în martie 2009. În iulie 2008, acționarul principal al întreprinderii a decis să nu participe la o majorare de capital programată. Începând din 2008, plățile la aproape toate împrumuturile bancare ale întreprinderii au înregistrat întârzieri. Începând din februarie 2010, a fost suspendată tranzacționarea acțiunilor întreprinderii la Bursa de valori din Atena. În conformitate cu anunțurile publicate de întreprindere pe pagina sa internet (6) și pe pagina internet a Bursei de valori din Atena (7), situația sa financiară pe 2010 nu a fost publicată din cauza unei întreruperi a activității, care era în curs la 29 august 2011, data ultimului anunț disponibil.

| (16) | Băncile elene creditoare ale întreprinderii United Textiles, care sunt implicate în măsurile de ajutor de stat care fac obiectul analizei, sunt Ethnikí Trápeza tis Elládos [Banca Națională a Greciei], Emporikí Trápeza [bancă comercială, „Banca Emporiki”], Agrotikí Trápeza tis Elládos [Banca Agricolă a Greciei], Alpha Bank și Eurobank. Toate acestea sunt bănci comerciale care oferă o gamă completă de produse și servicii financiare. Toate au filiale în alte țări ale Uniunii Europene, în special în Bulgaria, Cipru, Franța, Germania, Luxemburg, Țările de Jos, Polonia, România și Regatul Unit (8). |
| --- | --- |

(16)

Băncile elene creditoare ale întreprinderii United Textiles, care sunt implicate în măsurile de ajutor de stat care fac obiectul analizei, sunt Ethnikí Trápeza tis Elládos [Banca Națională a Greciei], Emporikí Trápeza [bancă comercială, „Banca Emporiki”], Agrotikí Trápeza tis Elládos [Banca Agricolă a Greciei], Alpha Bank și Eurobank. Toate acestea sunt bănci comerciale care oferă o gamă completă de produse și servicii financiare. Toate au filiale în alte țări ale Uniunii Europene, în special în Bulgaria, Cipru, Franța, Germania, Luxemburg, Țările de Jos, Polonia, România și Regatul Unit (8).

II(b)   Măsurile care fac obiectul analizei

| (17) | În perioada 2007-2010 au fost luate trei măsuri de stat în ceea ce privește întreprinderea United Textiles, care ar putea prezenta elemente de ajutor de stat; acestea fac obiectul considerentelor 18-23. |
| --- | --- |

(17)

În perioada 2007-2010 au fost luate trei măsuri de stat în ceea ce privește întreprinderea United Textiles, care ar putea prezenta elemente de ajutor de stat; acestea fac obiectul considerentelor 18-23.

Măsura 1:   Garanția de stat din mai 2007

| (18) | La 30 mai 2007, Băncii Naționale a Greciei, una dintre băncile creditoare a întreprinderii United Textiles, i-a fost acordată o garanție de stat pentru un nou împrumut care urma să includă: (a) o reeșalonare a unui împrumut existent, în valoare de 7,5 milioane EUR; și (b) un nou împrumut de 12,5 milioane EUR. Garanția de stat acoperea 80 % din împrumut. Noul împrumut avea o rată a dobânzii egală cu rata Euribor la șase luni plus o marjă de 1,85 % (9), dobânda totală rezultată fiind de 6,10 % la 30 mai 2007. Garanția de stat nu include nicio primă. Conform contractului de reeșalonare prezentat, împrumutul existent era acoperit printr-o ipotecă asupra unui activ corporal. Conform rapoartelor anuale ale întreprinderii United Textiles pe 2007, 2008 și 2009, noul împrumut a fost acoperit de o garanție acordată de către principalul acționar și, de asemenea, s-a avut în vedere necesitatea de a asigura împrumutul prin activele constituite ca garanție, însă nu există nicio referire la acordarea unor astfel de garanții. |
| --- | --- |

(18)

La 30 mai 2007, Băncii Naționale a Greciei, una dintre băncile creditoare a întreprinderii United Textiles, i-a fost acordată o garanție de stat pentru un nou împrumut care urma să includă: (a) o reeșalonare a unui împrumut existent, în valoare de 7,5 milioane EUR; și (b) un nou împrumut de 12,5 milioane EUR. Garanția de stat acoperea 80 % din împrumut. Noul împrumut avea o rată a dobânzii egală cu rata Euribor la șase luni plus o marjă de 1,85 % (9), dobânda totală rezultată fiind de 6,10 % la 30 mai 2007. Garanția de stat nu include nicio primă. Conform contractului de reeșalonare prezentat, împrumutul existent era acoperit printr-o ipotecă asupra unui activ corporal. Conform rapoartelor anuale ale întreprinderii United Textiles pe 2007, 2008 și 2009, noul împrumut a fost acoperit de o garanție acordată de către principalul acționar și, de asemenea, s-a avut în vedere necesitatea de a asigura împrumutul prin activele constituite ca garanție, însă nu există nicio referire la acordarea unor astfel de garanții.

| (19) | Garanția a fost acordată în conformitate cu o decizie ministerială din 26 ianuarie 2007 (Decizia nr. 2/75172/0025/26.1.2007). Decizia prevedea faptul că pot fi acordate garanții de stat pentru împrumuturile existente acordate întreprinderilor industriale, miniere, fermelor de creștere a animalelor, societăților hoteliere situate în prefectura Imathía (acolo unde se desfășoară o parte din activitatea întreprinderii United Textiles). Schema nu excludea întreprinderile aflate în dificultate și nu prevedea acordarea vreunei prime pentru garanția de stat. Aceasta nu preciza niciun fel de criterii obiective pentru selectarea beneficiarilor. Schema de ajutor nu a fost notificată în conformitate cu articolul 108 din TFUE și, prin urmare, Comisia își rezervă dreptul de a investiga orice alte măsuri luate de stat care ar fi putut fi adoptate în cadrul acestei scheme. |
| --- | --- |

(19)

Garanția a fost acordată în conformitate cu o decizie ministerială din 26 ianuarie 2007 (Decizia nr. 2/75172/0025/26.1.2007). Decizia prevedea faptul că pot fi acordate garanții de stat pentru împrumuturile existente acordate întreprinderilor industriale, miniere, fermelor de creștere a animalelor, societăților hoteliere situate în prefectura Imathía (acolo unde se desfășoară o parte din activitatea întreprinderii United Textiles). Schema nu excludea întreprinderile aflate în dificultate și nu prevedea acordarea vreunei prime pentru garanția de stat. Aceasta nu preciza niciun fel de criterii obiective pentru selectarea beneficiarilor. Schema de ajutor nu a fost notificată în conformitate cu articolul 108 din TFUE și, prin urmare, Comisia își rezervă dreptul de a investiga orice alte măsuri luate de stat care ar fi putut fi adoptate în cadrul acestei scheme.

| (20) | Pe baza garanției, acordurile de împrumut au fost semnate la 11 octombrie 2007. |
| --- | --- |

(20)

Pe baza garanției, acordurile de împrumut au fost semnate la 11 octombrie 2007.

Măsura 2:   Reeșalonarea datoriilor legate de contribuțiile la asigurările sociale

| (21) | La 25 mai 2009, autoritățile elene au reeșalonat datoriile neachitate ale întreprinderii legate de contribuțiile la asigurările sociale pentru perioada 2004-2009, care se ridicau la 14,57 milioane EUR și care urmau, în noul context, să fie plătite în 96 de rate lunare de câte 0,19 milioane EUR fiecare. Reeșalonarea a avut loc în temeiul Legii nr. 3762/2009 (10). O parte dintre datoriile care au fost reeșalonate cu această ocazie fuseseră deja incluse într-o serie de reeșalonări precedente, care nu fuseseră respectate. Din informațiile furnizate nu reiese că întreprinderea United Textiles ar fi plătit până în momentul de față oricare dintre aceste contribuții. |
| --- | --- |

(21)

La 25 mai 2009, autoritățile elene au reeșalonat datoriile neachitate ale întreprinderii legate de contribuțiile la asigurările sociale pentru perioada 2004-2009, care se ridicau la 14,57 milioane EUR și care urmau, în noul context, să fie plătite în 96 de rate lunare de câte 0,19 milioane EUR fiecare. Reeșalonarea a avut loc în temeiul Legii nr. 3762/2009 (10). O parte dintre datoriile care au fost reeșalonate cu această ocazie fuseseră deja incluse într-o serie de reeșalonări precedente, care nu fuseseră respectate. Din informațiile furnizate nu reiese că întreprinderea United Textiles ar fi plătit până în momentul de față oricare dintre aceste contribuții.

Măsura 3:   Garanția de stat din octombrie 2009 și iunie 2010

| (22) | La 30 iunie 2010, prin decizia ministerială nr. 2/35129/0025, statul elen a acordat o garanție pentru băncile creditoare ale întreprinderii United Textiles, și anume Banca Națională a Greciei, Banca Emporiki, Banca Agricolă a Greciei, Alpha Bank și Eurobank. Garanția acoperea un nou împrumut sindicalizat planificat, în valoare de 63,6 milioane EUR, împărțit în trei componente pentru următoarele scopuri:






  (a) | 36,6 milioane EUR în vederea reeșalonării împrumuturilor acordate întreprinderii de către băncile creditoare în perioada august 2008 - septembrie 2009. Conform informațiilor disponibile, ratele dobânzilor corespunzătoare împrumuturilor în cauză se situau între rata Euribor la trei luni și cea la șase luni plus 1,25 % până la 3 %. De asemenea, în conformitate cu informațiile disponibile, împrumuturile nu au fost inițial acoperite de o garanție de stat; |
| --- | --- | --- |

(22)

La 30 iunie 2010, prin decizia ministerială nr. 2/35129/0025, statul elen a acordat o garanție pentru băncile creditoare ale întreprinderii United Textiles, și anume Banca Națională a Greciei, Banca Emporiki, Banca Agricolă a Greciei, Alpha Bank și Eurobank. Garanția acoperea un nou împrumut sindicalizat planificat, în valoare de 63,6 milioane EUR, împărțit în trei componente pentru următoarele scopuri:

(a)

36,6 milioane EUR în vederea reeșalonării împrumuturilor acordate întreprinderii de către băncile creditoare în perioada august 2008 - septembrie 2009. Conform informațiilor disponibile, ratele dobânzilor corespunzătoare împrumuturilor în cauză se situau între rata Euribor la trei luni și cea la șase luni plus 1,25 % până la 3 %. De asemenea, în conformitate cu informațiile disponibile, împrumuturile nu au fost inițial acoperite de o garanție de stat;

| (b) | 15 milioane EUR în vederea finanțării achitării datoriilor restante ale întreprinderii către stat, furnizori și angajații săi; |
| --- | --- |

(b)

15 milioane EUR în vederea finanțării achitării datoriilor restante ale întreprinderii către stat, furnizori și angajații săi;

| (c) | 12 milioane EUR în vederea finanțării investițiilor și a cheltuielilor de exploatare. |
| --- | --- |

(c)

12 milioane EUR în vederea finanțării investițiilor și a cheltuielilor de exploatare.

| (23) | Împrumutul sindicalizat aferent care fusese planificat urma să aibă o durată de nouă ani. Decizia ministerială nr. 2/35129/0025 de acordare a garanției nu conținea nicio precizare cu privire la rata dobânzii pentru împrumuturile care urmau să fie acoperite. Se afirma doar că împrumuturile trebuie acordate la rata dobânzii pe piață. Garanția de stat acoperea 80 % din împrumut. Statul urma să perceapă o primă anuală de 2 % din valoarea medie anuală a soldului. În plus față de garanția de stat, băncile creditoare urmau să primească garanții pentru noul împrumut sub formă de acțiuni utilizate drept garanție în cadrul întreprinderii, în proporție de cel puțin 25,9 % din totalul acțiunilor și ipoteci de prim rang pe bunuri imobiliare ale întreprinderii. Statul nu urma să primească nicio asigurare pentru garanția oferită, însă în cazul în care garanția era solicitată, asigurarea urma să fie transferată statului. |
| --- | --- |

(23)

Împrumutul sindicalizat aferent care fusese planificat urma să aibă o durată de nouă ani. Decizia ministerială nr. 2/35129/0025 de acordare a garanției nu conținea nicio precizare cu privire la rata dobânzii pentru împrumuturile care urmau să fie acoperite. Se afirma doar că împrumuturile trebuie acordate la rata dobânzii pe piață. Garanția de stat acoperea 80 % din împrumut. Statul urma să perceapă o primă anuală de 2 % din valoarea medie anuală a soldului. În plus față de garanția de stat, băncile creditoare urmau să primească garanții pentru noul împrumut sub formă de acțiuni utilizate drept garanție în cadrul întreprinderii, în proporție de cel puțin 25,9 % din totalul acțiunilor și ipoteci de prim rang pe bunuri imobiliare ale întreprinderii. Statul nu urma să primească nicio asigurare pentru garanția oferită, însă în cazul în care garanția era solicitată, asigurarea urma să fie transferată statului.

| (24) | Garanția acordată în iunie 2010, în conformitate cu Decizia ministerială nr. 2/35129/0025, a revocat o garanție acordată anterior, la 2 octombrie 2009 (Decizia ministerială nr. 2/71055/0025). Garanția anterioară fusese acordată pentru un nou împrumut în valoare de 40 de milioane EUR care a fost, de asemenea, destinat finanțării reeșalonării împrumuturilor acordate întreprinderii în perioada august 2008 - februarie 2009 [a se vedea considerentul 22 (a)]. Însă respectivul împrumut, în valoare de 40 de milioane EUR, nu a fost achitat, astfel încât garanția din octombrie 2009 nu a fost activată. În schimb, garanția respectivă a fost înlocuită cu noua garanție din iunie 2010, care acoperă împrumutul sindicalizat de 63,6 milioane EUR. Conform autorităților elene, motivul acestei modificări l-a constituit faptul că împrumutul în valoare de 40 de milioane EUR nu mai era suficient pentru a acoperi nevoile de lichiditate ale întreprinderii. |
| --- | --- |

(24)

Garanția acordată în iunie 2010, în conformitate cu Decizia ministerială nr. 2/35129/0025, a revocat o garanție acordată anterior, la 2 octombrie 2009 (Decizia ministerială nr. 2/71055/0025). Garanția anterioară fusese acordată pentru un nou împrumut în valoare de 40 de milioane EUR care a fost, de asemenea, destinat finanțării reeșalonării împrumuturilor acordate întreprinderii în perioada august 2008 - februarie 2009 [a se vedea considerentul 22 (a)]. Însă respectivul împrumut, în valoare de 40 de milioane EUR, nu a fost achitat, astfel încât garanția din octombrie 2009 nu a fost activată. În schimb, garanția respectivă a fost înlocuită cu noua garanție din iunie 2010, care acoperă împrumutul sindicalizat de 63,6 milioane EUR. Conform autorităților elene, motivul acestei modificări l-a constituit faptul că împrumutul în valoare de 40 de milioane EUR nu mai era suficient pentru a acoperi nevoile de lichiditate ale întreprinderii.

| (25) | În ciuda garanției, împrumutul aferent nu a fost acordat. Având în vedere dificultățile acute cu care se confruntă întreprinderea, băncile nu au semnat acordul de împrumut și nu au achitat împrumutul. |
| --- | --- |

(25)

În ciuda garanției, împrumutul aferent nu a fost acordat. Având în vedere dificultățile acute cu care se confruntă întreprinderea, băncile nu au semnat acordul de împrumut și nu au achitat împrumutul.

III.   MOTIVE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (26) | În decizia de inițiere din 27 octombrie 2010, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă termenii garanțiilor de stat din 2007 (măsura 1) și din 2010 (măsura 3) respectau condițiile pieței și prevederile Comunicării Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (11) („Comunicarea privind garanțiile”). |
| --- | --- |

(26)

În decizia de inițiere din 27 octombrie 2010, Comisia a pus sub semnul întrebării dacă termenii garanțiilor de stat din 2007 (măsura 1) și din 2010 (măsura 3) respectau condițiile pieței și prevederile Comunicării Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții (11) („Comunicarea privind garanțiile”).

| (27) | În ceea ce privește reeșalonarea obligațiilor neachitate legate de contribuțiile la asigurările sociale (măsura 2), Comisia s-a întrebat, în decizia de inițiere, dacă un creditor privat ar fi acceptat vreun tip de reeșalonare a datoriilor în circumstanțele date. Perspectiva de a obține o rambursare tardivă a datoriei părea puțin probabilă, deoarece întreprinderea United Textiles se confrunta deja cu grave dificultăți financiare și își încetase cea mai mare parte a producției. |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește reeșalonarea obligațiilor neachitate legate de contribuțiile la asigurările sociale (măsura 2), Comisia s-a întrebat, în decizia de inițiere, dacă un creditor privat ar fi acceptat vreun tip de reeșalonare a datoriilor în circumstanțele date. Perspectiva de a obține o rambursare tardivă a datoriei părea puțin probabilă, deoarece întreprinderea United Textiles se confrunta deja cu grave dificultăți financiare și își încetase cea mai mare parte a producției.

| (28) | Prin urmare, Comisia nu avea certitudinea dacă măsurile în cauză au constituit un ajutor de stat ilegal în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și dacă acestea erau compatibile cu TFUE. |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, Comisia nu avea certitudinea dacă măsurile în cauză au constituit un ajutor de stat ilegal în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și dacă acestea erau compatibile cu TFUE.

IV.   OBSERVAȚII DIN PARTEA GRECIEI ȘI A BENEFICIARULUI

| (29) | Informațiile prezentate cu privire la măsurile în discuție de către autoritățile elene și de către beneficiar, întreprinderea United Textiles, pot fi rezumate după cum urmează. |
| --- | --- |

(29)

Informațiile prezentate cu privire la măsurile în discuție de către autoritățile elene și de către beneficiar, întreprinderea United Textiles, pot fi rezumate după cum urmează.

IV(a)   Măsura 1: Garanția de stat din mai 2007

| (30) | În ceea ce privește măsura 1, observațiile prezentate de Grecia și de beneficiar se suprapun în mare măsură, iar Comisia va realiza un rezumat comun al acestora. |
| --- | --- |

(30)

În ceea ce privește măsura 1, observațiile prezentate de Grecia și de beneficiar se suprapun în mare măsură, iar Comisia va realiza un rezumat comun al acestora.

| (31) | Grecia și beneficiarul confirmă că, la momentul acordării garanției din 2007, întreprinderea se afla în dificultate; în opinia acestora, dificultățile erau consecința concurenței internaționale exercitate de țările cu costuri mai scăzute de producție. Grecia recunoaște că a acordat garanțiile. |
| --- | --- |

(31)

Grecia și beneficiarul confirmă că, la momentul acordării garanției din 2007, întreprinderea se afla în dificultate; în opinia acestora, dificultățile erau consecința concurenței internaționale exercitate de țările cu costuri mai scăzute de producție. Grecia recunoaște că a acordat garanțiile.

| (32) | Grecia și beneficiarul susțin că garanția din 2007 nu constituie un ajutor de stat deoarece aceasta nu a fost selectivă: nu era orientată specific către întreprinderea United Textiles, ci a fost acordată pe baza unei decizii ministeriale care s-a aplicat nu doar întreprinderii United Textiles, ci și la altor întreprinderi. |
| --- | --- |

(32)

Grecia și beneficiarul susțin că garanția din 2007 nu constituie un ajutor de stat deoarece aceasta nu a fost selectivă: nu era orientată specific către întreprinderea United Textiles, ci a fost acordată pe baza unei decizii ministeriale care s-a aplicat nu doar întreprinderii United Textiles, ci și la altor întreprinderi.

| (33) | În plus, Grecia și beneficiarul susțin că garanția din 2007 a fost acordată în temeiul Legii elene nr. 2322/1995 care permitea ministrului de finanțe să acorde instituțiilor bancare garanții de stat pentru acele împrumuturi care reeșalonau datoriile sau furnizau fond de rulment nou. |
| --- | --- |

(33)

În plus, Grecia și beneficiarul susțin că garanția din 2007 a fost acordată în temeiul Legii elene nr. 2322/1995 care permitea ministrului de finanțe să acorde instituțiilor bancare garanții de stat pentru acele împrumuturi care reeșalonau datoriile sau furnizau fond de rulment nou.

| (34) | Grecia și beneficiarul susțin că, înainte de a primi garanția, întreprinderea a prezentat autorităților elene un plan de restructurare cu finanțare de la bănci și fără nicio garanție de stat. Comisiei nu i-a fost transmis în mod oficial niciun plan de restructurare de acest tip. |
| --- | --- |

(34)

Grecia și beneficiarul susțin că, înainte de a primi garanția, întreprinderea a prezentat autorităților elene un plan de restructurare cu finanțare de la bănci și fără nicio garanție de stat. Comisiei nu i-a fost transmis în mod oficial niciun plan de restructurare de acest tip.

| (35) | Grecia susține, de asemenea, că garanția din 2007 a fost acordată în conformitate cu normele în materie de ajutoare de stat ale Uniunii Europene. Grecia afirmă că garanția nu acoperea mai mult de 80 % și a fost acordată pentru împrumuturi contractate la rata de dobândă a pieței. Grecia susține că împrumutul a fost asigurat în mod corespunzător prin bunuri constituite drept garanție, precum și prin garanții personale oferite de către acționari și că acesta a fost acordat pentru o tranzacție și o durată specifice. |
| --- | --- |

(35)

Grecia susține, de asemenea, că garanția din 2007 a fost acordată în conformitate cu normele în materie de ajutoare de stat ale Uniunii Europene. Grecia afirmă că garanția nu acoperea mai mult de 80 % și a fost acordată pentru împrumuturi contractate la rata de dobândă a pieței. Grecia susține că împrumutul a fost asigurat în mod corespunzător prin bunuri constituite drept garanție, precum și prin garanții personale oferite de către acționari și că acesta a fost acordat pentru o tranzacție și o durată specifice.

| (36) | Grecia și beneficiarul susțin că beneficiarul este una dintre cele mai mari întreprinderi textile din Grecia, care are un număr mare de angajați și își desfășoară activitatea în special în regiuni din apropierea frontierei. |
| --- | --- |

(36)

Grecia și beneficiarul susțin că beneficiarul este una dintre cele mai mari întreprinderi textile din Grecia, care are un număr mare de angajați și își desfășoară activitatea în special în regiuni din apropierea frontierei.

| (37) | Grecia și beneficiarul susțin, de asemenea, că Banca Națională a Greciei (banca creditoare) a fost de acord să refuze garanția de stat și, în locul acesteia, să accepte o ipotecă asupra activelor imobiliare aparținând întreprinderii United Textiles, ceea ce va face ca garanția să devină inactivă. |
| --- | --- |

(37)

Grecia și beneficiarul susțin, de asemenea, că Banca Națională a Greciei (banca creditoare) a fost de acord să refuze garanția de stat și, în locul acesteia, să accepte o ipotecă asupra activelor imobiliare aparținând întreprinderii United Textiles, ceea ce va face ca garanția să devină inactivă.

| (38) | În cele din urmă, Grecia și beneficiarul susțin că garanția a fost inclusă în garanția din 2010, astfel încât să existe o abordare integrată în ceea ce privește achitarea împrumuturilor întreprinderii. |
| --- | --- |

(38)

În cele din urmă, Grecia și beneficiarul susțin că garanția a fost inclusă în garanția din 2010, astfel încât să existe o abordare integrată în ceea ce privește achitarea împrumuturilor întreprinderii.

IV(b)   Măsura 2: Reeșalonarea datoriilor restante legate de contribuțiile la asigurările sociale

| (39) | Grecia și beneficiarul susțin că măsura se bazează pe Legea 3762/2009, care este o lege generală, aplicabilă tuturor întreprinderilor care au datorii restante sau neplătite legate de asigurările sociale; prin urmare, măsura nu este selectivă. |
| --- | --- |

(39)

Grecia și beneficiarul susțin că măsura se bazează pe Legea 3762/2009, care este o lege generală, aplicabilă tuturor întreprinderilor care au datorii restante sau neplătite legate de asigurările sociale; prin urmare, măsura nu este selectivă.

IV(c)   Măsura 3: Garanția de stat din iunie 2010

| (40) | Grecia recunoaște acordarea garanției din 2010, justificând întreprinderea acestei măsuri prin faptul că garanția anterioară din 2009 (care nu a fost niciodată achitată) nu mai era suficientă pentru a acoperi nevoile de lichiditate ale întreprinderii și că, prin urmare, garanția din 2009 a fost inclusă în garanția din 2010. |
| --- | --- |

(40)

Grecia recunoaște acordarea garanției din 2010, justificând întreprinderea acestei măsuri prin faptul că garanția anterioară din 2009 (care nu a fost niciodată achitată) nu mai era suficientă pentru a acoperi nevoile de lichiditate ale întreprinderii și că, prin urmare, garanția din 2009 a fost inclusă în garanția din 2010.

| (41) | Grecia susține că garanția din 2010 este în conformitate cu Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate („Orientările privind salvarea și restructurarea”) (12) și nu conferă niciun avantaj întreprinderii United Textiles. În plus, Grecia arată că nu a existat nicio încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată” prevăzut în Orientările privind salvarea și restructurarea, deoarece garanția din 2010 înlocuiește garanția din 2009 și modifică o serie de dispoziții ale garanției din 2007 (a se vedea măsura 1, considerentul 14). Prin urmare, garanția din 2010 înglobează totalitatea clauzelor care reglementează împrumuturile întreprinderii într-un singur text cu dispoziții unitare. Grecia afirmă, de asemenea, că garanția nu este încă în vigoare, deoarece nu s-a primit încă aprobarea din partea departamentului competent din minister. |
| --- | --- |

(41)

Grecia susține că garanția din 2010 este în conformitate cu Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate („Orientările privind salvarea și restructurarea”) (12) și nu conferă niciun avantaj întreprinderii United Textiles. În plus, Grecia arată că nu a existat nicio încălcare a principiului „pentru prima și ultima dată” prevăzut în Orientările privind salvarea și restructurarea, deoarece garanția din 2010 înlocuiește garanția din 2009 și modifică o serie de dispoziții ale garanției din 2007 (a se vedea măsura 1, considerentul 14). Prin urmare, garanția din 2010 înglobează totalitatea clauzelor care reglementează împrumuturile întreprinderii într-un singur text cu dispoziții unitare. Grecia afirmă, de asemenea, că garanția nu este încă în vigoare, deoarece nu s-a primit încă aprobarea din partea departamentului competent din minister.

| (42) | În cele din urmă, Grecia a informat Comisia că garanția din 2010 nu a fost încă activată, întrucât întreprinderea nu a semnat până în momentul de față niciun contract de împrumut cu vreo bancă și nu a avut loc nicio rambursare a împrumutului. Autoritățile elene atrag atenția Comisiei asupra faptului că Decizia ministerială nr. 2/35129/0025/28.06.2010 de aprobare a garanției prevedea că primele două tranșe ale împrumutului (36,6 milioane EUR și respectiv 15 milioane EUR) urmau să fie plătite până la data de 28 iulie 2010; această dată a expirat, astfel încât, având în vedere condițiile proprii garanției, aceasta nu poate, de fapt, să fie activată. |
| --- | --- |

(42)

În cele din urmă, Grecia a informat Comisia că garanția din 2010 nu a fost încă activată, întrucât întreprinderea nu a semnat până în momentul de față niciun contract de împrumut cu vreo bancă și nu a avut loc nicio rambursare a împrumutului. Autoritățile elene atrag atenția Comisiei asupra faptului că Decizia ministerială nr. 2/35129/0025/28.06.2010 de aprobare a garanției prevedea că primele două tranșe ale împrumutului (36,6 milioane EUR și respectiv 15 milioane EUR) urmau să fie plătite până la data de 28 iulie 2010; această dată a expirat, astfel încât, având în vedere condițiile proprii garanției, aceasta nu poate, de fapt, să fie activată.

| (43) | Întreprinderea United Textiles afirmă că nu a fost semnat contractul de împrumut aferent și că, în consecință, nu a fost stabilită rata dobânzii. În momentul în care contractul va fi semnat, rata dobânzii va fi stabilită în condițiile pieței. |
| --- | --- |

(43)

Întreprinderea United Textiles afirmă că nu a fost semnat contractul de împrumut aferent și că, în consecință, nu a fost stabilită rata dobânzii. În momentul în care contractul va fi semnat, rata dobânzii va fi stabilită în condițiile pieței.

| (44) | În ceea ce privește planul de restructurare din 2010 (a se vedea considerentul 4), întreprinderea United Textiles susține că acesta prevede o reducere drastică a producției și că, prin urmare, revenirea preconizată la viabilitate nu reprezintă o denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește planul de restructurare din 2010 (a se vedea considerentul 4), întreprinderea United Textiles susține că acesta prevede o reducere drastică a producției și că, prin urmare, revenirea preconizată la viabilitate nu reprezintă o denaturare a concurenței.

V.   EVALUAREA AJUTORULUI

| (45) | Pe baza datelor expuse mai sus și a argumentelor prezentate de Grecia și de întreprinderea United Textiles, Comisia va evalua, în această secțiune, măsurile adoptate. În primul rând, Comisia va evalua situația întreprinderii United Textiles la momentul adoptării măsurilor care fac obiectul analizei, pentru a se stabili dacă întreprinderea se afla în dificultate sau nu (secțiunea V.a). În al doilea rând, Comisia va evalua dacă măsurile care fac obiectul analizei implică un ajutor de stat (secțiunea V.b). În al treilea rând, în cazul în care o măsură reprezintă un ajutor de stat, Comisia va evalua dacă ajutorul este compatibil cu piața internă (secțiunea V.c). |
| --- | --- |

(45)

Pe baza datelor expuse mai sus și a argumentelor prezentate de Grecia și de întreprinderea United Textiles, Comisia va evalua, în această secțiune, măsurile adoptate. În primul rând, Comisia va evalua situația întreprinderii United Textiles la momentul adoptării măsurilor care fac obiectul analizei, pentru a se stabili dacă întreprinderea se afla în dificultate sau nu (secțiunea V.a). În al doilea rând, Comisia va evalua dacă măsurile care fac obiectul analizei implică un ajutor de stat (secțiunea V.b). În al treilea rând, în cazul în care o măsură reprezintă un ajutor de stat, Comisia va evalua dacă ajutorul este compatibil cu piața internă (secțiunea V.c).

V(a)   Situația întreprinderii

| (46) | Astfel cum se menționează la considerentele 14 și 15 și este prezentat în detaliu în tabelul 1 de mai jos, performanțele operaționale și financiare ale întreprinderii s-au deteriorat în mod semnificativ în perioada 2004-2009.

  Tabelul 1


  Principalele date financiare ale întreprinderii United Textiles (milioane EUR) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cifra de afaceri | 154,3 | 97,5 | 64,6 | 74,7 (13) | 30,6 | 4,5 |
| Profit înainte de impozitare (EBT) | –89,6 | –61,3 | –49,3 | –38,5 | –62,4 | –60,6 |
| Pierderi acumulate | 264,1 | 316 | 378,3 | 418,7 | 481 | 520,3 (14) |
| Capital social | 276,3 | 283,3 | 280,8 | 288,9 | 290,4 | 290,4 (14) |
| Capitalul acționarilor | 95,2 | 35,7 | 32,9 | 4,6 | –49,1 | – 111,5 |
| Datorii/capital | 281 % | 692 % | 829 % | 6 243 % | – 561 % | – 280 % |
| Date provenind din situațiile financiare din anii 2004-2009. |

(46)

Astfel cum se menționează la considerentele 14 și 15 și este prezentat în detaliu în tabelul 1 de mai jos, performanțele operaționale și financiare ale întreprinderii s-au deteriorat în mod semnificativ în perioada 2004-2009.

Tabelul 1

Principalele date financiare ale întreprinderii United Textiles (milioane EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Cifra de afaceri

154,3

97,5

64,6

74,7 (13)

30,6

4,5

Profit înainte de impozitare (EBT)

–89,6

–61,3

–49,3

–38,5

–62,4

–60,6

Pierderi acumulate

264,1

316

378,3

418,7

481

520,3 (14)

Capital social

276,3

283,3

280,8

288,9

290,4

290,4 (14)

Capitalul acționarilor

95,2

35,7

32,9

4,6

–49,1

– 111,5

Datorii/capital

281 %

692 %

829 %

6 243 %

– 561 %

– 280 %

Date provenind din situațiile financiare din anii 2004-2009.

| (47) | Pe baza acestor date financiare, Comisia concluzionează că, la momentul adoptării măsurilor care fac obiectul analizei (2007-2010), întreprinderea se afla „în dificultate” în sensul punctului 10 din Orientările privind salvarea și restructurarea. De asemenea, Comisia consideră că întreprinderea se află în dificultate în prezent. |
| --- | --- |

(47)

Pe baza acestor date financiare, Comisia concluzionează că, la momentul adoptării măsurilor care fac obiectul analizei (2007-2010), întreprinderea se afla „în dificultate” în sensul punctului 10 din Orientările privind salvarea și restructurarea. De asemenea, Comisia consideră că întreprinderea se află în dificultate în prezent.

| (48) | Cu privire la punctul 10 litera (a) din Orientările privind salvarea și restructurarea, în perioada 2004-2009 capitalul social al întreprinderii, astfel cum este menționat în situațiile financiare ale acesteia, nu a fost pierdut, ci de fapt a crescut. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, capitalurile proprii ale întreprinderii au scăzut, atingând un nivel minim în 2007 și niveluri negative în 2008 și 2009. Întreprinderea nu a luat măsurile adecvate pentru a face față scăderii capitalurilor proprii, în conformitate cu legislația elenă (15). Măsurile pe care întreprinderea le avea la dispoziție ar fi fost fie o majorare a capitalului, fie o capitalizare a pierderilor, ceea ce ar fi dus la anularea capitalului social. Însă, în cazul întreprinderii United Textiles, se pare că doar o capitalizare a pierderilor ar fi fost posibilă, din cauza situației sale financiare critice (a se vedea tabelul 1) și a dificultăților pe care aceasta le întâmpina în ceea ce privește accesul la finanțări (a se vedea considerentul 15). Prin urmare, Comisia consideră că întreprinderea pierduse, într-adevăr, mai mult de jumătate din capitalul său social. |
| --- | --- |

(48)

Cu privire la punctul 10 litera (a) din Orientările privind salvarea și restructurarea, în perioada 2004-2009 capitalul social al întreprinderii, astfel cum este menționat în situațiile financiare ale acesteia, nu a fost pierdut, ci de fapt a crescut. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, capitalurile proprii ale întreprinderii au scăzut, atingând un nivel minim în 2007 și niveluri negative în 2008 și 2009. Întreprinderea nu a luat măsurile adecvate pentru a face față scăderii capitalurilor proprii, în conformitate cu legislația elenă (15). Măsurile pe care întreprinderea le avea la dispoziție ar fi fost fie o majorare a capitalului, fie o capitalizare a pierderilor, ceea ce ar fi dus la anularea capitalului social. Însă, în cazul întreprinderii United Textiles, se pare că doar o capitalizare a pierderilor ar fi fost posibilă, din cauza situației sale financiare critice (a se vedea tabelul 1) și a dificultăților pe care aceasta le întâmpina în ceea ce privește accesul la finanțări (a se vedea considerentul 15). Prin urmare, Comisia consideră că întreprinderea pierduse, într-adevăr, mai mult de jumătate din capitalul său social.

| (49) | Cu privire la punctul 10 litera (c) din Orientări, începând cu anul 2008, întreprinderea a îndeplinit criteriile care au permis ca aceasta să facă obiectul unor proceduri colective de insolvabilitate, în conformitate cu legislația elenă (16). |
| --- | --- |

(49)

Cu privire la punctul 10 litera (c) din Orientări, începând cu anul 2008, întreprinderea a îndeplinit criteriile care au permis ca aceasta să facă obiectul unor proceduri colective de insolvabilitate, în conformitate cu legislația elenă (16).

| (50) | În cele din urmă, în ceea ce privește punctul 11 din Orientări, elementele obișnuite care arată că o întreprindere se află în dificultate, cum ar fi un nivel ridicat de pierderi, diminuarea cifrei de afaceri și îndatorarea crescută, erau prezente cel puțin din 2004. |
| --- | --- |

(50)

În cele din urmă, în ceea ce privește punctul 11 din Orientări, elementele obișnuite care arată că o întreprindere se află în dificultate, cum ar fi un nivel ridicat de pierderi, diminuarea cifrei de afaceri și îndatorarea crescută, erau prezente cel puțin din 2004.

V(b)   Existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (51) | În conformitate cu dispozițiile articolului 107 alineatul (1) din TFUE, „cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(51)

În conformitate cu dispozițiile articolului 107 alineatul (1) din TFUE, „cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (52) | Comisia va evalua dacă măsurile luate în ceea ce privește întreprinderea United Textiles constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(52)

Comisia va evalua dacă măsurile luate în ceea ce privește întreprinderea United Textiles constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

V(b)1.   Măsura 1: Garanția de stat din mai 2007

a.   Resurse de stat

| (53) | Această garanție de stat este într-adevăr acordată din resurse de stat, deoarece aceasta este acordată direct de către stat. Decizia a fost luată de ministrul de resort, prin urmare măsura este imputabilă și statului. Așadar, criteriul privind resursele de stat este îndeplinit. |
| --- | --- |

(53)

Această garanție de stat este într-adevăr acordată din resurse de stat, deoarece aceasta este acordată direct de către stat. Decizia a fost luată de ministrul de resort, prin urmare măsura este imputabilă și statului. Așadar, criteriul privind resursele de stat este îndeplinit.

b.   Avantaje

| (54) | Grecia și beneficiarul susțin că Banca Națională a Greciei (banca creditoare) a fost de acord să refuze garanția de stat și, în locul acesteia, să accepte o ipotecă asupra activelor imobiliare aparținând întreprinderii United Textiles, ceea ce va face ca garanția să devină inactivă. În sprijinul acestei afirmații, Grecia și beneficiarul prezintă o scrisoare din partea Băncii Naționale a Greciei, datată din 24 decembrie 2010, ca răspuns la o scrisoare adresată de întreprinderea United Textiles în data de 23 decembrie 2010. |
| --- | --- |

(54)

Grecia și beneficiarul susțin că Banca Națională a Greciei (banca creditoare) a fost de acord să refuze garanția de stat și, în locul acesteia, să accepte o ipotecă asupra activelor imobiliare aparținând întreprinderii United Textiles, ceea ce va face ca garanția să devină inactivă. În sprijinul acestei afirmații, Grecia și beneficiarul prezintă o scrisoare din partea Băncii Naționale a Greciei, datată din 24 decembrie 2010, ca răspuns la o scrisoare adresată de întreprinderea United Textiles în data de 23 decembrie 2010.

| (55) | Comisia nu poate accepta acest argument. În scrisoarea transmisă, Banca Națională a Greciei afirmă doar faptul că ar fi dispusă să analizeze schimbul de garanții propus, sub rezerva unor condiții, dintre care cele mai importante prevăd ca banca să aleagă activele constituite drept garanție și că schimbul va trebui să fie acceptat de toate părțile interesate. Prin urmare, Comisia este de părere că Banca Națională a Greciei nu a acceptat de fapt schimbul de garanții propus. |
| --- | --- |

(55)

Comisia nu poate accepta acest argument. În scrisoarea transmisă, Banca Națională a Greciei afirmă doar faptul că ar fi dispusă să analizeze schimbul de garanții propus, sub rezerva unor condiții, dintre care cele mai importante prevăd ca banca să aleagă activele constituite drept garanție și că schimbul va trebui să fie acceptat de toate părțile interesate. Prin urmare, Comisia este de părere că Banca Națională a Greciei nu a acceptat de fapt schimbul de garanții propus.

| (56) | Grecia susține, de asemenea, că garanția din 2007 a fost acordată în conformitate cu normele în materie de ajutoare de stat ale Uniunii Europene. Grecia afirmă că garanția nu acoperea mai mult de 80 % și a fost acordată pentru împrumuturi contractate la rata de dobândă a pieței. |
| --- | --- |

(56)

Grecia susține, de asemenea, că garanția din 2007 a fost acordată în conformitate cu normele în materie de ajutoare de stat ale Uniunii Europene. Grecia afirmă că garanția nu acoperea mai mult de 80 % și a fost acordată pentru împrumuturi contractate la rata de dobândă a pieței.

| (57) | Comisia nu poate accepta acest raționament și consideră că garanția din 2007 a acordat un avantaj necuvenit întreprinderii United Textiles. În conformitate cu Comunicarea privind garanțiile, punctele 2.2 și 3.2, o entitate creditată care nu plătește un preț de piață pentru o garanție obține un avantaj. În unele cazuri, o entitate creditată aflată în dificultate financiară nu ar putea găsi o instituție financiară care să fie dispusă să acorde împrumuturi în orice condiții fără o garanție de stat. |
| --- | --- |

(57)

Comisia nu poate accepta acest raționament și consideră că garanția din 2007 a acordat un avantaj necuvenit întreprinderii United Textiles. În conformitate cu Comunicarea privind garanțiile, punctele 2.2 și 3.2, o entitate creditată care nu plătește un preț de piață pentru o garanție obține un avantaj. În unele cazuri, o entitate creditată aflată în dificultate financiară nu ar putea găsi o instituție financiară care să fie dispusă să acorde împrumuturi în orice condiții fără o garanție de stat.

| (58) | Garanția din 2007 a fost acordată pentru împrumuturi către o întreprindere aflată în dificultate și nicio primă nu urma să fie plătită garantului, adică statului. Având în vedere punctele 3.2 și 4.2 din Comunicarea privind garanțiile, Comisia ar dori să sublinieze faptul că situația financiară a întreprinderii s-a înrăutățit considerabil în perioada 2004-2007, că împrumuturile sale înregistrau întârzieri și că, începând cu anul 2001, băncile creditoare limitaseră sprijinul pe care îl acordau și reduseseră liniile de credit și împrumuturile. Comisia consideră că în momentul adoptării măsurii întreprinderea United Textiles se afla în dificultăți grave și că aceasta trebuie să fie încadrată în categoria de credit „cu risc ridicat”. |
| --- | --- |

(58)

Garanția din 2007 a fost acordată pentru împrumuturi către o întreprindere aflată în dificultate și nicio primă nu urma să fie plătită garantului, adică statului. Având în vedere punctele 3.2 și 4.2 din Comunicarea privind garanțiile, Comisia ar dori să sublinieze faptul că situația financiară a întreprinderii s-a înrăutățit considerabil în perioada 2004-2007, că împrumuturile sale înregistrau întârzieri și că, începând cu anul 2001, băncile creditoare limitaseră sprijinul pe care îl acordau și reduseseră liniile de credit și împrumuturile. Comisia consideră că în momentul adoptării măsurii întreprinderea United Textiles se afla în dificultăți grave și că aceasta trebuie să fie încadrată în categoria de credit „cu risc ridicat”.

| (59) | În plus, Comisia constată că, potrivit rapoartelor anuale ale întreprinderii din 2007, 2008 și 2009, se avea încă în vedere posibilitatea ca împrumutul garantat să fie asigurat prin activele întreprinderii constituite ca garanție: în mod evident, acest lucru nu avusese încă loc (a se vedea considerentul 18). Comisia observă, de asemenea, că în decembrie 2010 s-a sugerat Băncii Naționale a Greciei (banca creditoare) că aceasta ar putea refuza garanția de stat și în locul acesteia să accepte o ipotecă asupra activelor imobiliare aparținând întreprinderii United Textiles (a se vedea considerentul 37). Comisia consideră că această propunere este o indicație clară a faptului că acest tip de garanție nu fusese acordat. Autoritățile elene susțin că garanția din 2007 a fost asigurată prin bunuri ale întreprinderii constituite drept garanție, precum și prin garanții personale ale acționarilor (a se vedea considerentul 35); însă faptele arată că au existat doar garanții personale acordate de către acționari. Prin urmare, Comisia consideră că împrumutul subiacent nu a fost însoțit de garanții. |
| --- | --- |

(59)

În plus, Comisia constată că, potrivit rapoartelor anuale ale întreprinderii din 2007, 2008 și 2009, se avea încă în vedere posibilitatea ca împrumutul garantat să fie asigurat prin activele întreprinderii constituite ca garanție: în mod evident, acest lucru nu avusese încă loc (a se vedea considerentul 18). Comisia observă, de asemenea, că în decembrie 2010 s-a sugerat Băncii Naționale a Greciei (banca creditoare) că aceasta ar putea refuza garanția de stat și în locul acesteia să accepte o ipotecă asupra activelor imobiliare aparținând întreprinderii United Textiles (a se vedea considerentul 37). Comisia consideră că această propunere este o indicație clară a faptului că acest tip de garanție nu fusese acordat. Autoritățile elene susțin că garanția din 2007 a fost asigurată prin bunuri ale întreprinderii constituite drept garanție, precum și prin garanții personale ale acționarilor (a se vedea considerentul 35); însă faptele arată că au existat doar garanții personale acordate de către acționari. Prin urmare, Comisia consideră că împrumutul subiacent nu a fost însoțit de garanții.

| (60) | Așadar, Comisia își exprimă îndoiala în legătură cu faptul că un garant privat ar fi oferit o astfel de garanție și că vreo bancă privată ar fi acceptat să finanțeze întreprinderea fără o garanție de stat, având în vedere că ar fi extrem de dificil pentru o întreprindere aflată într-o asemenea situație să ramburseze împrumutul și, prin urmare, pentru garant să evite obligația de a onora garanția. Prin urmare, Comisia consideră că suma ajutorului care rezultă din garanția din 2007 este egală cu întreaga valoare a împrumutului garantat, și anume 16 milioane EUR (80 % din suma de 20 milioane EUR). |
| --- | --- |

(60)

Așadar, Comisia își exprimă îndoiala în legătură cu faptul că un garant privat ar fi oferit o astfel de garanție și că vreo bancă privată ar fi acceptat să finanțeze întreprinderea fără o garanție de stat, având în vedere că ar fi extrem de dificil pentru o întreprindere aflată într-o asemenea situație să ramburseze împrumutul și, prin urmare, pentru garant să evite obligația de a onora garanția. Prin urmare, Comisia consideră că suma ajutorului care rezultă din garanția din 2007 este egală cu întreaga valoare a împrumutului garantat, și anume 16 milioane EUR (80 % din suma de 20 milioane EUR).

c.   Selectivitate

| (61) | Grecia și beneficiarul susțin că garanția din 2007 nu constituie un ajutor de stat deoarece aceasta nu a fost selectivă: nu a fost limitată la întreprinderea United Textiles, ci a fost acordată pe baza Deciziei ministeriale nr. 2/75172/0025/26.01.2007, care se referea nu doar la întreprinderea United Textiles, ci și la alte întreprinderi. |
| --- | --- |

(61)

Grecia și beneficiarul susțin că garanția din 2007 nu constituie un ajutor de stat deoarece aceasta nu a fost selectivă: nu a fost limitată la întreprinderea United Textiles, ci a fost acordată pe baza Deciziei ministeriale nr. 2/75172/0025/26.01.2007, care se referea nu doar la întreprinderea United Textiles, ci și la alte întreprinderi.

| (62) | Comisia observă că decizia ministerială pe care s-a bazat garanția viza anumite sectoare dintr-o zonă geografică specifică, și anume prefectura Imathía. În plus, în cazul de față, autoritățile elene aveau o marjă largă de manevră în ceea ce privește garanția pentru întreprinderea United Textiles, deoarece nu erau stabilite criterii obiective în ceea ce privește decizia de a acorda sau nu o garanție. În absența unor astfel de criterii obiective, măsura a fost într-adevăr selectivă, deoarece autoritățile au aplicat-o în mod individual, pe o bază discreționară (17). În conformitate cu jurisprudența stabilită, în cazul în care instituția care acordă asistență financiară dispune de un anumit grad de libertate care să îi permită să aleagă beneficiarii sau condițiile în care asistența este furnizată, asistența respectivă nu poate fi considerată a fi de natură generală (18). Astfel, criteriul de selectivitate este îndeplinit. |
| --- | --- |

(62)

Comisia observă că decizia ministerială pe care s-a bazat garanția viza anumite sectoare dintr-o zonă geografică specifică, și anume prefectura Imathía. În plus, în cazul de față, autoritățile elene aveau o marjă largă de manevră în ceea ce privește garanția pentru întreprinderea United Textiles, deoarece nu erau stabilite criterii obiective în ceea ce privește decizia de a acorda sau nu o garanție. În absența unor astfel de criterii obiective, măsura a fost într-adevăr selectivă, deoarece autoritățile au aplicat-o în mod individual, pe o bază discreționară (17). În conformitate cu jurisprudența stabilită, în cazul în care instituția care acordă asistență financiară dispune de un anumit grad de libertate care să îi permită să aleagă beneficiarii sau condițiile în care asistența este furnizată, asistența respectivă nu poate fi considerată a fi de natură generală (18). Astfel, criteriul de selectivitate este îndeplinit.

d.   Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

| (63) | Întreprinderea United Textiles operează într-un sector ale cărui produse sunt comercializate la scară largă între statele membre și în care există o concurență puternică. La momentul adoptării măsurilor de ajutor, întreprinderea United Textiles realiza cea mai mare parte a vânzărilor către alte state membre (a se vedea considerentul 11). Măsura de ajutor în cauză a acordat întreprinderii United Textiles un avantaj față de concurenții săi (a se vedea considerentele 45, 46 și 47). În conformitate cu jurisprudența stabilită, atunci când ajutorul de stat consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale dintre statele membre, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv (19). Așadar, criteriul privind denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre este îndeplinit. |
| --- | --- |

(63)

Întreprinderea United Textiles operează într-un sector ale cărui produse sunt comercializate la scară largă între statele membre și în care există o concurență puternică. La momentul adoptării măsurilor de ajutor, întreprinderea United Textiles realiza cea mai mare parte a vânzărilor către alte state membre (a se vedea considerentul 11). Măsura de ajutor în cauză a acordat întreprinderii United Textiles un avantaj față de concurenții săi (a se vedea considerentele 45, 46 și 47). În conformitate cu jurisprudența stabilită, atunci când ajutorul de stat consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale dintre statele membre, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv (19). Așadar, criteriul privind denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre este îndeplinit.

| (64) | Banca Națională a Greciei a fost cea care a acordat împrumutul aferent garanției din 2007; investigațiile au arătat faptul că banca nu a avut beneficii ca urmare a garanției. Garanția a fost acordată pentru un nou contract de împrumut, cu o nouă durată de 10 ani. În conformitate cu punctul 2.3.1 din Comunicarea privind garanțiile, există posibilitatea de a acorda ajutor și creditorului, în cazul în care o garanție de stat este acordată ex post în legătură cu un împrumut fără adaptarea condițiilor împrumutului respectiv; cu toate acestea, în cazul de față, condițiile împrumutului existent au fost modificate, prin schimbarea duratei împrumutului. Prin urmare, Comisia consideră că garanția din 2007 nu constituie un ajutor de stat pentru creditor. |
| --- | --- |

(64)

Banca Națională a Greciei a fost cea care a acordat împrumutul aferent garanției din 2007; investigațiile au arătat faptul că banca nu a avut beneficii ca urmare a garanției. Garanția a fost acordată pentru un nou contract de împrumut, cu o nouă durată de 10 ani. În conformitate cu punctul 2.3.1 din Comunicarea privind garanțiile, există posibilitatea de a acorda ajutor și creditorului, în cazul în care o garanție de stat este acordată ex post în legătură cu un împrumut fără adaptarea condițiilor împrumutului respectiv; cu toate acestea, în cazul de față, condițiile împrumutului existent au fost modificate, prin schimbarea duratei împrumutului. Prin urmare, Comisia consideră că garanția din 2007 nu constituie un ajutor de stat pentru creditor.

| (65) | În același timp, singurul efect al garanției din 2007 a fost faptul că banca nu a încercat să încaseze împrumutul imediat. Cu toate acestea, banca ar fi fost în măsură să recupereze împrumutul existent în cadrul unor proceduri de lichidare. Comisia observă, în acest context, că împrumutul din 2007 a fost garantat printr-o ipotecă asupra unui activ corporal (20). |
| --- | --- |

(65)

În același timp, singurul efect al garanției din 2007 a fost faptul că banca nu a încercat să încaseze împrumutul imediat. Cu toate acestea, banca ar fi fost în măsură să recupereze împrumutul existent în cadrul unor proceduri de lichidare. Comisia observă, în acest context, că împrumutul din 2007 a fost garantat printr-o ipotecă asupra unui activ corporal (20).

| (66) | Comisia concluzionează că garanția de stat din luna mai 2007 (măsura 1) constituie un ajutor de stat ilegal acordat întreprinderii United Textiles, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(66)

Comisia concluzionează că garanția de stat din luna mai 2007 (măsura 1) constituie un ajutor de stat ilegal acordat întreprinderii United Textiles, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (67) | Comisia consideră că garanția de stat din luna mai 2007 nu constituie un ajutor de stat acordat băncii creditoare, Banca Națională a Greciei, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(67)

Comisia consideră că garanția de stat din luna mai 2007 nu constituie un ajutor de stat acordat băncii creditoare, Banca Națională a Greciei, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

V(b)2.   Măsura 2: Reeșalonarea obligațiilor neachitate legate de contribuțiile la asigurările sociale

a.   Resurse de stat

| (68) | Comisia observă că scopul contribuțiilor la asigurările sociale este de a finanța organismele de securitate socială, care sunt persoane juridice constituite în temeiul dreptului public și care funcționează sub controlul statului. Necolectarea acestui tip de contribuții privează statul de resurse. Prin urmare, acest criteriu este îndeplinit. |
| --- | --- |

(68)

Comisia observă că scopul contribuțiilor la asigurările sociale este de a finanța organismele de securitate socială, care sunt persoane juridice constituite în temeiul dreptului public și care funcționează sub controlul statului. Necolectarea acestui tip de contribuții privează statul de resurse. Prin urmare, acest criteriu este îndeplinit.

b.   Avantaje

| (69) | Comisia observă că întreprinderii United Textiles i-a fost într-adevăr acordată o perioadă de opt ani pentru a îndeplini o obligație financiară, într-un moment în care aceasta se confrunta cu dificultăți financiare grave și cu o probabilitate ridicată de incapacitate de plată. În conformitate cu jurisprudența stabilită, pentru a determina dacă s-a acordat un avantaj selectiv întreprinderii United Textiles, prin neexecutarea datoriilor, și dacă orice astfel de avantaj ar trebui să fie clasificat drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie să se stabilească faptul că întreprinderea nu ar fi putut obține avantajul respectiv în condiții normale de piață (21). Întrebarea esențială în acest context este dacă, în circumstanțele date, comportamentul statului a fost comparabil cu cel al unui creditor privat avizat. |
| --- | --- |

(69)

Comisia observă că întreprinderii United Textiles i-a fost într-adevăr acordată o perioadă de opt ani pentru a îndeplini o obligație financiară, într-un moment în care aceasta se confrunta cu dificultăți financiare grave și cu o probabilitate ridicată de incapacitate de plată. În conformitate cu jurisprudența stabilită, pentru a determina dacă s-a acordat un avantaj selectiv întreprinderii United Textiles, prin neexecutarea datoriilor, și dacă orice astfel de avantaj ar trebui să fie clasificat drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie să se stabilească faptul că întreprinderea nu ar fi putut obține avantajul respectiv în condiții normale de piață (21). Întrebarea esențială în acest context este dacă, în circumstanțele date, comportamentul statului a fost comparabil cu cel al unui creditor privat avizat.

| (70) | Conform autorităților elene, acordurile de reeșalonare anterioare nu au fost respectate de către întreprinderea United Textiles. Într-adevăr, întreprinderii i-a fost acordată o prelungire de opt ani pentru achitarea unei obligații financiare de 14,57 milioane EUR (a se vedea considerentul 16), într-un moment în care aceasta se confrunta cu dificultăți financiare grave și cu o probabilitate ridicată de incapacitate de plată. O astfel de prelungire nu ar fi fost acordată de către un creditor din economia de piață, mai ales având în vedere faptul că reeșalonările anterioare fuseseră deja un eșec. |
| --- | --- |

(70)

Conform autorităților elene, acordurile de reeșalonare anterioare nu au fost respectate de către întreprinderea United Textiles. Într-adevăr, întreprinderii i-a fost acordată o prelungire de opt ani pentru achitarea unei obligații financiare de 14,57 milioane EUR (a se vedea considerentul 16), într-un moment în care aceasta se confrunta cu dificultăți financiare grave și cu o probabilitate ridicată de incapacitate de plată. O astfel de prelungire nu ar fi fost acordată de către un creditor din economia de piață, mai ales având în vedere faptul că reeșalonările anterioare fuseseră deja un eșec.

| (71) | Comisia concluzionează că atitudinea autorităților elene nu este comparabilă cu cea a unui creditor privat avizat, având în vedere că reeșalonarea din 2009 a avut loc în ciuda faptului că acordurile anteriore de reeșalonare eșuaseră și că întreprinderea se confrunta deja cu grave dificultăți financiare și își încetase cea mai mare parte a producției, astfel încât rambursarea datoriei părea foarte puțin probabilă. |
| --- | --- |

(71)

Comisia concluzionează că atitudinea autorităților elene nu este comparabilă cu cea a unui creditor privat avizat, având în vedere că reeșalonarea din 2009 a avut loc în ciuda faptului că acordurile anteriore de reeșalonare eșuaseră și că întreprinderea se confrunta deja cu grave dificultăți financiare și își încetase cea mai mare parte a producției, astfel încât rambursarea datoriei părea foarte puțin probabilă.

| (72) | Comisia consideră, prin urmare, că reeșalonarea din 2009 a datoriilor întreprinderii legate de contribuțiile la asigurările sociale a constituit un avantaj pentru întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(72)

Comisia consideră, prin urmare, că reeșalonarea din 2009 a datoriilor întreprinderii legate de contribuțiile la asigurările sociale a constituit un avantaj pentru întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

c.   Selectivitate

| (73) | Autoritățile elene și beneficiarul susțin că reeșalonarea a fost bazată pe o lege națională generală, aplicabilă tuturor întreprinderilor din Grecia (22) și că, prin urmare, măsura nu a fost selectivă. |
| --- | --- |

(73)

Autoritățile elene și beneficiarul susțin că reeșalonarea a fost bazată pe o lege națională generală, aplicabilă tuturor întreprinderilor din Grecia (22) și că, prin urmare, măsura nu a fost selectivă.

| (74) | Comisia nu poate accepta acest argument. În cazul de față, autoritățile elene aveau o marjă largă de manevră în ceea ce privește tratarea datoriilor întreprinderii United Textiles legate de contribuția la asigurările sociale, deoarece nu erau stabilite criterii obiective în ceea ce privește decizia de a acorda sau nu reeșalonarea. În absența unor astfel de criterii obiective, măsura a fost într-adevăr selectivă, deoarece autoritățile au aplicat-o în mod individual, pe o bază discreționară (23). În conformitate cu jurisprudența stabilită, în cazul în care instituția care acordă asistență financiară dispune de un anumit grad de libertate care să îi permită să aleagă beneficiarii sau condițiile în care asistența este furnizată, asistența respectivă nu poate fi considerată a fi de natură generală (24). Astfel, criteriul de selectivitate este îndeplinit. |
| --- | --- |

(74)

Comisia nu poate accepta acest argument. În cazul de față, autoritățile elene aveau o marjă largă de manevră în ceea ce privește tratarea datoriilor întreprinderii United Textiles legate de contribuția la asigurările sociale, deoarece nu erau stabilite criterii obiective în ceea ce privește decizia de a acorda sau nu reeșalonarea. În absența unor astfel de criterii obiective, măsura a fost într-adevăr selectivă, deoarece autoritățile au aplicat-o în mod individual, pe o bază discreționară (23). În conformitate cu jurisprudența stabilită, în cazul în care instituția care acordă asistență financiară dispune de un anumit grad de libertate care să îi permită să aleagă beneficiarii sau condițiile în care asistența este furnizată, asistența respectivă nu poate fi considerată a fi de natură generală (24). Astfel, criteriul de selectivitate este îndeplinit.

d.   Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

| (75) | În cele din urmă, criteriul privind denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre este îndeplinit pentru motivele prezentate la considerentul 63. |
| --- | --- |

(75)

În cele din urmă, criteriul privind denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre este îndeplinit pentru motivele prezentate la considerentul 63.

e.   Concluzii privind prezența ajutorului în cazul măsurii 2

| (76) | Comisia concluzionează că reeșalonarea din 2009 a obligațiilor neachitate legate de contribuțiile la asigurările sociale constituie un ajutor de stat pentru întreprinderea United Textiles, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(76)

Comisia concluzionează că reeșalonarea din 2009 a obligațiilor neachitate legate de contribuțiile la asigurările sociale constituie un ajutor de stat pentru întreprinderea United Textiles, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (77) | Valoarea ajutorului este egală cu 14,57 milioane EUR, ceea ce reprezintă valoarea totală a datoriilor neachitate reeșalonate la 25 mai 2009. |
| --- | --- |

(77)

Valoarea ajutorului este egală cu 14,57 milioane EUR, ceea ce reprezintă valoarea totală a datoriilor neachitate reeșalonate la 25 mai 2009.

V(b)3.   Măsura 3: Garanția de stat din iunie 2010

| (78) | Comisia observă că întreprinderea și-a încetat operațiunile în 2009 și, ulterior, nu a publicat nici măcar situațiile financiare (a se vedea considerentul 15). Garanția nu a fost suficientă pentru a obține finanțări noi, iar întreprinderea nu și-a reluat activitățile în intervalul în care această garanție a fost disponibilă. În aceste condiții, Comisia consideră că garanția nu a denaturat, nici nu a amenințat să denatureze concurența. În consecință, aceasta nu constituie un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(78)

Comisia observă că întreprinderea și-a încetat operațiunile în 2009 și, ulterior, nu a publicat nici măcar situațiile financiare (a se vedea considerentul 15). Garanția nu a fost suficientă pentru a obține finanțări noi, iar întreprinderea nu și-a reluat activitățile în intervalul în care această garanție a fost disponibilă. În aceste condiții, Comisia consideră că garanția nu a denaturat, nici nu a amenințat să denatureze concurența. În consecință, aceasta nu constituie un ajutor de stat.

V(c)   Compatibilitatea măsurilor de ajutor cu piața internă

V(c)1.   Considerații generale

| (79) | În măsura în care măsurile 1 și 2 constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie analizat dacă acestea sunt compatibile în lumina excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) ale articolului menționat. |
| --- | --- |

(79)

În măsura în care măsurile 1 și 2 constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie analizat dacă acestea sunt compatibile în lumina excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) ale articolului menționat.

V(c)2.   Întreprindere aflată în dificultate

| (80) | Așa cum se arată la considerentele 46-50, performanțele operaționale și financiare ale întreprinderii s-au deteriorat în mod semnificativ în perioada 2004-2009. Comisia concluzionează că întreprinderea se afla în dificultate în sensul punctelor 10 și 11 din Orientările privind salvarea și restructurarea în momentul adoptării măsurilor care fac obiectul analizei (2007-2010), iar Grecia și beneficiarul confirmă acest lucru. Comisia consideră, de asemenea, că întreprinderea se află în continuare în dificultate, deoarece situația nu s-a ameliorat de atunci. |
| --- | --- |

(80)

Așa cum se arată la considerentele 46-50, performanțele operaționale și financiare ale întreprinderii s-au deteriorat în mod semnificativ în perioada 2004-2009. Comisia concluzionează că întreprinderea se afla în dificultate în sensul punctelor 10 și 11 din Orientările privind salvarea și restructurarea în momentul adoptării măsurilor care fac obiectul analizei (2007-2010), iar Grecia și beneficiarul confirmă acest lucru. Comisia consideră, de asemenea, că întreprinderea se află în continuare în dificultate, deoarece situația nu s-a ameliorat de atunci.

V(c)3.   Excepții de la articolul 107 alineatul (2) și alineatul (3) din TFUE

| (81) | Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) și la articolul 107 alineatul (3) litera (d) și (e) nu sunt aplicabile, în mod evident, și nu au fost invocate de autoritățile elene. |
| --- | --- |

(81)

Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) și la articolul 107 alineatul (3) litera (d) și (e) nu sunt aplicabile, în mod evident, și nu au fost invocate de autoritățile elene.

| (82) | Articolul 107 alineatul (3) litera (a) prevede că ajutorul poate fi declarat compatibil cu piața internă în cazul în care acesta este destinat „să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut”. Întreprinderea United Textiles este situată într-o zonă asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) și, prin urmare, ar putea fi potențial eligibilă pentru a beneficia de ajutoare regionale. |
| --- | --- |

(82)

Articolul 107 alineatul (3) litera (a) prevede că ajutorul poate fi declarat compatibil cu piața internă în cazul în care acesta este destinat „să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut”. Întreprinderea United Textiles este situată într-o zonă asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) și, prin urmare, ar putea fi potențial eligibilă pentru a beneficia de ajutoare regionale.

| (83) | Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 („Orientările privind ajutoarele de stat regionale”) (25), care erau în vigoare la momentul punerii în aplicare a garanției din 2007 și a reeșalonării din 2009 a datoriei (măsurile 1 și 2), stabilesc condițiile de aprobare a ajutorului regional pentru investiții. |
| --- | --- |

(83)

Orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 („Orientările privind ajutoarele de stat regionale”) (25), care erau în vigoare la momentul punerii în aplicare a garanției din 2007 și a reeșalonării din 2009 a datoriei (măsurile 1 și 2), stabilesc condițiile de aprobare a ajutorului regional pentru investiții.

| (84) | Orientările privind ajutoarele de stat regionale exclud din domeniul lor de aplicare, în mod clar, întreprinderile aflate în dificultate. Întreprinderea United Textiles se afla deja în dificultate la momentul adoptării măsurilor 1 și 2 și, prin urmare, aceasta nu era eligibilă pentru a primi ajutor de stat regional. Comisia concluzionează că ajutorul nu poate fi declarat compatibil, în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale. |
| --- | --- |

(84)

Orientările privind ajutoarele de stat regionale exclud din domeniul lor de aplicare, în mod clar, întreprinderile aflate în dificultate. Întreprinderea United Textiles se afla deja în dificultate la momentul adoptării măsurilor 1 și 2 și, prin urmare, aceasta nu era eligibilă pentru a primi ajutor de stat regional. Comisia concluzionează că ajutorul nu poate fi declarat compatibil, în temeiul Orientărilor privind ajutoarele de stat regionale.

| (85) | De asemenea, Comisia va evalua compatibilitatea măsurilor în cauză în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (26). Comisia constată că ajutorul oferit întreprinderilor aflate în dificultate este exclus din domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. Întreprinderea United Textiles se afla deja în dificultate la momentul adoptării măsurilor 1 și 2 și, prin urmare, ajutorul acordat întreprinderii nu este compatibil, în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii. |
| --- | --- |

(85)

De asemenea, Comisia va evalua compatibilitatea măsurilor în cauză în temeiul Regulamentului (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (26). Comisia constată că ajutorul oferit întreprinderilor aflate în dificultate este exclus din domeniul de aplicare al Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. Întreprinderea United Textiles se afla deja în dificultate la momentul adoptării măsurilor 1 și 2 și, prin urmare, ajutorul acordat întreprinderii nu este compatibil, în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii.

| (86) | Comisia trebuie, de asemenea, să evalueze dacă oricare dintre măsurile vizate ar putea fi compatibile în temeiul normelor aplicabile în condițiile de criză prevăzute în Cadrul comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (Cadrul temporar) (27). Cu toate acestea, Comisia observă că întreprinderea United Textiles s-a aflat în mod clar în dificultate înainte de 1 iulie 2008 și, prin urmare, nu era eligibilă pentru ajutor în temeiul Cadrului temporar. |
| --- | --- |

(86)

Comisia trebuie, de asemenea, să evalueze dacă oricare dintre măsurile vizate ar putea fi compatibile în temeiul normelor aplicabile în condițiile de criză prevăzute în Cadrul comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (Cadrul temporar) (27). Cu toate acestea, Comisia observă că întreprinderea United Textiles s-a aflat în mod clar în dificultate înainte de 1 iulie 2008 și, prin urmare, nu era eligibilă pentru ajutor în temeiul Cadrului temporar.

| (87) | Având în vedere că întreprinderea United Textiles se afla în dificultate la momentul adoptării măsurilor, compatibilitatea ajutorului poate fi evaluată numai în lumina Orientărilor privind salvarea și restructurarea, adică în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(87)

Având în vedere că întreprinderea United Textiles se afla în dificultate la momentul adoptării măsurilor, compatibilitatea ajutorului poate fi evaluată numai în lumina Orientărilor privind salvarea și restructurarea, adică în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

| (88) | În primul rând, Comisia consideră că măsurile nu pot fi considerate compatibile cu titlul de ajutoare de salvare. Garanția nu are o perioadă limitată de șase luni, astfel cum este prevăzut la punctul 25 litera (c) din Orientările privind salvarea și restructurarea, iar reeșalonarea datoriei, care este comparabilă cu un împrumut, depășește, de asemenea, perioada de șase luni admisibilă în cazul ajutorului de salvare. Măsurile nu se limitează la suma minimă necesară, în conformitate cu punctul 25 litera (d) din Orientările privind salvarea și restructurarea și nu sunt determinate în conformitate cu formula din anexa la orientările respective. |
| --- | --- |

(88)

În primul rând, Comisia consideră că măsurile nu pot fi considerate compatibile cu titlul de ajutoare de salvare. Garanția nu are o perioadă limitată de șase luni, astfel cum este prevăzut la punctul 25 litera (c) din Orientările privind salvarea și restructurarea, iar reeșalonarea datoriei, care este comparabilă cu un împrumut, depășește, de asemenea, perioada de șase luni admisibilă în cazul ajutorului de salvare. Măsurile nu se limitează la suma minimă necesară, în conformitate cu punctul 25 litera (d) din Orientările privind salvarea și restructurarea și nu sunt determinate în conformitate cu formula din anexa la orientările respective.

| (89) | În al doilea rând, niciuna dintre măsuri nu poate fi considerată compatibilă cu titlul de ajutor de restructurare. Grecia și beneficiarul susțin că înainte de acordarea garanției din 2007, întreprinderea a prezentat autorităților elene un plan de restructurare cu finanțare de la bănci și fără nicio garanție de stat. Comisiei nu i-a fost transmis în mod oficial niciun plan de restructurare de acest tip. Existența unui plan de restructurare este condiția necesară pentru a asigura restabilirea viabilității pe termen lung a unei întreprinderi, însă aceste măsuri au fost adoptate în absența unui plan de restructurare. Este evident din probele obținute în cadrul investigației că nu a existat niciun astfel de plan și că toate eforturile de restructurare din perioada respectivă au eșuat, într-o asemenea măsură încât întreprinderea a încetat practic să funcționeze și nu mai era cotată la bursa de valori. În ciuda acestui eșec de restructurare, statul, prin intermediul garanției de stat din 2007, a continuat să furnizeze fond de rulment întreprinderii United Textiles. Prin urmare, Comisia consideră că măsurile 1 și 2 erau doar un ajutor de exploatare, care nu a fost fondat pe un proces credibil de restructurare. |
| --- | --- |

(89)

În al doilea rând, niciuna dintre măsuri nu poate fi considerată compatibilă cu titlul de ajutor de restructurare. Grecia și beneficiarul susțin că înainte de acordarea garanției din 2007, întreprinderea a prezentat autorităților elene un plan de restructurare cu finanțare de la bănci și fără nicio garanție de stat. Comisiei nu i-a fost transmis în mod oficial niciun plan de restructurare de acest tip. Existența unui plan de restructurare este condiția necesară pentru a asigura restabilirea viabilității pe termen lung a unei întreprinderi, însă aceste măsuri au fost adoptate în absența unui plan de restructurare. Este evident din probele obținute în cadrul investigației că nu a existat niciun astfel de plan și că toate eforturile de restructurare din perioada respectivă au eșuat, într-o asemenea măsură încât întreprinderea a încetat practic să funcționeze și nu mai era cotată la bursa de valori. În ciuda acestui eșec de restructurare, statul, prin intermediul garanției de stat din 2007, a continuat să furnizeze fond de rulment întreprinderii United Textiles. Prin urmare, Comisia consideră că măsurile 1 și 2 erau doar un ajutor de exploatare, care nu a fost fondat pe un proces credibil de restructurare.

| (90) | În cele din urmă, nu s-a prezentat oficial nicio măsură compensatorie în conformitate cu punctele 38-42 din Orientările privind salvarea și restructurarea. |
| --- | --- |

(90)

În cele din urmă, nu s-a prezentat oficial nicio măsură compensatorie în conformitate cu punctele 38-42 din Orientările privind salvarea și restructurarea.

| (91) | Cu referire la eligibilitatea întreprinderii United Textiles pentru primirea unui ajutor de restructurare, Comisia constată că întreprinderea a primit ajutor de funcționare cel puțin începând cu anul 2007, când se afla deja în dificultate. Comisia consideră că aceasta este o încălcare a principiului „prima și ultima dată” și demonstrează faptul că dificultățile întreprinderii sunt de natură recurentă, precum și că ajutorul acordat întreprinderii a denaturat concurența în detrimentul interesului comun. În plus, beneficiarul susține că garanția din 2007 a fost inclusă în garanția din 2010, astfel încât să existe o abordare integrată în ceea ce privește achitarea împrumuturilor întreprinderii. Însă Comisia consideră că nu există dovezi care să sugereze faptul că a existat o abordare integrată în ceea ce privește restructurarea, deoarece măsurile de ajutor din 2007, 2009 și 2010 au fost adoptate în decursul mai multor ani, în lipsa proiectului unic de restructurare necesar sau a unei strategii în măsură să restabilească viabilitatea întreprinderii. |
| --- | --- |

(91)

Cu referire la eligibilitatea întreprinderii United Textiles pentru primirea unui ajutor de restructurare, Comisia constată că întreprinderea a primit ajutor de funcționare cel puțin începând cu anul 2007, când se afla deja în dificultate. Comisia consideră că aceasta este o încălcare a principiului „prima și ultima dată” și demonstrează faptul că dificultățile întreprinderii sunt de natură recurentă, precum și că ajutorul acordat întreprinderii a denaturat concurența în detrimentul interesului comun. În plus, beneficiarul susține că garanția din 2007 a fost inclusă în garanția din 2010, astfel încât să existe o abordare integrată în ceea ce privește achitarea împrumuturilor întreprinderii. Însă Comisia consideră că nu există dovezi care să sugereze faptul că a existat o abordare integrată în ceea ce privește restructurarea, deoarece măsurile de ajutor din 2007, 2009 și 2010 au fost adoptate în decursul mai multor ani, în lipsa proiectului unic de restructurare necesar sau a unei strategii în măsură să restabilească viabilitatea întreprinderii.

| (92) | Comisia concluzionează că principiul „prima și ultima dată” nu a fost respectat. |
| --- | --- |

(92)

Comisia concluzionează că principiul „prima și ultima dată” nu a fost respectat.

| (93) | În cele din urmă, având în vedere că întreprinderea United Textiles se afla în dificultate la momentul adoptării măsurilor, Comisia consideră că nu există niciun alt set de norme legate de ajutoarele de stat în lumina cărora pretinsele ajutoare să fie compatibile cu TFUE. |
| --- | --- |

(93)

În cele din urmă, având în vedere că întreprinderea United Textiles se afla în dificultate la momentul adoptării măsurilor, Comisia consideră că nu există niciun alt set de norme legate de ajutoarele de stat în lumina cărora pretinsele ajutoare să fie compatibile cu TFUE.

V(c)4.   Concluzii privind compatibilitatea

| (94) | Comisia concluzionează că măsurile 1 și 2 sunt incompatibile cu TFUE. |
| --- | --- |

(94)

Comisia concluzionează că măsurile 1 și 2 sunt incompatibile cu TFUE.

VI.   RECUPERARE

| (95) | Comisia concluzionează că garanția de stat din 2007 și reeșalonarea din 2009 a obligațiilor neachitate legate de contribuțiile la asigurările sociale constituie un ajutor de stat care este incompatibil cu piața internă. Comisia concluzionează că garanția de stat din 2010 nu constituie un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(95)

Comisia concluzionează că garanția de stat din 2007 și reeșalonarea din 2009 a obligațiilor neachitate legate de contribuțiile la asigurările sociale constituie un ajutor de stat care este incompatibil cu piața internă. Comisia concluzionează că garanția de stat din 2010 nu constituie un ajutor de stat.

| (96) | Conform articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”. |
| --- | --- |

(96)

Conform articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”.

| (97) | Dat fiind că măsurile în cauză sunt considerate ajutor ilegal și incompatibil, ajutorul trebuie să fie recuperat pentru a se restabili situația care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului. Ajutorul trebuie să fie recuperat începând cu momentul în care avantajul a fost conferit beneficiarului, și anume, momentul în care ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului, și este majorat cu dobânzi până în momentul în care acesta este efectiv recuperat. |
| --- | --- |

(97)

Dat fiind că măsurile în cauză sunt considerate ajutor ilegal și incompatibil, ajutorul trebuie să fie recuperat pentru a se restabili situația care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului. Ajutorul trebuie să fie recuperat începând cu momentul în care avantajul a fost conferit beneficiarului, și anume, momentul în care ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului, și este majorat cu dobânzi până în momentul în care acesta este efectiv recuperat.

| (98) | Elementul de ajutor incompatibil al garanției de stat din 2007 (măsura 1) este egal cu totalul împrumutului garantat. Comisia estimează că ajutorul astfel acordat întreprinderii United Textiles se ridică la suma de 16 milioane EUR. |
| --- | --- |

(98)

Elementul de ajutor incompatibil al garanției de stat din 2007 (măsura 1) este egal cu totalul împrumutului garantat. Comisia estimează că ajutorul astfel acordat întreprinderii United Textiles se ridică la suma de 16 milioane EUR.

| (99) | Elementul de ajutor incompatibil al măsurii 2 este egal cu totalul datoriilor reeșalonate, astfel încât ajutorul acordat întreprinderii United Textiles în acest mod se ridică la 14,57 milioane EUR. Plățile efectuate, altele decât sumele acordate în temeiul acordului, pot fi deduse din suma totală care urmează a fi recuperată cu titlu de ajutor ilegal și incompatibil. |
| --- | --- |

(99)

Elementul de ajutor incompatibil al măsurii 2 este egal cu totalul datoriilor reeșalonate, astfel încât ajutorul acordat întreprinderii United Textiles în acest mod se ridică la 14,57 milioane EUR. Plățile efectuate, altele decât sumele acordate în temeiul acordului, pot fi deduse din suma totală care urmează a fi recuperată cu titlu de ajutor ilegal și incompatibil.

| (100) | Valoarea exactă care trebuie recuperată și dobânda care trebuie aplicată sumelor recuperate trebuie să fie calculate de Grecia, |
| --- | --- |

(100)

Valoarea exactă care trebuie recuperată și dobânda care trebuie aplicată sumelor recuperate trebuie să fie calculate de Grecia,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Ajutorul de stat acordat de Grecia întreprinderii Enómeni Klostoÿfantourgía AE, prin încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, sub forma unei garanții de stat, în 2007, și, în 2009, sub forma unei reeșalonări a obligațiilor neachitate legate de contribuțiile la asigurările sociale este incompatibil cu piața internă.

(2)   Garanția de stat acordată în 2010 nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

(1)   Grecia recuperează ajutorul de stat menționat la articolul 1 alineatul (1) de la beneficiar.

(2)   Sumele ajutoarelor care trebuie rambursate conțin dobânzile de la data acordării ajutorului către beneficiar până la data rambursării efective.

(3)   Dobânda se calculează ca dobândă compusă, în conformitate cu prevederile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (28).

(4)   Grecia anulează toate plățile restante, aferente ajutorului menționat la articolul 1 alineatul (1), începând cu data notificării prezentei decizii.

Articolul 3

(1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 alineatul (1) este imediată și efectivă.

(2)   Grecia asigură punerea în aplicare a prezentei decizii în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 4

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Grecia transmite Comisiei următoarele informații:

| (a) | suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care urmează a fi recuperată de la beneficiar; |
| --- | --- |

(a)

suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care urmează a fi recuperată de la beneficiar;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea respectării prezentei decizii; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea respectării prezentei decizii;

| (c) | documente care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(c)

documente care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul.

(2)   Grecia informează periodic Comisia cu privire la situația măsurilor naționale luate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea completă a ajutorului menționat la articolul 1 alineatul (1). La cererea Comisiei, Grecia transmite imediat informațiile cu privire la măsurile deja luate și la cele planificate, în vederea respectării prezentei decizii. De asemenea, transmite informații detaliate privind valoarea ajutorului și cea a dobânzii aplicabilă recuperării, deja recuperate de la beneficiar.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.

Adoptată la Bruxelles, 22 februarie 2012.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 357, 30.12.2010, p. 18.

1

(2)  Ulterior renumerotat articolul 88 din Tratatul CE; ulterior, cu efect de la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au fost înlocuite cu articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

2

(3)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

3

(4)  A se vedea nota de subsol 1.

4

(5)  În conformitate cu articolul 47 din Legea elenă nr. 2190/1920, în cazul în care capitalul acționarilor scade sub 50 % din capitalul social, acționarii trebuie, în termen de șase luni de la sfârșitul anului fiscal relevant, să decidă fie să lichideze întreprinderea, fie să ia alte măsuri.

5

(6)  http://www.unitedtextiles.com/Alist.asp?catid=312§ion=0.08.00.

6

(7)  http://www.ase.gr/content/gr/companies/ListedCo/Profiles/pr_press.asp?Cid=111&coname=%C5%CD%D9%CC%C5%CD%C7+%CA%CB%D9%D3%D4%CF%DB%D6%C1%CD%D4%CF%D5%D1%C3%C9%C1+%C1%2E%C5%2E.

7

(8)  După cum se menționează în rapoartele financiare ale băncilor și pe site-urile internet ale acestora.

8

(9)  Incluzând o taxă de 0,6 % practicată în cazul tuturor împrumuturile în Grecia (cu excepția împrumuturilor ipotecare și împrumuturilor agricole, în cazul cărora taxa este de 0,12 %).

9

(10)  Referință de publicare FEK A’ 75, 15.5.2009.

10

(11)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

11

(12)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

12

(13)  Creștere rezultată din sporirea fondurilor, care a permis funcționarea unui număr mai mare de fabrici.

13

(14)  septembrie 2009.

14

(15)  A se vedea nota de subsol 4.

15

(16)  A se vedea nota de subsol 4.

16

(17)  A se vedea Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice, JO C 384, 10.12.1998, p. 3. A se vedea, de asemenea, hotărârea Curții de Justiție în cauza C-241/94 Franța/Comisia (Kimberly Clark Sopalin) Rec.,1996, p. I-4551.

17

Franța/Comisia (Kimberly Clark Sopalin)

(18)  Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță (în prezent Tribunalul) în cauza 152/99 Hamsa/Comisia, Rec., 2002, p. 3049, punctele 156-157.

18

Hamsa/Comisia

(19)  Hotărârea Curții de Justiție în cauza 730/79, Philip Morris/Comisia, Rec.,1980, p. 2671.

19

Philip Morris/Comisia

(20)  Este important de amintit, de asemenea, faptul că, în general, băncile din Grecia acceptă drept garanție doar activele a căror valoare la „vânzarea în regim de urgență” (aproximativ 75 % din valoarea de piață) este cel puțin egală cu împrumutul.

20

(21)  A se vedea, de exemplu, hotărârea Curții de Justiție în cauza C-342/96 Spania/Comisia, Rec., 1999, p. I-2459; hotărârea Tribunalului de Primă Instanță (în prezent Tribunalul) în cauza T-152/99 Hamsa/Comisia, Rec., 2002, p. II-3049; hotărârea Curții de Justiție în cauza C-256/97, DM Transport Rec., 1999, p. I-3913.

21

Spania/Comisia

Hamsa/Comisia

DM Transport

(22)  Legea 3762/2009, referință de publicare FEK A’ 75, 15.5.2009.

22

(23)  A se vedea nota de subsol 14.

23

(24)  A se vedea nota de subsol 15.

24

(25)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

25

(26)  JO L 214, 9.8.2008, p. 3.

26

(27)  JO C 16, 22.1.2009, p. 1, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Comunicarea Comisiei privind modificarea cadrului comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice, JO C 303, 15.12.2009, p. 6.

27

(28)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

28

---

| 12.10.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 279/40

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 martie 2012

privind măsura SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N) pe care Regatul Unit intenționează să o pună în aplicare în favoarea Royal Mail Group

[notificată cu numărul C(2012) 1834]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/542/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile susmenționate (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | LA 10 iunie 2011, în urma contactării informale a Comisiei (prenotificare), Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord („Regatul Unit”) a notificat o serie de măsuri (a se vedea secțiunea 2.3) în favoarea Royal Mail Group („RMG”). |
| --- | --- |

(1)

LA 10 iunie 2011, în urma contactării informale a Comisiei (prenotificare), Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord („Regatul Unit”) a notificat o serie de măsuri (a se vedea secțiunea 2.3) în favoarea Royal Mail Group („RMG”).

| (2) | Prin scrisoarea din 29 iulie 2011, Comisia a informat Regatul Unit că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește măsura notificată în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 29 iulie 2011, Comisia a informat Regatul Unit că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat în ceea ce privește măsura notificată în cauză.

| (3) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile.

| (4) | Prin scrisoarea din 9 august 2011, Regatul Unit a solicitat o prelungire a termenului de răspuns până la 14 septembrie 2011, prelungire acordată de către Comisie prin scrisoarea din 11 august 2011. Regatul Unit și-a comunicat observațiile la 8 septembrie 2011. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 9 august 2011, Regatul Unit a solicitat o prelungire a termenului de răspuns până la 14 septembrie 2011, prelungire acordată de către Comisie prin scrisoarea din 11 august 2011. Regatul Unit și-a comunicat observațiile la 8 septembrie 2011.

| (5) | Comisia a primit următoarele observații de la părțile interesate:







  — | 5 octombrie 2011 | UK Mail |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 6 octombrie 2011 | Sindicatul Lucrătorilor în domeniul Comunicațiilor |
| — | 6 octombrie 2011 | UPS |
| — | 7 octombrie 2011 | Deutsche Post |
| — | 7 octombrie 2011 | DX Group |
| — | 7 octombrie 2011 | Forumul concurenței în domeniul poștal |
| — | 7 octombrie 2011 | TNT |
| — | 7 octombrie 2011 | Inițiativa pentru libertate și corectitudine în domeniul poștal (Free Fair Post Initiative) |
| — | 9 octombrie 2011 | Secured Mail |

(5)

Comisia a primit următoarele observații de la părțile interesate:

—

5 octombrie 2011

UK Mail

—

6 octombrie 2011

Sindicatul Lucrătorilor în domeniul Comunicațiilor

—

6 octombrie 2011

UPS

—

7 octombrie 2011

Deutsche Post

—

7 octombrie 2011

DX Group

—

7 octombrie 2011

Forumul concurenței în domeniul poștal

—

7 octombrie 2011

TNT

—

7 octombrie 2011

Inițiativa pentru libertate și corectitudine în domeniul poștal (Free Fair Post Initiative)

—

9 octombrie 2011

Secured Mail

| (6) | Observațiile primite de la părțile interesate au fost transmise Regatului Unit la 12 octombrie 2011. Regatul Unit și-a prezentat propriile observații pe marginea acestora prin scrisoarea înregistrată la 16 noiembrie 2011. |
| --- | --- |

(6)

Observațiile primite de la părțile interesate au fost transmise Regatului Unit la 12 octombrie 2011. Regatul Unit și-a prezentat propriile observații pe marginea acestora prin scrisoarea înregistrată la 16 noiembrie 2011.

| (7) | La 22 august 2011, Comisia a trimis Regatului Unit o solicitare de informații, la care autoritățile britanice au răspuns prin scrisoarea din 14 septembrie 2011. |
| --- | --- |

(7)

La 22 august 2011, Comisia a trimis Regatului Unit o solicitare de informații, la care autoritățile britanice au răspuns prin scrisoarea din 14 septembrie 2011.

| (8) | La 20 septembrie 2011, a avut loc o reuniune cu autoritățile din Regatul Unit, RMG și băncile creditoare, în cadrul căreia acestea au furnizat informații mai detaliate cu privire la planul de restructurare notificat. |
| --- | --- |

(8)

La 20 septembrie 2011, a avut loc o reuniune cu autoritățile din Regatul Unit, RMG și băncile creditoare, în cadrul căreia acestea au furnizat informații mai detaliate cu privire la planul de restructurare notificat.

| (9) | Comisia a organizat o serie de alte reuniuni cu autoritățile britanice, la 12 octombrie 2011, 10 și 23 noiembrie 2011 și 12 ianuarie 2012, pentru a discuta cazul. Regatul Unit a prezentat mai multe informații suplimentare prin e-mail sau prin scrisori, la 30 septembrie 2011, 20 octombrie 2011, 7, 11, 18, 20, 28 și 30 noiembrie 2011, 6 decembrie 2011 și 14 februarie 2012. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a organizat o serie de alte reuniuni cu autoritățile britanice, la 12 octombrie 2011, 10 și 23 noiembrie 2011 și 12 ianuarie 2012, pentru a discuta cazul. Regatul Unit a prezentat mai multe informații suplimentare prin e-mail sau prin scrisori, la 30 septembrie 2011, 20 octombrie 2011, 7, 11, 18, 20, 28 și 30 noiembrie 2011, 6 decembrie 2011 și 14 februarie 2012.

| (10) | Autoritățile Regatului Unit au prezentat cele mai recente informații cu privire la notificări și clarificările privind planul de restructurare, la 17 februarie 2012. |
| --- | --- |

(10)

Autoritățile Regatului Unit au prezentat cele mai recente informații cu privire la notificări și clarificările privind planul de restructurare, la 17 februarie 2012.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURILOR

2.1.   Context: liberalizarea sectorului poștal din Regatul Unit

| (11) | Regatul Unit plasează măsurile notificate în contextul politicii sale mai ample în domeniul serviciilor poștale și subliniază importanța strategică a RMG pentru a asigura furnizarea permanentă de servicii poștale universale. |
| --- | --- |

(11)

Regatul Unit plasează măsurile notificate în contextul politicii sale mai ample în domeniul serviciilor poștale și subliniază importanța strategică a RMG pentru a asigura furnizarea permanentă de servicii poștale universale.

| (12) | Politica Guvernului Regatului Unit este stabilită în Legea privind serviciile poștale (3) („Postal Services Act 2011”), care a primit avizul regal la 13 iunie 2011. Legea pune în aplicare recomandările unei evaluări independente conduse de Richard Hooper („Rapoartele Hooper”) (4) și, în esență:






  (i) | permite investiții ale sectorului privat în RMG, în scopul inducerii disciplinei comerciale și în vederea aportului de capital nou; |
| --- | --- | --- |

(12)

Politica Guvernului Regatului Unit este stabilită în Legea privind serviciile poștale (3) („Postal Services Act 2011”), care a primit avizul regal la 13 iunie 2011. Legea pune în aplicare recomandările unei evaluări independente conduse de Richard Hooper („Rapoartele Hooper”) (4) și, în esență:

(i)

permite investiții ale sectorului privat în RMG, în scopul inducerii disciplinei comerciale și în vederea aportului de capital nou;

| (ii) | permite transferul deficitului istoric al fondului de pensii către Guvernul Regatului Unit, întreprinderea urmând să dispună de un sistem mai restrâns cu finanțare completă („acoperirea deficitului fondului de pensii”); |
| --- | --- |

(ii)

permite transferul deficitului istoric al fondului de pensii către Guvernul Regatului Unit, întreprinderea urmând să dispună de un sistem mai restrâns cu finanțare completă („acoperirea deficitului fondului de pensii”);

| (iii) | clarifică faptul că Post Office Limited („POL”, divizia pentru servicii cu amănuntul a RMG) nu va fi vândută, ci va rămâne în proprietatea statului; |
| --- | --- |

(iii)

clarifică faptul că Post Office Limited („POL”, divizia pentru servicii cu amănuntul a RMG) nu va fi vândută, ci va rămâne în proprietatea statului;

| (iv) | deschide calea către modernizarea reglementărilor din sectorul serviciilor poștale; |
| --- | --- |

(iv)

deschide calea către modernizarea reglementărilor din sectorul serviciilor poștale;

| (v) | prevede un sistem de alocare de acțiuni angajaților care vor deține cel puțin 10 % din capitalul RMG după ce Guvernul Regatului Unit își va fi vândut întreaga participație din cadrul RMG. |
| --- | --- |

(v)

prevede un sistem de alocare de acțiuni angajaților care vor deține cel puțin 10 % din capitalul RMG după ce Guvernul Regatului Unit își va fi vândut întreaga participație din cadrul RMG.

2.2.   Beneficiarii măsurilor

2.2.1.   Structura Royal Mail Group

| (13) | RMG este deținut în proporție de 100 % de către stat prin Royal Mail Holdings plc („RMH”). RMG este principalul operator poștal din Regatul Unit și a deținut un monopol legal asupra anumitor servicii poștale de bază până la sfârșitul anului 2005, când piețele serviciilor poștale din Regatul Unit au fost liberalizate în totalitate. RMG asigură colectarea, sortarea, transportul și livrarea corespondenței (scrisori, pachete și colete), utilizând mărcile „Royal Mail” și „Parcelforce Worldwide”. |
| --- | --- |

(13)

RMG este deținut în proporție de 100 % de către stat prin Royal Mail Holdings plc („RMH”). RMG este principalul operator poștal din Regatul Unit și a deținut un monopol legal asupra anumitor servicii poștale de bază până la sfârșitul anului 2005, când piețele serviciilor poștale din Regatul Unit au fost liberalizate în totalitate. RMG asigură colectarea, sortarea, transportul și livrarea corespondenței (scrisori, pachete și colete), utilizând mărcile „Royal Mail” și „Parcelforce Worldwide”.

| (14) | Rețeaua de oficii poștale este operată de POL, care este în prezent deținută integral de RMG (și, prin urmare, de Guvernul Regatului Unit). RMG și POL sunt entități juridice separate, deși fac parte din același grup. În conformitate cu recomandările din Rapoartele Hooper, se propune ca POL să rămână în totalitate în proprietatea statului după reformă și să devină întreprindere soră a RMG, în cadrul RMH. |
| --- | --- |

(14)

Rețeaua de oficii poștale este operată de POL, care este în prezent deținută integral de RMG (și, prin urmare, de Guvernul Regatului Unit). RMG și POL sunt entități juridice separate, deși fac parte din același grup. În conformitate cu recomandările din Rapoartele Hooper, se propune ca POL să rămână în totalitate în proprietatea statului după reformă și să devină întreprindere soră a RMG, în cadrul RMH.

| (15) | RMG are și alte filiale, în special General Logistics System BV („GLS”), care este divizia europeană a RMG care se ocupă de colete, prestând servicii de coletărie, logistică și curierat rapid pe teritoriul Europei. Rețeaua GLS include filiale și parteneri în rețea, acoperind 36 de țări europene.

  Graficul 1:   structura organizațională actuală a RMG |
| --- | --- |

(15)

RMG are și alte filiale, în special General Logistics System BV („GLS”), care este divizia europeană a RMG care se ocupă de colete, prestând servicii de coletărie, logistică și curierat rapid pe teritoriul Europei. Rețeaua GLS include filiale și parteneri în rețea, acoperind 36 de țări europene.

Graficul 1:   structura organizațională actuală a RMG

Image

2.2.2.   Royal Mail Group (RMG)

| (16) | RMG deține o licență de furnizare a serviciilor poștale în Regatul Unit, în conformitate cu Legea din 2000 privind serviciile poștale, începând din 23 martie 2001. Conform clauzelor licenței pe care o deține, RMG trebuie să îndeplinească obligația de serviciu universal („OSU”). Prin această obligație, sunt puse în aplicare cerințele Directivei 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (5) („Directiva privind serviciile poștale”). RMG este obligat, prin licența pe care o deține, să negocieze acorduri comerciale privind accesul la rețeaua sa națională cu orice operator interesat. Noii operatori au încercat să intre pe piață prin intermediul unor astfel de acorduri de acces cu RMG. |
| --- | --- |

(16)

RMG deține o licență de furnizare a serviciilor poștale în Regatul Unit, în conformitate cu Legea din 2000 privind serviciile poștale, începând din 23 martie 2001. Conform clauzelor licenței pe care o deține, RMG trebuie să îndeplinească obligația de serviciu universal („OSU”). Prin această obligație, sunt puse în aplicare cerințele Directivei 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (5) („Directiva privind serviciile poștale”). RMG este obligat, prin licența pe care o deține, să negocieze acorduri comerciale privind accesul la rețeaua sa națională cu orice operator interesat. Noii operatori au încercat să intre pe piață prin intermediul unor astfel de acorduri de acces cu RMG.

| (17) | RMG este singurul deținător de licență de pe piața serviciilor poștale din Regatul Unit cu obligații de serviciu universal. Principalele aspecte ale actualei OSU sunt: (i) livrarea de pachete poștale (scrisori, pachete și colete) de până la 20 de kg, în fiecare zi lucrătoare la domiciliul sau sediul fiecărei persoane fizice sau entități din Regatul Unit (obligații de livrare de luni până sâmbătă pentru scrisori); (ii) cel puțin o colectare, în fiecare zi lucrătoare, de la fiecare punct de acces, și un serviciu de transport, primire, colectare, sortare și livrare a pachetelor poștale la prețuri accesibile, stabilite în conformitate cu un tarif uniform; și (iii) asigurarea unui serviciu poștal cu confirmare de primire la prețuri stabilite în conformitate cu un tarif uniform. |
| --- | --- |

(17)

RMG este singurul deținător de licență de pe piața serviciilor poștale din Regatul Unit cu obligații de serviciu universal. Principalele aspecte ale actualei OSU sunt: (i) livrarea de pachete poștale (scrisori, pachete și colete) de până la 20 de kg, în fiecare zi lucrătoare la domiciliul sau sediul fiecărei persoane fizice sau entități din Regatul Unit (obligații de livrare de luni până sâmbătă pentru scrisori); (ii) cel puțin o colectare, în fiecare zi lucrătoare, de la fiecare punct de acces, și un serviciu de transport, primire, colectare, sortare și livrare a pachetelor poștale la prețuri accesibile, stabilite în conformitate cu un tarif uniform; și (iii) asigurarea unui serviciu poștal cu confirmare de primire la prețuri stabilite în conformitate cu un tarif uniform.

| (18) | Licența RMG impune limite de preț în legătură cu furnizarea serviciilor reglementate. Actuala limită de preț a fost stabilită în 2006 pentru o perioadă de patru ani, prelungită ulterior până în martie 2012. |
| --- | --- |

(18)

Licența RMG impune limite de preț în legătură cu furnizarea serviciilor reglementate. Actuala limită de preț a fost stabilită în 2006 pentru o perioadă de patru ani, prelungită ulterior până în martie 2012.

| (19) | În plus, în temeiul licenței, RMG are obligația de a permite accesul clienților și al altor întreprinderi poștale la rețeaua sa națională în mod nediscriminatoriu și, în practică, majoritatea concurenților RMG au intrat pe piață utilizând accesul pentru terți la rețeaua din aval a RMG (de exemplu, sortarea finală a corespondenței și livrarea locală către clienți). |
| --- | --- |

(19)

În plus, în temeiul licenței, RMG are obligația de a permite accesul clienților și al altor întreprinderi poștale la rețeaua sa națională în mod nediscriminatoriu și, în practică, majoritatea concurenților RMG au intrat pe piață utilizând accesul pentru terți la rețeaua din aval a RMG (de exemplu, sortarea finală a corespondenței și livrarea locală către clienți).

| (20) | Concurența în cadrul accesului în aval presupune colectarea și prelucrarea corespondenței de către operatorul terț prin intermediul propriei sale rețele până la livrarea la centrele de sortare ale RMG, de unde aceasta este introdusă în rețeaua RMG pentru sortare finală și livrare către clienții destinatari. În temeiul unor acorduri echivalente denumite acorduri „de acces direct al clienților”, clienții cu un volum mare de corespondență își pot livra propria corespondență pre-sortată la centrele poștale ale RMG pentru livrare în aval. |
| --- | --- |

(20)

Concurența în cadrul accesului în aval presupune colectarea și prelucrarea corespondenței de către operatorul terț prin intermediul propriei sale rețele până la livrarea la centrele de sortare ale RMG, de unde aceasta este introdusă în rețeaua RMG pentru sortare finală și livrare către clienții destinatari. În temeiul unor acorduri echivalente denumite acorduri „de acces direct al clienților”, clienții cu un volum mare de corespondență își pot livra propria corespondență pre-sortată la centrele poștale ale RMG pentru livrare în aval.

| (21) | Concurența în domeniul serviciilor poștale din Regatul Unit a apărut prin intermediul accesului în aval la rețeaua RMG, neexistând o concurență la nivelul întregului lanț de servicii între RMG și noile întreprinderi intrate pe piață. De la liberalizarea pieței în 2006, volumul de corespondență pe care alți operatori poștali din Regatul Unit îl introduc în rețeaua din aval a RMG a crescut în medie cu peste un miliard de articole pe an, reprezentând, la ora actuală, 45 % din piața serviciilor poștale pentru corespondența internă din Regatul Unit. RMG se așteaptă să piardă o cotă de piață și mai mare în favoarea concurenților în anii următori. În cazul anumitor piețe cu volum ridicat, se preconizează o creștere a cotelor de piață ale concurenților de [...] (6). |
| --- | --- |

(21)

Concurența în domeniul serviciilor poștale din Regatul Unit a apărut prin intermediul accesului în aval la rețeaua RMG, neexistând o concurență la nivelul întregului lanț de servicii între RMG și noile întreprinderi intrate pe piață. De la liberalizarea pieței în 2006, volumul de corespondență pe care alți operatori poștali din Regatul Unit îl introduc în rețeaua din aval a RMG a crescut în medie cu peste un miliard de articole pe an, reprezentând, la ora actuală, 45 % din piața serviciilor poștale pentru corespondența internă din Regatul Unit. RMG se așteaptă să piardă o cotă de piață și mai mare în favoarea concurenților în anii următori. În cazul anumitor piețe cu volum ridicat, se preconizează o creștere a cotelor de piață ale concurenților de [...] (6).

2.2.3.   Post Office Ltd (POL)

| (22) | POL, așa-numita divizie de servicii cu amănuntul a RMG, răspunde de o rețea de aproximativ 11 500 de oficii poștale. Mai puțin de 400 dintre acestea sunt deținute și gestionate direct de POL. Toate celelalte sunt private și operate de diriginți de oficiu poștal sau parteneri de franciză. POL a primit sarcina de a întreține o rețea care să respecte anumite criterii legate de accesul populației din Regatul Unit [99 % din populație să se afle la mai puțin de 3 mile (4,8 km) de un oficiu etc.]. |
| --- | --- |

(22)

POL, așa-numita divizie de servicii cu amănuntul a RMG, răspunde de o rețea de aproximativ 11 500 de oficii poștale. Mai puțin de 400 dintre acestea sunt deținute și gestionate direct de POL. Toate celelalte sunt private și operate de diriginți de oficiu poștal sau parteneri de franciză. POL a primit sarcina de a întreține o rețea care să respecte anumite criterii legate de accesul populației din Regatul Unit [99 % din populație să se afle la mai puțin de 3 mile (4,8 km) de un oficiu etc.].

| (23) | În prezent, POL nu are niciun angajat, deoarece întregul personal care lucrează pentru POL (cu excepția lucrătorilor care desfășoară activități independente) este detașat de la RMG. Aproximativ 9 000 de angajați ai RMG sunt detașați și lucrează exclusiv pentru POL. |
| --- | --- |

(23)

În prezent, POL nu are niciun angajat, deoarece întregul personal care lucrează pentru POL (cu excepția lucrătorilor care desfășoară activități independente) este detașat de la RMG. Aproximativ 9 000 de angajați ai RMG sunt detașați și lucrează exclusiv pentru POL.

| (24) | POL prestează servicii cu amănuntul de ghișeu pentru RMG, iar RMG prestează servicii partajate de asistență back-office pentru POL. În plus, există o serie de servicii partajate între RMG și POL (de exemplu, servicii pentru vehicule, securitatea clădirilor etc.) care sunt furnizate la ora actuală contra cost de către RMG. În prezent, furnizarea acestor servicii face obiectul unui contract de servicii între RMG și POL, care va fi înlocuit de o serie de noi contracte de servicii atunci când POL va deveni întreprindere soră a RMG. |
| --- | --- |

(24)

POL prestează servicii cu amănuntul de ghișeu pentru RMG, iar RMG prestează servicii partajate de asistență back-office pentru POL. În plus, există o serie de servicii partajate între RMG și POL (de exemplu, servicii pentru vehicule, securitatea clădirilor etc.) care sunt furnizate la ora actuală contra cost de către RMG. În prezent, furnizarea acestor servicii face obiectul unui contract de servicii între RMG și POL, care va fi înlocuit de o serie de noi contracte de servicii atunci când POL va deveni întreprindere soră a RMG.

| (25) | Pe lângă statutul de furnizor de servicii de interes economic general („SIEG”), POL desfășoară anumite activități „comerciale” (precum vânzarea de produse de telefonie și de asigurare) prin intermediul rețelei sale, dar și printr-un canal de vânzări directe prin internet. |
| --- | --- |

(25)

Pe lângă statutul de furnizor de servicii de interes economic general („SIEG”), POL desfășoară anumite activități „comerciale” (precum vânzarea de produse de telefonie și de asigurare) prin intermediul rețelei sale, dar și printr-un canal de vânzări directe prin internet.

| (26) | La 23 martie 2011, Comisia a autorizat acordarea unei asistențe publice de 180 de milioane GBP către POL pentru finanțarea rețelei sale de oficii poștale timp de un an, începând de la 1 aprilie 2011 (7). De asemenea, Comisia a autorizat continuarea, în aceeași perioadă, a facilităților de credit existente prin care se finanțează furnizarea de servicii de numerar la ghișeele oficiilor poștale. Comisia a concluzionat că ajutorul este compatibil cu normele Uniunii, deoarece nu supracompensează costurile nete ale misiunilor de serviciu public încredințate POL. |
| --- | --- |

(26)

La 23 martie 2011, Comisia a autorizat acordarea unei asistențe publice de 180 de milioane GBP către POL pentru finanțarea rețelei sale de oficii poștale timp de un an, începând de la 1 aprilie 2011 (7). De asemenea, Comisia a autorizat continuarea, în aceeași perioadă, a facilităților de credit existente prin care se finanțează furnizarea de servicii de numerar la ghișeele oficiilor poștale. Comisia a concluzionat că ajutorul este compatibil cu normele Uniunii, deoarece nu supracompensează costurile nete ale misiunilor de serviciu public încredințate POL.

| (27) | La 24 ianuarie 2012, Regatul Unit a notificat un pachet de măsuri care sprijină SIEG-urile furnizate de POL, similare în mare măsură măsurilor autorizate în 2011. |
| --- | --- |

(27)

La 24 ianuarie 2012, Regatul Unit a notificat un pachet de măsuri care sprijină SIEG-urile furnizate de POL, similare în mare măsură măsurilor autorizate în 2011.

2.2.4.   Dificultățile financiare

| (28) | Regatul Unit consideră că RMG este o întreprindere aflată în dificultate deoarece, la ora actuală, aceasta se confruntă cu probleme financiare majore (cifrele financiare raportate se referă la rezultatele consolidate ale RMG, inclusiv toate filialele sale, dacă nu se precizează altfel):






  (i) | starea bilanțului său, în special valoarea substanțială a deficitului fondului de pensii; |
| --- | --- | --- |

(28)

Regatul Unit consideră că RMG este o întreprindere aflată în dificultate deoarece, la ora actuală, aceasta se confruntă cu probleme financiare majore (cifrele financiare raportate se referă la rezultatele consolidate ale RMG, inclusiv toate filialele sale, dacă nu se precizează altfel):

(i)

starea bilanțului său, în special valoarea substanțială a deficitului fondului de pensii;

| (ii) | deficitele preconizate ale fluxului său numerar; |
| --- | --- |

(ii)

deficitele preconizate ale fluxului său numerar;

| (iii) | viitoarea sa incapacitate de a-și achita datoriile la scadență în lipsa măsurilor notificate; |
| --- | --- |

(iii)

viitoarea sa incapacitate de a-și achita datoriile la scadență în lipsa măsurilor notificate;

| (iv) | scăderea veniturilor RMG obținute din segmentul serviciilor de corespondență: între exercițiile financiare 2008/2009 și 2010/2011, venitul extern a scăzut cu 3,1 %, iar, în aceeași perioadă, volumele de corespondență internă livrate au scăzut cu 11,7 %. |
| --- | --- |

(iv)

scăderea veniturilor RMG obținute din segmentul serviciilor de corespondență: între exercițiile financiare 2008/2009 și 2010/2011, venitul extern a scăzut cu 3,1 %, iar, în aceeași perioadă, volumele de corespondență internă livrate au scăzut cu 11,7 %.

| (29) | Bilanțul RMG arată că întreprinderea s-a confruntat cu dificultăți financiare majore la sfârșitul exercițiului financiar 2010/2011, atât capitalul circulant, cât și activele de exploatare nete având valori negative. |
| --- | --- |

(29)

Bilanțul RMG arată că întreprinderea s-a confruntat cu dificultăți financiare majore la sfârșitul exercițiului financiar 2010/2011, atât capitalul circulant, cât și activele de exploatare nete având valori negative.

| (30) | Conform proiecțiilor prezentate de Regatul Unit, RMG va avea o marjă de numerar negativă [...], adică nu va dispune de suficiente fonduri pentru a-și plăti operațiunile zilnice dacă măsurile notificate nu sunt puse în aplicare. Prin urmare, RMG va fi, de asemenea, în imposibilitatea de a restitui la scadență [...] creditele de care beneficiază. |
| --- | --- |

(30)

Conform proiecțiilor prezentate de Regatul Unit, RMG va avea o marjă de numerar negativă [...], adică nu va dispune de suficiente fonduri pentru a-și plăti operațiunile zilnice dacă măsurile notificate nu sunt puse în aplicare. Prin urmare, RMG va fi, de asemenea, în imposibilitatea de a restitui la scadență [...] creditele de care beneficiază.

| (31) | Din cauza acestor factori, RMG se va confrunta cu dificultăți majore în respectarea obligațiilor de plată până la [...] și, prin urmare, nu va putea să pună în aplicare un program de restructurare și să își restabilească viabilitatea pe baza propriilor resurse, ceea ce înseamnă că întreprinderea este în situația de a trebui să se bazeze pe un ajutor de stat pentru a-și restabili viabilitatea și pentru a asigura disponibilitatea permanentă a serviciilor sale publice. |
| --- | --- |

(31)

Din cauza acestor factori, RMG se va confrunta cu dificultăți majore în respectarea obligațiilor de plată până la [...] și, prin urmare, nu va putea să pună în aplicare un program de restructurare și să își restabilească viabilitatea pe baza propriilor resurse, ceea ce înseamnă că întreprinderea este în situația de a trebui să se bazeze pe un ajutor de stat pentru a-și restabili viabilitatea și pentru a asigura disponibilitatea permanentă a serviciilor sale publice.

2.3.   Măsurile supuse investigației

2.3.1.   Acoperirea deficitului fondului de pensii

| (32) | Legea din 2011 privind serviciile poștale prevede că Regatul Unit își va asuma responsabilitatea pentru unele dintre pasivele acumulate în cadrul planului de pensii Royal Mail (Royal Mail Pension Plan, „RMPP”). Măsura propusă va anula obligația RMG de a compensa deficitul apărut în cadrul sistemului respectiv, eliberând astfel RMG de o sarcină financiară semnificativă. |
| --- | --- |

(32)

Legea din 2011 privind serviciile poștale prevede că Regatul Unit își va asuma responsabilitatea pentru unele dintre pasivele acumulate în cadrul planului de pensii Royal Mail (Royal Mail Pension Plan, „RMPP”). Măsura propusă va anula obligația RMG de a compensa deficitul apărut în cadrul sistemului respectiv, eliberând astfel RMG de o sarcină financiară semnificativă.

| (33) | Conform autorităților Regatului Unit, dimensiunea și volatilitatea RMPP este complet disproporționată față de activitatea actuală a RMG și s-a dovedit a fi un handicap sever în ceea ce privește capacitatea de a concura prin propriile resurse pe piața liberalizată a serviciilor poștale din Regatul Unit. Autoritățile britanice consideră că prin preluarea anumitor obligații ale RMMP, contribuind astfel la redobândirea viabilității RMG, aceasta, în poziție de unic furnizor de serviciu universal din Regatul Unit, va avea capacitatea de a se adapta la mediul industriei liberalizate prin modernizare. Prin urmare, acoperirea deficitului fondului de pensii va înlătura unul dintre principalele obstacole din calea atragerii de capital din sectorul privat către RMG. |
| --- | --- |

(33)

Conform autorităților Regatului Unit, dimensiunea și volatilitatea RMPP este complet disproporționată față de activitatea actuală a RMG și s-a dovedit a fi un handicap sever în ceea ce privește capacitatea de a concura prin propriile resurse pe piața liberalizată a serviciilor poștale din Regatul Unit. Autoritățile britanice consideră că prin preluarea anumitor obligații ale RMMP, contribuind astfel la redobândirea viabilității RMG, aceasta, în poziție de unic furnizor de serviciu universal din Regatul Unit, va avea capacitatea de a se adapta la mediul industriei liberalizate prin modernizare. Prin urmare, acoperirea deficitului fondului de pensii va înlătura unul dintre principalele obstacole din calea atragerii de capital din sectorul privat către RMG.

| (34) | Pe lângă RMPP, RMG sponsorizează, la ora actuală alte 3 planuri de pensii: planul de pensii Royal Mail pentru directorii cu vechime (Senior Executives Pension Plan, „RMSEPP”), planul de economii Royal Mail pentru pensionare (Royal Mail Retirement Savings Plan, „RMRSP”) și planul de pensii Royal Mail pe baza contributivității definite (Royal Mail Defined Contribution Pension Plan, „RMDCPP”). Măsura notificată vizează doar RMPP și nu va afecta membrii RMSEPP, RMRSP sau RMDCPP. |
| --- | --- |

(34)

Pe lângă RMPP, RMG sponsorizează, la ora actuală alte 3 planuri de pensii: planul de pensii Royal Mail pentru directorii cu vechime (Senior Executives Pension Plan, „RMSEPP”), planul de economii Royal Mail pentru pensionare (Royal Mail Retirement Savings Plan, „RMRSP”) și planul de pensii Royal Mail pe baza contributivității definite (Royal Mail Defined Contribution Pension Plan, „RMDCPP”). Măsura notificată vizează doar RMPP și nu va afecta membrii RMSEPP, RMRSP sau RMDCPP.

| (35) | RMPP este un sistem de pensii ocupaționale pentru angajații RMG, inclusiv angajații detașați sau care lucrează exclusiv pentru POL (8). Acesta este un sistem privat în sensul că funcționează în conformitate cu legea privind pensiile din Regatul Unit aplicabilă întreprinderilor din sectorul privat. La 31 martie 2011, RMPP avea aproximativ 436 000 de membri, dintre care aproximativ 130 000 erau angajați curenți care acumulau beneficii în cadrul sistemului (membri activi), aproximativ 118 000 erau foști angajați care părăsiseră serviciul înainte de vârsta de pensionare și nu beneficiau încă de prestații de pensie (membri care nu mai contribuie la sistem, dar încă nu primesc prestațiile de pensii) și aproximativ 188 000 erau pensionari. |
| --- | --- |

(35)

RMPP este un sistem de pensii ocupaționale pentru angajații RMG, inclusiv angajații detașați sau care lucrează exclusiv pentru POL (8). Acesta este un sistem privat în sensul că funcționează în conformitate cu legea privind pensiile din Regatul Unit aplicabilă întreprinderilor din sectorul privat. La 31 martie 2011, RMPP avea aproximativ 436 000 de membri, dintre care aproximativ 130 000 erau angajați curenți care acumulau beneficii în cadrul sistemului (membri activi), aproximativ 118 000 erau foști angajați care părăsiseră serviciul înainte de vârsta de pensionare și nu beneficiau încă de prestații de pensie (membri care nu mai contribuie la sistem, dar încă nu primesc prestațiile de pensii) și aproximativ 188 000 erau pensionari.

| (36) | RMPP este reglementat prin cel de-al treilea Act privind fondul de pensii și regulile principale din 21 decembrie 2009 astfel cum a fost modificat ulterior („actul privind fondul de pensii”). Principalul angajator în ceea ce privește acest sistem este RMG, iar administratorul este întreprinderea Royal Mail Pensions Trustees Limited („administratorul”). Pe lângă actul privind fondul de pensii, obligațiile administratorului și cele ale RMG în conformitate cu RMPP sunt guvernate prin legislația introdusă de Ministerul Muncii și Pensiilor, aplicabilă sistemelor profesionale prevăzute, în principal, în Legea din 1993 privind sistemele de pensii (Pension Schemes Act 1993), Legea din 1995 privind pensiile (Pensions Act 1995) și Legea din 2004 privind pensiile (Pensions Act 2004). RMPP intră sub jurisdicția autorității britanice în domeniul pensiilor. |
| --- | --- |

(36)

RMPP este reglementat prin cel de-al treilea Act privind fondul de pensii și regulile principale din 21 decembrie 2009 astfel cum a fost modificat ulterior („actul privind fondul de pensii”). Principalul angajator în ceea ce privește acest sistem este RMG, iar administratorul este întreprinderea Royal Mail Pensions Trustees Limited („administratorul”). Pe lângă actul privind fondul de pensii, obligațiile administratorului și cele ale RMG în conformitate cu RMPP sunt guvernate prin legislația introdusă de Ministerul Muncii și Pensiilor, aplicabilă sistemelor profesionale prevăzute, în principal, în Legea din 1993 privind sistemele de pensii (Pension Schemes Act 1993), Legea din 1995 privind pensiile (Pensions Act 1995) și Legea din 2004 privind pensiile (Pensions Act 2004). RMPP intră sub jurisdicția autorității britanice în domeniul pensiilor.

| (37) | RMPP este un sistem cu prestații definite, adică prestațiile se determină prin referință la o pensie cu o valoare țintă, la o vârstă normală de pensionare, pe baza contribuției anuale a membrului și a vechimii acestuia în cadrul întreprinderii angajatoare. Acest plan este diferit de sistemele bazate pe contribuții definite în cadrul cărora se specifică doar nivelul contribuțiilor datorate de angajat/angajator. Contribuțiile sunt investite și, atunci când un membru iese la pensie, valoarea acumulată a fondului este utilizată pentru a-i oferi acestuia un venit pe viață. |
| --- | --- |

(37)

RMPP este un sistem cu prestații definite, adică prestațiile se determină prin referință la o pensie cu o valoare țintă, la o vârstă normală de pensionare, pe baza contribuției anuale a membrului și a vechimii acestuia în cadrul întreprinderii angajatoare. Acest plan este diferit de sistemele bazate pe contribuții definite în cadrul cărora se specifică doar nivelul contribuțiilor datorate de angajat/angajator. Contribuțiile sunt investite și, atunci când un membru iese la pensie, valoarea acumulată a fondului este utilizată pentru a-i oferi acestuia un venit pe viață.

| (38) | Există două tipuri principale de sisteme cu prestații fixe, cunoscute sub numele de sisteme bazate pe ultimul salariu și sisteme bazate pe media de-a lungul carierei. Un sistem bazat pe ultimul salariu oferă o pensie pe baza unei fracțiuni sau unui procent stabilit din ultimul salariu al angajatului înainte de pensionare pentru fiecare an de contribuție la sistemul de pensii. Spre deosebire de acesta, un sistem bazat pe media de-a lungul carierei asigură o pensie bazată pe un procent stabilit din salariul mediu al angajatului în perioada de contribuție la sistemul de pensii (de obicei, ajustat într-un anumit mod pentru a se lua în calcul inflația) pentru fiecare an de contribuție. |
| --- | --- |

(38)

Există două tipuri principale de sisteme cu prestații fixe, cunoscute sub numele de sisteme bazate pe ultimul salariu și sisteme bazate pe media de-a lungul carierei. Un sistem bazat pe ultimul salariu oferă o pensie pe baza unei fracțiuni sau unui procent stabilit din ultimul salariu al angajatului înainte de pensionare pentru fiecare an de contribuție la sistemul de pensii. Spre deosebire de acesta, un sistem bazat pe media de-a lungul carierei asigură o pensie bazată pe un procent stabilit din salariul mediu al angajatului în perioada de contribuție la sistemul de pensii (de obicei, ajustat într-un anumit mod pentru a se lua în calcul inflația) pentru fiecare an de contribuție.

| (39) | Până la aprilie 2008, prestațiile de care beneficiau membrii RMPP erau calculate pe baza metodei ultimului salariu. Totuși, în aprilie 2008, RMG a pus în aplicare o reformă a pensiilor prin modificarea normelor RMPP, care a presupus modificări ale prestațiilor rezultate în urma serviciului începând de la 1 aprilie 2008, astfel încât acestea sunt în prezent calculate pe baza metodei salariului mediu de-a lungul carierei și nu pe baza metodei ultimului salariu (deși prestațiile dobândite pentru anii de încadrare în muncă înainte de acea dată vor continua să aibă legătură cu salariul unui membru la data încetării încadrării). Printre reformele puse în aplicare la 1 aprilie 2008 se numără majorarea vârstei de pensionare la 65 de ani pentru anii de încadrare în muncă începând cu 1 aprilie 2010 (prestațiile acumulate înainte de data respectivă pot fi încă dobândite la vârsta de 60 de ani fără aplicarea unei reduceri pentru pensionare anticipată) și închiderea RMPP pentru noii membri și aderenți cu începere din 1 aprilie 2008. RMPP a fost înlocuit cu un sistem bazat pe contribuții fixe pentru noii membri și aderenți după 1 aprilie 2008, RMDCPP. |
| --- | --- |

(39)

Până la aprilie 2008, prestațiile de care beneficiau membrii RMPP erau calculate pe baza metodei ultimului salariu. Totuși, în aprilie 2008, RMG a pus în aplicare o reformă a pensiilor prin modificarea normelor RMPP, care a presupus modificări ale prestațiilor rezultate în urma serviciului începând de la 1 aprilie 2008, astfel încât acestea sunt în prezent calculate pe baza metodei salariului mediu de-a lungul carierei și nu pe baza metodei ultimului salariu (deși prestațiile dobândite pentru anii de încadrare în muncă înainte de acea dată vor continua să aibă legătură cu salariul unui membru la data încetării încadrării). Printre reformele puse în aplicare la 1 aprilie 2008 se numără majorarea vârstei de pensionare la 65 de ani pentru anii de încadrare în muncă începând cu 1 aprilie 2010 (prestațiile acumulate înainte de data respectivă pot fi încă dobândite la vârsta de 60 de ani fără aplicarea unei reduceri pentru pensionare anticipată) și închiderea RMPP pentru noii membri și aderenți cu începere din 1 aprilie 2008. RMPP a fost înlocuit cu un sistem bazat pe contribuții fixe pentru noii membri și aderenți după 1 aprilie 2008, RMDCPP.

| (40) | Conform observației Regatului Unit, capacitatea RMG de a modifica RMPP de-a lungul timpului a fost limitată din motive materiale. Aceste limitări au la bază legislația generală în domeniul pensiilor din Regatul Unit și caracteristicile specifice ale sistemului RMPP. |
| --- | --- |

(40)

Conform observației Regatului Unit, capacitatea RMG de a modifica RMPP de-a lungul timpului a fost limitată din motive materiale. Aceste limitări au la bază legislația generală în domeniul pensiilor din Regatul Unit și caracteristicile specifice ale sistemului RMPP.

| (41) | În conformitate cu legislația din Regatul Unit, RMG nu are drept de veto asupra ratei contribuției sale la RMPP. Rata contribuției este, în mod normal, stabilită de comun acord între angajatorul finanțator și administratorul unui sistem de pensii, însă sub rezerva faptului că, în lipsa încheierii unui acord în termen de 15 luni de la data efectivă a unei evaluări, stabilirea contribuțiilor revine autorității britanice în domeniul pensiilor, care a fost înființată la 6 aprilie 2005 în temeiul Legii din 2004 privind pensiile, și care asigură respectarea legislației referitoare la pensii. Autoritatea în domeniul pensiilor a clarificat, printre altele, că este necesar ca sistemele să aibă un anumit nivel de solvență, iar administratorii trebuie să recupereze de la angajatorul finanțator orice deficit față de obiectivul de finanțare stabilit prin prevederile tehnice, „în cel mai scurt timp în care angajatorul poate efectua plățile, în condiții rezonabile”. |
| --- | --- |

(41)

În conformitate cu legislația din Regatul Unit, RMG nu are drept de veto asupra ratei contribuției sale la RMPP. Rata contribuției este, în mod normal, stabilită de comun acord între angajatorul finanțator și administratorul unui sistem de pensii, însă sub rezerva faptului că, în lipsa încheierii unui acord în termen de 15 luni de la data efectivă a unei evaluări, stabilirea contribuțiilor revine autorității britanice în domeniul pensiilor, care a fost înființată la 6 aprilie 2005 în temeiul Legii din 2004 privind pensiile, și care asigură respectarea legislației referitoare la pensii. Autoritatea în domeniul pensiilor a clarificat, printre altele, că este necesar ca sistemele să aibă un anumit nivel de solvență, iar administratorii trebuie să recupereze de la angajatorul finanțator orice deficit față de obiectivul de finanțare stabilit prin prevederile tehnice, „în cel mai scurt timp în care angajatorul poate efectua plățile, în condiții rezonabile”.

| (42) | În acest context, RMG a semnat un memorandum de înțelegere cu administratorul, în iunie 2006, pentru finanțarea deficitului RMPP pe o perioadă de 17 ani, pe lângă plățile anuale pe care RMG le efectuează către RMPP pentru finanțarea costurilor prestațiilor către afiliați. Printre condițiile acestuia s-a numărat deschiderea unor conturi de garanție, însumând un miliard GBP, în favoarea RMPP, care au făcut obiectul Deciziei 2009/613/CE a Comisiei (9). |
| --- | --- |

(42)

În acest context, RMG a semnat un memorandum de înțelegere cu administratorul, în iunie 2006, pentru finanțarea deficitului RMPP pe o perioadă de 17 ani, pe lângă plățile anuale pe care RMG le efectuează către RMPP pentru finanțarea costurilor prestațiilor către afiliați. Printre condițiile acestuia s-a numărat deschiderea unor conturi de garanție, însumând un miliard GBP, în favoarea RMPP, care au făcut obiectul Deciziei 2009/613/CE a Comisiei (9).

| (43) | La 30 iunie 2010, RMG a stabilit un alt plan de recuperare împreună cu administratorul, având ca scop finanțarea deficitului RMPP până în martie 2047, achitând următoarele contribuții anuale:






  (i) | de la 1 aprilie 2009 până la 31 martie 2047: plăți aferente deficitului anual de 282 de milioane GBP pe an, care se majorează în funcție de inflația prețurilor de consum; |
| --- | --- | --- |

(43)

La 30 iunie 2010, RMG a stabilit un alt plan de recuperare împreună cu administratorul, având ca scop finanțarea deficitului RMPP până în martie 2047, achitând următoarele contribuții anuale:

(i)

de la 1 aprilie 2009 până la 31 martie 2047: plăți aferente deficitului anual de 282 de milioane GBP pe an, care se majorează în funcție de inflația prețurilor de consum;

| (ii) | de la 1 aprilie 2013 până la 31 martie 2023: contribuții suplimentare de 4,0 % din contribuțiile membrilor. |
| --- | --- |

(ii)

de la 1 aprilie 2013 până la 31 martie 2023: contribuții suplimentare de 4,0 % din contribuțiile membrilor.

| (44) | POL contribuie cu 7 % la plata deficitului. Cota este calculată pe baza numărului de angajați detașați la POL în raport cu numărul total de angajați ai RMG. În exercițiul financiar 2010-2011, contribuția anuală la deficitul fondului de pensii a fost de 21 de milioane GBP. |
| --- | --- |

(44)

POL contribuie cu 7 % la plata deficitului. Cota este calculată pe baza numărului de angajați detașați la POL în raport cu numărul total de angajați ai RMG. În exercițiul financiar 2010-2011, contribuția anuală la deficitul fondului de pensii a fost de 21 de milioane GBP.

| (45) | Autoritățile Regatului Unit propun înființarea unui nou sistem de pensii obligatoriu care va fi un element de pasiv al guvernului britanic și nu va avea nicio legătură din punct de vedere juridic cu RMG sau RMPP. O anumită proporție din pasivele și activele acumulate, deținute de către RMPP, vor fi transferate în noul sistem. Se intenționează ca prestațiile de pensii acumulate până la 31 martie 2012 să fie transferate acestui sistem. Printre persoanele în cazul cărora se aplică această propunere se numără pensionarii, membrii care au ieșit din sistem, dar și-au păstrat drepturile obținute, și membrii activi ai RMPP. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile Regatului Unit propun înființarea unui nou sistem de pensii obligatoriu care va fi un element de pasiv al guvernului britanic și nu va avea nicio legătură din punct de vedere juridic cu RMG sau RMPP. O anumită proporție din pasivele și activele acumulate, deținute de către RMPP, vor fi transferate în noul sistem. Se intenționează ca prestațiile de pensii acumulate până la 31 martie 2012 să fie transferate acestui sistem. Printre persoanele în cazul cărora se aplică această propunere se numără pensionarii, membrii care au ieșit din sistem, dar și-au păstrat drepturile obținute, și membrii activi ai RMPP.

| (46) | În termeni generali, se estimează că noul sistem de pensii va prelua pasive în valoare de 32 200 de milioane GBP și active asociate în valoare de 27 700 de milioane GBP (pe baza cifrelor evaluării actuariale din 31 martie 2011) și, prin urmare, un deficit de 4 500 de milioane GBP. După acoperirea deficitului fondului de pensii la 1 aprilie 2012, RMG va continua să plătească doar contribuțiile normale la fondul de pensii pentru toți membrii RMPP care încă lucrează pentru RMG și, prin urmare, își va păstra doar răspunderea pentru noile drepturi de pensie dobândite după martie 2012 (acest sistem este denumit în continuare sistemul RMPP actual). |
| --- | --- |

(46)

În termeni generali, se estimează că noul sistem de pensii va prelua pasive în valoare de 32 200 de milioane GBP și active asociate în valoare de 27 700 de milioane GBP (pe baza cifrelor evaluării actuariale din 31 martie 2011) și, prin urmare, un deficit de 4 500 de milioane GBP. După acoperirea deficitului fondului de pensii la 1 aprilie 2012, RMG va continua să plătească doar contribuțiile normale la fondul de pensii pentru toți membrii RMPP care încă lucrează pentru RMG și, prin urmare, își va păstra doar răspunderea pentru noile drepturi de pensie dobândite după martie 2012 (acest sistem este denumit în continuare sistemul RMPP actual).

| (47) | Sistemul RMPP actual va consta, imediat după acoperirea deficitului fondului de pensii, în pasive de aproximativ 2 100 de milioane GBP (10) și valoarea aferentă a activelor rămase în cadrul RMG. RMG va continua să suporte toate costurile viitoare, inclusiv răspunderea pentru orice obligații curente în temeiul RMPP pentru a menține o legătură continuă între ultimul salariu, împreună cu anumite avantaje (de exemplu, cele la pensionarea anticipată) și prestațiile istorice de pensie. Aceasta înseamnă că, după acoperirea deficitului fondului de pensii, RMG va continua să suporte riscul ca pasivele istorice pentru membrii care au ieșit din sistem, dar și-au păstrat drepturile obținute să crească din cauza oricăror creșteri salariale care depășesc nivelul inflației, deoarece pensiile trebuie să fie aliniate la nivelul actual al ultimului salariu. De asemenea, RMG își va asuma responsabilitatea pentru RMSEPP existent, care prezintă pasive în valoare de 300 de milioane GBP și un deficit de aproximativ 30 de milioane GBP (conform cifrelor din 31 martie 2011). |
| --- | --- |

(47)

Sistemul RMPP actual va consta, imediat după acoperirea deficitului fondului de pensii, în pasive de aproximativ 2 100 de milioane GBP (10) și valoarea aferentă a activelor rămase în cadrul RMG. RMG va continua să suporte toate costurile viitoare, inclusiv răspunderea pentru orice obligații curente în temeiul RMPP pentru a menține o legătură continuă între ultimul salariu, împreună cu anumite avantaje (de exemplu, cele la pensionarea anticipată) și prestațiile istorice de pensie. Aceasta înseamnă că, după acoperirea deficitului fondului de pensii, RMG va continua să suporte riscul ca pasivele istorice pentru membrii care au ieșit din sistem, dar și-au păstrat drepturile obținute să crească din cauza oricăror creșteri salariale care depășesc nivelul inflației, deoarece pensiile trebuie să fie aliniate la nivelul actual al ultimului salariu. De asemenea, RMG își va asuma responsabilitatea pentru RMSEPP existent, care prezintă pasive în valoare de 300 de milioane GBP și un deficit de aproximativ 30 de milioane GBP (conform cifrelor din 31 martie 2011).

2.3.2.   Ajutorul pentru restructurare

| (48) | Pentru a-și soluționa dificultățile financiare, în iunie 2011, RMG a elaborat un plan de restructurare care acoperă perioada 2008-2016. |
| --- | --- |

(48)

Pentru a-și soluționa dificultățile financiare, în iunie 2011, RMG a elaborat un plan de restructurare care acoperă perioada 2008-2016.

| (49) | Intențiile RMG, care se axează, în principal, pe reducerea costurilor și diversificarea veniturilor, s-au bazat pe măsurile de restructurare semnificative pe care RMG le-a întreprins începând din 2002 (inclusiv punerea în aplicare a unor modificări semnificative ale RMPP) pentru a-și moderniza activitățile și a reduce costurile. Planul RMG din iunie 2011 de restabilire a viabilității întreprinderii este structurat în cinci domenii principale:






  (i) | modernizare operațională, care acoperă toate domeniile de activitate ale RMG și determină reduceri semnificative ale costurilor activităților; |
| --- | --- | --- |

(49)

Intențiile RMG, care se axează, în principal, pe reducerea costurilor și diversificarea veniturilor, s-au bazat pe măsurile de restructurare semnificative pe care RMG le-a întreprins începând din 2002 (inclusiv punerea în aplicare a unor modificări semnificative ale RMPP) pentru a-și moderniza activitățile și a reduce costurile. Planul RMG din iunie 2011 de restabilire a viabilității întreprinderii este structurat în cinci domenii principale:

(i)

modernizare operațională, care acoperă toate domeniile de activitate ale RMG și determină reduceri semnificative ale costurilor activităților;

| (ii) | măsuri de restructurare a întreprinderii și restructurare administrativă; |
| --- | --- |

(ii)

măsuri de restructurare a întreprinderii și restructurare administrativă;

| (iii) | transformare din punct de vedere comercial; |
| --- | --- |

(iii)

transformare din punct de vedere comercial;

| (iv) | investiții într-o nouă platformă IT; |
| --- | --- |

(iv)

investiții într-o nouă platformă IT;

| (v) | inițiative pentru generarea de lichidități. |
| --- | --- |

(v)

inițiative pentru generarea de lichidități.

| (50) | Planul de restructurare vizează restabilirea viabilității pe termen lung a RMG. Conform Regatului Unit, capacitatea de a exclude nivelurile ridicate din punct de vedere structural ale costurilor fixe, de a îmbunătăți cadrul general de reglementare și de a diversifica veniturile pentru a înlocui pierderile de venit rezultate în urma scăderii volumului de corespondență va promova un RMG viabil, capabil să atragă investiții din sectorul privat pentru a-și asigura viitorul pe termen lung. |
| --- | --- |

(50)

Planul de restructurare vizează restabilirea viabilității pe termen lung a RMG. Conform Regatului Unit, capacitatea de a exclude nivelurile ridicate din punct de vedere structural ale costurilor fixe, de a îmbunătăți cadrul general de reglementare și de a diversifica veniturile pentru a înlocui pierderile de venit rezultate în urma scăderii volumului de corespondență va promova un RMG viabil, capabil să atragă investiții din sectorul privat pentru a-și asigura viitorul pe termen lung.

| (51) | Regatul Unit susține că restabilirea viabilității pe termen lung a RMG este un obiectiv central de politică pentru a ajunge la o disponibilitate universală și pentru îndeplinirea cu eficacitate a OSU. Potrivit Regatului Unit, doar acoperirea deficitului fondului de pensii nu va fi suficientă pentru a garanta viabilitatea pe termen lung a RMG: chiar și după acoperirea deficitului, RMG nu poate depăși dificultățile financiare din resurse proprii sau cu fonduri obținute din surse de pe piață. |
| --- | --- |

(51)

Regatul Unit susține că restabilirea viabilității pe termen lung a RMG este un obiectiv central de politică pentru a ajunge la o disponibilitate universală și pentru îndeplinirea cu eficacitate a OSU. Potrivit Regatului Unit, doar acoperirea deficitului fondului de pensii nu va fi suficientă pentru a garanta viabilitatea pe termen lung a RMG: chiar și după acoperirea deficitului, RMG nu poate depăși dificultățile financiare din resurse proprii sau cu fonduri obținute din surse de pe piață.

| (52) | Prin urmare, pe lângă acoperirea deficitului fondului de pensii, Regatul Unit a notificat, de asemenea, anumite măsuri de echilibrare a bilanțului RMG, constând în:






  (i) | anularea unei anumite sume din datoria RMG față de Guvernul Regatului Unit (denumită în continuare „măsura de reducere a datoriei”), care se preconizează că va fi de până la 1 700 de milioane GBP (plus dobânzile acumulate); și |
| --- | --- | --- |

(52)

Prin urmare, pe lângă acoperirea deficitului fondului de pensii, Regatul Unit a notificat, de asemenea, anumite măsuri de echilibrare a bilanțului RMG, constând în:

(i)

anularea unei anumite sume din datoria RMG față de Guvernul Regatului Unit (denumită în continuare „măsura de reducere a datoriei”), care se preconizează că va fi de până la 1 700 de milioane GBP (plus dobânzile acumulate); și

| (ii) | punerea la dispoziție de către RMH a unei anumite sume din „rezerva poștală” (11) la dispoziția RMG, sub forma unei facilități de credit de tip revolving (credit permanent), cu o tragere maximă de 200 de milioane GBP. |
| --- | --- |

(ii)

punerea la dispoziție de către RMH a unei anumite sume din „rezerva poștală” (11) la dispoziția RMG, sub forma unei facilități de credit de tip revolving (credit permanent), cu o tragere maximă de 200 de milioane GBP.

2.4.   Motive care au condus la inițierea investigației amănunțite

| (53) | În notificarea sa, Regatul Unit susține că acoperirea deficitului fondului de pensii ar putea fi considerată compatibilă cu piața internă, întrucât reprezintă costuri moștenite din perioada anterioară liberalizării, pe baza practicilor Comisiei. În plus, conform argumentelor prezentate de Regatul Unit, măsurile propuse sunt conforme cu Orientările privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (12) („orientările SR”). În decursul procedurii, Regatul Unit nu a invocat articolul 106 alineatul (2) din tratat drept justificare pentru măsura notificată. |
| --- | --- |

(53)

În notificarea sa, Regatul Unit susține că acoperirea deficitului fondului de pensii ar putea fi considerată compatibilă cu piața internă, întrucât reprezintă costuri moștenite din perioada anterioară liberalizării, pe baza practicilor Comisiei. În plus, conform argumentelor prezentate de Regatul Unit, măsurile propuse sunt conforme cu Orientările privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (12) („orientările SR”). În decursul procedurii, Regatul Unit nu a invocat articolul 106 alineatul (2) din tratat drept justificare pentru măsura notificată.

| (54) | În decizia sa de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Comisia s-a întrebat dacă acoperirea deficitului fondului de pensii ar putea fi considerată compatibilă, întrucât reprezintă compensații pentru o sarcină excepțională rezultată în urma statutului anterior al RMG de monopol în sectorul public. În 2007, Comisia a aprobat în fapt, o reformă franceză în legătură cu finanțarea pensiilor actuale și viitoare ale angajaților La Poste cu statut de funcționari publici (13). Totuși, în timp ce decizia din 2007 garanta comparabilitatea costurilor efective de securitate socială ale La Poste cu cele ale concurenților, se pare că acoperirea întregului deficit al fondului de pensii al RMG i-ar oferi acestuia din urmă o poziție mai favorabilă decât cea a unei întreprinderi obișnuite din Regatul Unit. Prin urmare, Comisia s-a întrebat dacă sarcinile de care RMG a fost degrevat corespund în totalitate costurilor moștenite în sensul jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene și dacă vor exista cu adevărat condiții echitabile de concurență după acoperirea acestui deficit. |
| --- | --- |

(54)

În decizia sa de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Comisia s-a întrebat dacă acoperirea deficitului fondului de pensii ar putea fi considerată compatibilă, întrucât reprezintă compensații pentru o sarcină excepțională rezultată în urma statutului anterior al RMG de monopol în sectorul public. În 2007, Comisia a aprobat în fapt, o reformă franceză în legătură cu finanțarea pensiilor actuale și viitoare ale angajaților La Poste cu statut de funcționari publici (13). Totuși, în timp ce decizia din 2007 garanta comparabilitatea costurilor efective de securitate socială ale La Poste cu cele ale concurenților, se pare că acoperirea întregului deficit al fondului de pensii al RMG i-ar oferi acestuia din urmă o poziție mai favorabilă decât cea a unei întreprinderi obișnuite din Regatul Unit. Prin urmare, Comisia s-a întrebat dacă sarcinile de care RMG a fost degrevat corespund în totalitate costurilor moștenite în sensul jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene și dacă vor exista cu adevărat condiții echitabile de concurență după acoperirea acestui deficit.

| (55) | Prin urmare, Comisia și-a exprimat, de asemenea, rezervele în ceea ce privește compatibilitatea planului de restructurare cu orientările SR, în special în ceea ce privește perspectiva restabilirii viabilității, amploarea contribuției RMG și nivelul măsurilor compensatorii. |
| --- | --- |

(55)

Prin urmare, Comisia și-a exprimat, de asemenea, rezervele în ceea ce privește compatibilitatea planului de restructurare cu orientările SR, în special în ceea ce privește perspectiva restabilirii viabilității, amploarea contribuției RMG și nivelul măsurilor compensatorii.

| (56) | Conform Comisiei, Regatul Unit nu a demonstrat de manieră convingătoare că planul de restructurare prezentat inițial ar fi conform cu orientările SR. În special, Comisia și-a exprimat îndoiala că rolul RMG de unic furnizor de serviciu universal și pasivele rezultate în urma statutului său anterior de monopol în sectorul public ar justifica atenuarea condițiilor din orientările SR, în special a celor care asigură limitarea denaturării concurenței și participarea la costurile de restructurare cu o contribuție proprie de 50 %. |
| --- | --- |

(56)

Conform Comisiei, Regatul Unit nu a demonstrat de manieră convingătoare că planul de restructurare prezentat inițial ar fi conform cu orientările SR. În special, Comisia și-a exprimat îndoiala că rolul RMG de unic furnizor de serviciu universal și pasivele rezultate în urma statutului său anterior de monopol în sectorul public ar justifica atenuarea condițiilor din orientările SR, în special a celor care asigură limitarea denaturării concurenței și participarea la costurile de restructurare cu o contribuție proprie de 50 %.

| (57) | De asemenea, Comisia a considerat că durata planului inițial de restructurare din 2008 până în 2016 este deosebit de lungă și că proiecțiile incluse în acesta sunt predispuse modificărilor în ceea ce privește estimările, precum volumul total al corespondenței. Prin urmare, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la restabilirea viabilității pe termen lung a RMG prin punerea în aplicare a planului notificat, precum și cu privire la soliditatea proiecțiilor referitoare la viabilitate. |
| --- | --- |

(57)

De asemenea, Comisia a considerat că durata planului inițial de restructurare din 2008 până în 2016 este deosebit de lungă și că proiecțiile incluse în acesta sunt predispuse modificărilor în ceea ce privește estimările, precum volumul total al corespondenței. Prin urmare, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la restabilirea viabilității pe termen lung a RMG prin punerea în aplicare a planului notificat, precum și cu privire la soliditatea proiecțiilor referitoare la viabilitate.

2.5.   Modificarea măsurilor notificate după inițierea procedurii oficiale de investigare

| (58) | În cursul discuțiilor cu Comisia în cadrul procedurii oficiale de investigare, Regatul Unit a renunțat la o parte din reducerea de 1 700 de milioane GBP a datoriilor, reducerea fiind astfel limitată la 1 089 de milioane GBP. În plus, Regatul Unit a renunțat și la facilitatea de credit de tip revolving notificată, în valoare de 200 de milioane GBP. Prin urmare, Comisia nu mai consideră măsurile în cauză ca fiind notificate, ci numai măsura de reducere a datoriilor în valoare de 1 089 de milioane GBP. |
| --- | --- |

(58)

În cursul discuțiilor cu Comisia în cadrul procedurii oficiale de investigare, Regatul Unit a renunțat la o parte din reducerea de 1 700 de milioane GBP a datoriilor, reducerea fiind astfel limitată la 1 089 de milioane GBP. În plus, Regatul Unit a renunțat și la facilitatea de credit de tip revolving notificată, în valoare de 200 de milioane GBP. Prin urmare, Comisia nu mai consideră măsurile în cauză ca fiind notificate, ci numai măsura de reducere a datoriilor în valoare de 1 089 de milioane GBP.

| (59) | De asemenea, pe parcursul investigației, Regatul Unit a furnizat un plan de restructurare actualizat, care acoperă o perioadă de restructurare mai scurtă: 2010-2015. În perioada respectivă, RMG va întreprinde măsuri operaționale și industriale pentru a-și restructura activitățile. Planul pentru restabilirea viabilității RMG poate fi structurat în următoarele măsuri principale: restructurarea forței de muncă, restructurarea structurală pentru reducerea capacității și restructurarea sistemelor IT. |
| --- | --- |

(59)

De asemenea, pe parcursul investigației, Regatul Unit a furnizat un plan de restructurare actualizat, care acoperă o perioadă de restructurare mai scurtă: 2010-2015. În perioada respectivă, RMG va întreprinde măsuri operaționale și industriale pentru a-și restructura activitățile. Planul pentru restabilirea viabilității RMG poate fi structurat în următoarele măsuri principale: restructurarea forței de muncă, restructurarea structurală pentru reducerea capacității și restructurarea sistemelor IT.

| (60) | Restructurarea forței de muncă se află în centrul modificărilor RMG pentru a asigura furnizarea unui serviciu universal sustenabil din punct de vedere financiar, pe termen lung, în Regatul Unit. RMG a făcut deja progrese în acest sens și intenționează să își reducă în continuare în mod semnificativ forța de muncă prin aplicarea unui program de disponibilizare voluntară și reducerea pe cale naturală a personalului pe perioada planului. Doar această acțiune reprezintă aproximativ o treime din costurile totale de restructurare ale planului și va reduce semnificativ unul dintre costurile de bază ale RMG. |
| --- | --- |

(60)

Restructurarea forței de muncă se află în centrul modificărilor RMG pentru a asigura furnizarea unui serviciu universal sustenabil din punct de vedere financiar, pe termen lung, în Regatul Unit. RMG a făcut deja progrese în acest sens și intenționează să își reducă în continuare în mod semnificativ forța de muncă prin aplicarea unui program de disponibilizare voluntară și reducerea pe cale naturală a personalului pe perioada planului. Doar această acțiune reprezintă aproximativ o treime din costurile totale de restructurare ale planului și va reduce semnificativ unul dintre costurile de bază ale RMG.

| (61) | Planul de restructurare prevede, în decursul perioadei de restructurare, o reducere a numărului de angajați ai UK Letters & Parcels and International (UKLPI) de la aproximativ 160 000 de persoane la începutul exercițiului încheiat în martie 2011, la aproximativ [...] în martie 2015. Aceasta reprezintă o reducere totală de aproximativ [...] a personalului UKLPI în perioada martie 2011-martie 2015, echivalentul a aproximativ [...] pe an. Această restructurare a forței de muncă presupune renunțarea la aproximativ [...] administratori centrali (dintre care peste 1 000 părăsiseră deja întreprinderea până în martie 2011). Se preconizează că se vor obține reduceri ale costurilor cu forța de muncă în valoare de [...] milioane GBP în termeni reali, în perioada martie 2010-martie 2015. |
| --- | --- |

(61)

Planul de restructurare prevede, în decursul perioadei de restructurare, o reducere a numărului de angajați ai UK Letters & Parcels and International (UKLPI) de la aproximativ 160 000 de persoane la începutul exercițiului încheiat în martie 2011, la aproximativ [...] în martie 2015. Aceasta reprezintă o reducere totală de aproximativ [...] a personalului UKLPI în perioada martie 2011-martie 2015, echivalentul a aproximativ [...] pe an. Această restructurare a forței de muncă presupune renunțarea la aproximativ [...] administratori centrali (dintre care peste 1 000 părăsiseră deja întreprinderea până în martie 2011). Se preconizează că se vor obține reduceri ale costurilor cu forța de muncă în valoare de [...] milioane GBP în termeni reali, în perioada martie 2010-martie 2015.

| (62) | Modificările propuse cu privire la forța de muncă vor avea un impact asupra fiecărei părți a activității RMG. De exemplu:






  (i) | colectarea și livrarea pe teren, care sunt activități ce necesită o forță de muncă numeroasă, cu costuri fixe ridicate, se restructurează; această restructurare se axează pe obținerea unor economii, inclusiv prin introducerea „World Class Mail” (a se vedea considerentul 68), generându-se economii cu ajutorul acestui sistem extins de îmbunătățire a siguranței, a serviciilor prestate către clienți, a calității și productivității în cadrul tuturor oficiilor de livrare; |
| --- | --- | --- |

(62)

Modificările propuse cu privire la forța de muncă vor avea un impact asupra fiecărei părți a activității RMG. De exemplu:

(i)

colectarea și livrarea pe teren, care sunt activități ce necesită o forță de muncă numeroasă, cu costuri fixe ridicate, se restructurează; această restructurare se axează pe obținerea unor economii, inclusiv prin introducerea „World Class Mail” (a se vedea considerentul 68), generându-se economii cu ajutorul acestui sistem extins de îmbunătățire a siguranței, a serviciilor prestate către clienți, a calității și productivității în cadrul tuturor oficiilor de livrare;

| (ii) | evoluția de la prelucrarea manuală, care necesită o forță de muncă numeroasă, la prelucrarea automată, cu toate implicațiile aferente pentru forța de muncă; |
| --- | --- |

(ii)

evoluția de la prelucrarea manuală, care necesită o forță de muncă numeroasă, la prelucrarea automată, cu toate implicațiile aferente pentru forța de muncă;

| (iii) | de asemenea, se va renunța la aproximativ [...] administratori în funcții centrale. |
| --- | --- |

(iii)

de asemenea, se va renunța la aproximativ [...] administratori în funcții centrale.

| (63) | Principalele elementele ale costului restructurării forței de muncă, incluse în planul de restructurare din iunie 2011, sunt (i) plățile compensatorii pentru disponibilizare; (ii) costurile de deplasare și de relocare; și (iii) anumite cheltuieli excepționale în sumă forfetară. Se estimează că plățile compensatorii se vor ridica la aproximativ [...] milioane GBP din martie 2010 până în martie 2015. Costurile de deplasare și de relocare (sunt plătite personalului păstrat, dar nevoit să lucreze în alte locații, ca urmare a restructurării infrastructurii RMG, inclusiv închiderea diferitor centre poștale) se vor ridica la aproximativ [...] milioane GBP până în perioada 2014-2015. Sumele forfetare excepționale, care sunt necesare pentru susținerea ritmului și intensității modificărilor întrucât constituie elemente fundamentale ale acordului de modernizare din 2010 încheiat cu Communication Workers Union (Sindicatul Lucrătorilor din Comunicații), se ridică la [...] milioane GBP. Aceste plăți nu ar fi fost necesare dacă ritmul de modernizare ar fi fost mai lent și mai convențional. |
| --- | --- |

(63)

Principalele elementele ale costului restructurării forței de muncă, incluse în planul de restructurare din iunie 2011, sunt (i) plățile compensatorii pentru disponibilizare; (ii) costurile de deplasare și de relocare; și (iii) anumite cheltuieli excepționale în sumă forfetară. Se estimează că plățile compensatorii se vor ridica la aproximativ [...] milioane GBP din martie 2010 până în martie 2015. Costurile de deplasare și de relocare (sunt plătite personalului păstrat, dar nevoit să lucreze în alte locații, ca urmare a restructurării infrastructurii RMG, inclusiv închiderea diferitor centre poștale) se vor ridica la aproximativ [...] milioane GBP până în perioada 2014-2015. Sumele forfetare excepționale, care sunt necesare pentru susținerea ritmului și intensității modificărilor întrucât constituie elemente fundamentale ale acordului de modernizare din 2010 încheiat cu Communication Workers Union (Sindicatul Lucrătorilor din Comunicații), se ridică la [...] milioane GBP. Aceste plăți nu ar fi fost necesare dacă ritmul de modernizare ar fi fost mai lent și mai convențional.

| (64) | Însumate, aceste elemente fundamentale ale restructurării forței de muncă se ridică la aproximativ jumătate din costurile totale de restructurare relevante din perioada martie 2010-martie 2015. |
| --- | --- |

(64)

Însumate, aceste elemente fundamentale ale restructurării forței de muncă se ridică la aproximativ jumătate din costurile totale de restructurare relevante din perioada martie 2010-martie 2015.

| (65) | Pe lângă măsurile care vizează forța de muncă a RMG, planul de restructurare notificat include o restructurare structurală având ca scop reducerea capacității activităților în cursul perioadei în cauză. În total, sumele cheltuite pentru restructurarea structurală reprezintă aproximativ o treime din costurile totale relevante din perioada martie 2010-martie 2015. Acest element al restructurării este legat, în special, de reducerea semnificativă a rețelei de centre poștale, ceea ce a generat un impact corespunzător asupra forței de muncă. |
| --- | --- |

(65)

Pe lângă măsurile care vizează forța de muncă a RMG, planul de restructurare notificat include o restructurare structurală având ca scop reducerea capacității activităților în cursul perioadei în cauză. În total, sumele cheltuite pentru restructurarea structurală reprezintă aproximativ o treime din costurile totale relevante din perioada martie 2010-martie 2015. Acest element al restructurării este legat, în special, de reducerea semnificativă a rețelei de centre poștale, ceea ce a generat un impact corespunzător asupra forței de muncă.

| (66) | Restructurarea structurală constă, de asemenea, în automatizare și, îndeosebi, în noi metode de livrare menite să permită termene de livrare mai flexibile și mai lungi. Restructurarea structurală prezintă și ea implicații majore pentru forța de muncă și reprezintă un aspect esențial al restructurării. |
| --- | --- |

(66)

Restructurarea structurală constă, de asemenea, în automatizare și, îndeosebi, în noi metode de livrare menite să permită termene de livrare mai flexibile și mai lungi. Restructurarea structurală prezintă și ea implicații majore pentru forța de muncă și reprezintă un aspect esențial al restructurării.

| (67) | Planul de restructurare include un program punctual de raționalizare a proprietăților pentru reducerea numărului de centre poștale de la 64, la începutul exercițiului financiar 2010/2011, la [...] până în martie 2015, reducând semnificativ aria de acoperire a RMG și optimizându-i operațiunile. Prin urmare, planul de restructurare prevede închiderea a [...] centre poștale între 2010/2011 și 2014/2015, ceea ce echivalează cu o reducere de [...] în cadrul întregii rețele. În anul martie 2010-martie 2011, au fost închise în total 5 centre poștale. |
| --- | --- |

(67)

Planul de restructurare include un program punctual de raționalizare a proprietăților pentru reducerea numărului de centre poștale de la 64, la începutul exercițiului financiar 2010/2011, la [...] până în martie 2015, reducând semnificativ aria de acoperire a RMG și optimizându-i operațiunile. Prin urmare, planul de restructurare prevede închiderea a [...] centre poștale între 2010/2011 și 2014/2015, ceea ce echivalează cu o reducere de [...] în cadrul întregii rețele. În anul martie 2010-martie 2011, au fost închise în total 5 centre poștale.

| (68) | În același context, RMG introduce sistemul World Class Mail în toate centrele poștale care vor rămâne deschise. World Class Mail este un sistem complet pentru îmbunătățirea siguranței, serviciilor prestate clienților, calității și productivității, precum și pentru reducerea întreruperilor în activitate. Performanța sistemului World Class este atinsă prin implicarea tuturor angajaților în acțiuni de reducere a pierderilor de resurse și de timp din cauza unui nivel situat sub standard al fiabilității și al performanței de funcționare a sistemelor de prelucrare. Toate centrele poștale vor face parte din World Class Mail până la sfârșitul exercițiului financiar 2011/2012, acesta fiind introdus și în oficiile de livrare. |
| --- | --- |

(68)

În același context, RMG introduce sistemul World Class Mail în toate centrele poștale care vor rămâne deschise. World Class Mail este un sistem complet pentru îmbunătățirea siguranței, serviciilor prestate clienților, calității și productivității, precum și pentru reducerea întreruperilor în activitate. Performanța sistemului World Class este atinsă prin implicarea tuturor angajaților în acțiuni de reducere a pierderilor de resurse și de timp din cauza unui nivel situat sub standard al fiabilității și al performanței de funcționare a sistemelor de prelucrare. Toate centrele poștale vor face parte din World Class Mail până la sfârșitul exercițiului financiar 2011/2012, acesta fiind introdus și în oficiile de livrare.

| (69) | În plus, instalarea unor utilaje de sortare inteligentă a corespondenței va produce o schimbare în ceea ce privește sortarea automată și va reduce costurile asociate sortării manuale. Aceste utilaje sunt considerabil mai rapide decât metodele și echipamentele deja existente, care sunt utilizate de RMG de aproape 20 de ani. |
| --- | --- |

(69)

În plus, instalarea unor utilaje de sortare inteligentă a corespondenței va produce o schimbare în ceea ce privește sortarea automată și va reduce costurile asociate sortării manuale. Aceste utilaje sunt considerabil mai rapide decât metodele și echipamentele deja existente, care sunt utilizate de RMG de aproape 20 de ani.

| (70) | Pe lângă acestea, se implementează un sistem de secvențiere a traseului, care automatizează sortarea scrisorilor în funcție de ordinea în care urmează a fi livrate. Acest sistem reprezintă o componentă esențială a restructurării și necesită achiziționarea și punerea în funcțiune a unor utilaje compacte de sortare secvențială, ceea ce va modifica practicile de lucru ale lucrătorilor poștali, în special ale celor care se ocupă de livrare. Secvențierea automată a scrisorilor reduce timpul alocat sortării manuale în oficiile de livrare (și a costurilor asociate), permițând astfel o planificare mai eficientă a timpilor de începere și de finalizare în cazul personalului responsabil cu livrarea. Secvențierea traseului este o modificare structurală a prelucrării corespondenței în cadrul RMG, care îi va spori productivitatea. RMG a secvențiat 0 % din corespondență în 2008; 1 % din corespondență în 2009; și 50 % până în august 2011. |
| --- | --- |

(70)

Pe lângă acestea, se implementează un sistem de secvențiere a traseului, care automatizează sortarea scrisorilor în funcție de ordinea în care urmează a fi livrate. Acest sistem reprezintă o componentă esențială a restructurării și necesită achiziționarea și punerea în funcțiune a unor utilaje compacte de sortare secvențială, ceea ce va modifica practicile de lucru ale lucrătorilor poștali, în special ale celor care se ocupă de livrare. Secvențierea automată a scrisorilor reduce timpul alocat sortării manuale în oficiile de livrare (și a costurilor asociate), permițând astfel o planificare mai eficientă a timpilor de începere și de finalizare în cazul personalului responsabil cu livrarea. Secvențierea traseului este o modificare structurală a prelucrării corespondenței în cadrul RMG, care îi va spori productivitatea. RMG a secvențiat 0 % din corespondență în 2008; 1 % din corespondență în 2009; și 50 % până în august 2011.

| (71) | Planul de restructurare a RMG include automatizarea sortării coletelor mici, operațiune care la ora actuală se realizează manual. Întreprinderea analizează în prezent cea mai bună soluție care ar putea fi pusă în aplicare în timpul perioadei de restructurare. |
| --- | --- |

(71)

Planul de restructurare a RMG include automatizarea sortării coletelor mici, operațiune care la ora actuală se realizează manual. Întreprinderea analizează în prezent cea mai bună soluție care ar putea fi pusă în aplicare în timpul perioadei de restructurare.

| (72) | În sfârșit, noile metode de livrare permit RMG să treacă de la metodele tradiționale de livrare (pe jos, cu bicicleta) la livrarea cu ajutorul cărucioarelor securizate (fie manuale, fie acționate electric), în principal, și al camionetelor. Aceste noi metode reprezintă o schimbare majoră pentru RMG, iar modificările puse în aplicare, inclusiv cheltuielile efectuate, vor permite existența unor termene de livrare mai lungi și mai flexibile. În schimb, RMG va avea posibilitatea de a-și reduce numărul rutelor de livrare și costurile generate de livrarea pe teren. |
| --- | --- |

(72)

În sfârșit, noile metode de livrare permit RMG să treacă de la metodele tradiționale de livrare (pe jos, cu bicicleta) la livrarea cu ajutorul cărucioarelor securizate (fie manuale, fie acționate electric), în principal, și al camionetelor. Aceste noi metode reprezintă o schimbare majoră pentru RMG, iar modificările puse în aplicare, inclusiv cheltuielile efectuate, vor permite existența unor termene de livrare mai lungi și mai flexibile. În schimb, RMG va avea posibilitatea de a-și reduce numărul rutelor de livrare și costurile generate de livrarea pe teren.

| (73) | Restructurarea presupune o investiție importantă din capitalul propriu în IT pe perioada planului. Pentru a veni în completarea modificărilor legate de forța de muncă, RMG este în curs de a introduce dispozitive electronice portabile care să înlocuiască procesul pe suport de hârtie și, prin urmare, să sporească eficiența. Una dintre funcțiile de bază este stocarea semnăturilor clienților care confirmă primirea articolelor urmărite. Dispozitivele permit RMG să urmărească articolele în timp real. Astfel, se elimină necesitatea unei prelucrări ulterioare a semnăturilor și a chitanțelor pe hârtie după ce lucrătorul poștal a efectuat livrările. |
| --- | --- |

(73)

Restructurarea presupune o investiție importantă din capitalul propriu în IT pe perioada planului. Pentru a veni în completarea modificărilor legate de forța de muncă, RMG este în curs de a introduce dispozitive electronice portabile care să înlocuiască procesul pe suport de hârtie și, prin urmare, să sporească eficiența. Una dintre funcțiile de bază este stocarea semnăturilor clienților care confirmă primirea articolelor urmărite. Dispozitivele permit RMG să urmărească articolele în timp real. Astfel, se elimină necesitatea unei prelucrări ulterioare a semnăturilor și a chitanțelor pe hârtie după ce lucrătorul poștal a efectuat livrările.

| (74) | În plus, RMG va face și alte investiții în IT și operațiuni, inclusiv investiții semnificative într-o serie de domenii esențiale:






  (i) | îmbunătățirea capacităților de raportare operațională; |
| --- | --- | --- |

(74)

În plus, RMG va face și alte investiții în IT și operațiuni, inclusiv investiții semnificative într-o serie de domenii esențiale:

(i)

îmbunătățirea capacităților de raportare operațională;

| (ii) | modernizarea proceselor legate de resursele umane; |
| --- | --- |

(ii)

modernizarea proceselor legate de resursele umane;

| (iii) | asigurarea citirii automate a informațiilor privind adresa și utilizarea informațiilor pentru raportarea performanței; |
| --- | --- |

(iii)

asigurarea citirii automate a informațiilor privind adresa și utilizarea informațiilor pentru raportarea performanței;

| (iv) | [...]; și |
| --- | --- |

(iv)

[...]; și

| (v) | [...]. |
| --- | --- |

(v)

[...].

| (75) | În ansamblu, investiția în sisteme și restructurarea IT reprezintă aproximativ o cincime din costurile totale de restructurare relevante din perioada martie 2010-martie 2015. |
| --- | --- |

(75)

În ansamblu, investiția în sisteme și restructurarea IT reprezintă aproximativ o cincime din costurile totale de restructurare relevante din perioada martie 2010-martie 2015.

| (76) | Potrivit Regatului Unit, după punerea în aplicare a măsurilor privind fondul de pensii și finalizarea măsurilor de restructurare, se preconizează că RMG va fi în măsură:






  (i) | să își acopere costurile, inclusiv costurile legate de amortizare și costurile financiare – mai exact, întreprinderea va avea un flux pozitiv de numerar neangajat, după achitarea dobânzilor și a taxelor, de [...] milioane GBP până în martie 2015; |
| --- | --- | --- |

(76)

Potrivit Regatului Unit, după punerea în aplicare a măsurilor privind fondul de pensii și finalizarea măsurilor de restructurare, se preconizează că RMG va fi în măsură:

(i)

să își acopere costurile, inclusiv costurile legate de amortizare și costurile financiare – mai exact, întreprinderea va avea un flux pozitiv de numerar neangajat, după achitarea dobânzilor și a taxelor, de [...] milioane GBP până în martie 2015;

| (ii) | să obțină o rentabilitate a capitalului propriu, ceea ce îi va permite să concureze pe piață prin forțe proprii – mai exact, întreprinderea va ajunge la o rentabilitate pozitivă a capitalului investit de [...] până în martie 2015; și |
| --- | --- |

(ii)

să obțină o rentabilitate a capitalului propriu, ceea ce îi va permite să concureze pe piață prin forțe proprii – mai exact, întreprinderea va ajunge la o rentabilitate pozitivă a capitalului investit de [...] până în martie 2015; și

| (iii) | să genereze lichidități de pe urma activităților subiacente (vânzări de active în avans) – mai exact, întreprinderea va avea un flux pozitiv de numerar operațional neangajat de [...] milioane GBP. |
| --- | --- |

(iii)

să genereze lichidități de pe urma activităților subiacente (vânzări de active în avans) – mai exact, întreprinderea va avea un flux pozitiv de numerar operațional neangajat de [...] milioane GBP.

| (77) | Această concluzie este valabilă și în cazul unui scenariu de scădere rezonabil (o scădere suplimentară de [...] a volumelor în perioada planului de restructurare), înaintat Comisiei la 30 noiembrie 2011 ca parte a analizei de sensibilitate. În cadrul unui astfel de scenariu de scădere, până în martie 2015 RMG va fi în măsură:






  (i) | să obțină un flux pozitiv de numerar neangajat, după achitarea dobânzilor și a taxelor, de [...] milioane GBP până în martie 2015; |
| --- | --- | --- |

(77)

Această concluzie este valabilă și în cazul unui scenariu de scădere rezonabil (o scădere suplimentară de [...] a volumelor în perioada planului de restructurare), înaintat Comisiei la 30 noiembrie 2011 ca parte a analizei de sensibilitate. În cadrul unui astfel de scenariu de scădere, până în martie 2015 RMG va fi în măsură:

(i)

să obțină un flux pozitiv de numerar neangajat, după achitarea dobânzilor și a taxelor, de [...] milioane GBP până în martie 2015;

| (ii) | să obțină un randament pozitiv al capitalului investit de [...] până în martie 2015; și |
| --- | --- |

(ii)

să obțină un randament pozitiv al capitalului investit de [...] până în martie 2015; și

| (iii) | să obțină un flux pozitiv de numerar operațional neangajat de [...] milioane GBP. |
| --- | --- |

(iii)

să obțină un flux pozitiv de numerar operațional neangajat de [...] milioane GBP.

| (78) | Aceste previziuni au rolul de a demonstra soliditatea și rigurozitatea restructurării propuse. |
| --- | --- |

(78)

Aceste previziuni au rolul de a demonstra soliditatea și rigurozitatea restructurării propuse.

3.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE INTERESATE

| (79) | Au fost primite observații pe marginea deciziei de inițiere a procedurii de la un număr mare de părți terțe interesate, inclusiv de la concurenții interni mai mici ai RMG și de la asociațiile industriale ale acestora, de la întreprinderile internaționale omoloage de dimensiuni mai mari, de la grupuri de presiune și sindicate ale lucrătorilor reprezentând majoritatea personalului RMG. |
| --- | --- |

(79)

Au fost primite observații pe marginea deciziei de inițiere a procedurii de la un număr mare de părți terțe interesate, inclusiv de la concurenții interni mai mici ai RMG și de la asociațiile industriale ale acestora, de la întreprinderile internaționale omoloage de dimensiuni mai mari, de la grupuri de presiune și sindicate ale lucrătorilor reprezentând majoritatea personalului RMG.

| (80) | În calitate de asociație industrială reunind operatori poștali mai mici din Regatul Unit, Forumul concurenței în domeniul poștal (Mail Competition Forum – „MCF”), pune un accent puternic pe importanța RMG ca întreprindere solidă și viabilă, fiind singura capabilă să îndeplinească obligația de serviciu universal în Regatul Unit. MCF își exprimă în același timp îngrijorarea cu privire la faptul că printr-o consolidare artificială, RMG și-ar putea îndepărta concurenții mai mici de pe o piață deja dificilă, prin prețuri de ruinare, micșorarea marjei și refuzul accesului la facilitățile esențiale. În acest context, MCF îndeamnă la măsuri ample de reglementare ex ante pentru a proteja concurenții mai mici și a asigura accesul acestora la rețeaua Royal Mail. |
| --- | --- |

(80)

În calitate de asociație industrială reunind operatori poștali mai mici din Regatul Unit, Forumul concurenței în domeniul poștal (Mail Competition Forum – „MCF”), pune un accent puternic pe importanța RMG ca întreprindere solidă și viabilă, fiind singura capabilă să îndeplinească obligația de serviciu universal în Regatul Unit. MCF își exprimă în același timp îngrijorarea cu privire la faptul că printr-o consolidare artificială, RMG și-ar putea îndepărta concurenții mai mici de pe o piață deja dificilă, prin prețuri de ruinare, micșorarea marjei și refuzul accesului la facilitățile esențiale. În acest context, MCF îndeamnă la măsuri ample de reglementare ex ante pentru a proteja concurenții mai mici și a asigura accesul acestora la rețeaua Royal Mail.

| (81) | MCF este de acord cu evaluarea Regatului Unit potrivit căreia RMG este o întreprindere aflată în dificultate și aprobă aplicarea orientărilor SR, considerându-le cadrul adecvat pentru evaluarea măsurilor. În plus, MCF observă că Regatul Unit nu încearcă să justifice ajutorul pe motiv că acesta este necesar pentru susținerea unui SIEG, însă precizează că, în cazul în care Comisia ar autoriza o compensație pentru SIEG în beneficiul RMG, aceasta ar trebui însoțită de garanții solide pentru a proteja concurența. |
| --- | --- |

(81)

MCF este de acord cu evaluarea Regatului Unit potrivit căreia RMG este o întreprindere aflată în dificultate și aprobă aplicarea orientărilor SR, considerându-le cadrul adecvat pentru evaluarea măsurilor. În plus, MCF observă că Regatul Unit nu încearcă să justifice ajutorul pe motiv că acesta este necesar pentru susținerea unui SIEG, însă precizează că, în cazul în care Comisia ar autoriza o compensație pentru SIEG în beneficiul RMG, aceasta ar trebui însoțită de garanții solide pentru a proteja concurența.

| (82) | În opinia MCF, măsurile ar trebui reduse la strictul necesar și concepute pentru acoperi exclusiv deficitul fondului de pensii. MCF respinge orice măsuri de redresare a bilanțului sau orice alte măsuri întreprinse în vederea creșterii atractivității întreprinderii pentru un investitor din economia de piață. În acest context, MCF își exprimă scepticismul în legătură cu privatizarea întreprinderii. |
| --- | --- |

(82)

În opinia MCF, măsurile ar trebui reduse la strictul necesar și concepute pentru acoperi exclusiv deficitul fondului de pensii. MCF respinge orice măsuri de redresare a bilanțului sau orice alte măsuri întreprinse în vederea creșterii atractivității întreprinderii pentru un investitor din economia de piață. În acest context, MCF își exprimă scepticismul în legătură cu privatizarea întreprinderii.

| (83) | În ceea ce privește contribuția proprie de 50 % solicitată în conformitate cu orientările SR aplicabile întreprinderilor mari, MCF solicită respectarea cu strictețe a pragului prevăzut și recomandă vânzarea de active și încetarea activităților generatoare de pierderi pentru finanțarea acestei contribuții. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește contribuția proprie de 50 % solicitată în conformitate cu orientările SR aplicabile întreprinderilor mari, MCF solicită respectarea cu strictețe a pragului prevăzut și recomandă vânzarea de active și încetarea activităților generatoare de pierderi pentru finanțarea acestei contribuții.

| (84) | În ceea ce privește măsurile compensatorii, MCF este de părere că sunt necesare o serie de măsuri structurale, fiscale și de reglementare ample, printre care și o reformă a Legii privind serviciile poștale din Regatul Unit, pentru a se evita acordarea unui ajutor suplimentar grupului RMG pentru același scop în viitor, separarea structurală completă a activităților cu amănuntul de cele legate de rețea și încetarea scutirii de TVA de care se bucură RMG pentru celelalte servicii în afara serviciului universal. |
| --- | --- |

(84)

În ceea ce privește măsurile compensatorii, MCF este de părere că sunt necesare o serie de măsuri structurale, fiscale și de reglementare ample, printre care și o reformă a Legii privind serviciile poștale din Regatul Unit, pentru a se evita acordarea unui ajutor suplimentar grupului RMG pentru același scop în viitor, separarea structurală completă a activităților cu amănuntul de cele legate de rețea și încetarea scutirii de TVA de care se bucură RMG pentru celelalte servicii în afara serviciului universal.

| (85) | Secured Mail subliniază importanța RMG pentru îndeplinirea OSU în Regatul Unit. În același timp, Secured Mail solicită Comisiei să se asigure că RMG nu va avea posibilitatea de a-și valorifica avantajul nou obținut într-un mod care ar putea pune în pericol modelul de activitate al unui concurent mai mic. Asemenea Forumului concurenței în domeniul poștal, Secured Mail subliniază necesitatea unei contribuții proprii suficiente, finanțate prin separarea activelor, și încetarea activităților generatoare de pierderi. În plus, Secured Mail ar dori să se ia măsuri de reglementare, precum separarea activităților cu amănuntul de cele legate de rețea în cadrul RMG. |
| --- | --- |

(85)

Secured Mail subliniază importanța RMG pentru îndeplinirea OSU în Regatul Unit. În același timp, Secured Mail solicită Comisiei să se asigure că RMG nu va avea posibilitatea de a-și valorifica avantajul nou obținut într-un mod care ar putea pune în pericol modelul de activitate al unui concurent mai mic. Asemenea Forumului concurenței în domeniul poștal, Secured Mail subliniază necesitatea unei contribuții proprii suficiente, finanțate prin separarea activelor, și încetarea activităților generatoare de pierderi. În plus, Secured Mail ar dori să se ia măsuri de reglementare, precum separarea activităților cu amănuntul de cele legate de rețea în cadrul RMG.

| (86) | UK Mail, un concurent intern de dimensiuni mici, precizează că, deși întreprinderea este, în general, de acord cu ajutorul de stat acordat RMG în vederea asigurării îndeplinirii eficiente a OSU, măsurile ar trebui autorizate doar cu respectarea strictă a orientărilor SR. |
| --- | --- |

(86)

UK Mail, un concurent intern de dimensiuni mici, precizează că, deși întreprinderea este, în general, de acord cu ajutorul de stat acordat RMG în vederea asigurării îndeplinirii eficiente a OSU, măsurile ar trebui autorizate doar cu respectarea strictă a orientărilor SR.

| (87) | DX, un alt concurent intern de dimensiuni mici, și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la consolidarea poziției RMG pe piața din Regatul Unit într-un mod necontrolat și susține aplicarea măsurilor compensatorii pentru contracararea unei potențiale denaturări a concurenței. |
| --- | --- |

(87)

DX, un alt concurent intern de dimensiuni mici, și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la consolidarea poziției RMG pe piața din Regatul Unit într-un mod necontrolat și susține aplicarea măsurilor compensatorii pentru contracararea unei potențiale denaturări a concurenței.

| (88) | Sindicatului Lucrătorilor din Comunicații (Communication Workers Union, CWU) plasează măsura în contextul unor eforturi mai ample de modernizare ale RMG din ultimii ani. CWU salută măsurile de ajutor, însă își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelul de stres cu care se confruntă forța de muncă în cadrul procesului de restructurare și atrage atenția cu privire la modificările profunde și susținute ale condițiilor de lucru în cazul angajaților Royal Mail. CWU solicită Comisiei să reducă restructurarea la minimum pentru a limita efectele negative asupra condițiilor generale de lucru. CWU respinge evaluarea în prin raportare la orientările SR și este de părere că, în schimb, Comisia ar trebui să aprobe ajutorul drept compensație pentru un serviciu de interes economic general. CWU consideră că nu este necesară nicio contribuție proprie din partea RMG și susține o majorare generoasă a măsurii de ajutor pentru a simplifica în cea mai mare măsură procesul de tranziție pentru lucrătorii RMG. |
| --- | --- |

(88)

Sindicatului Lucrătorilor din Comunicații (Communication Workers Union, CWU) plasează măsura în contextul unor eforturi mai ample de modernizare ale RMG din ultimii ani. CWU salută măsurile de ajutor, însă își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelul de stres cu care se confruntă forța de muncă în cadrul procesului de restructurare și atrage atenția cu privire la modificările profunde și susținute ale condițiilor de lucru în cazul angajaților Royal Mail. CWU solicită Comisiei să reducă restructurarea la minimum pentru a limita efectele negative asupra condițiilor generale de lucru. CWU respinge evaluarea în prin raportare la orientările SR și este de părere că, în schimb, Comisia ar trebui să aprobe ajutorul drept compensație pentru un serviciu de interes economic general. CWU consideră că nu este necesară nicio contribuție proprie din partea RMG și susține o majorare generoasă a măsurii de ajutor pentru a simplifica în cea mai mare măsură procesul de tranziție pentru lucrătorii RMG.

| (89) | Inițiativa pentru libertate și corectitudine în domeniul poștal (Free and Fair Postal Initiative, FFPI), un grup de presiune, apreciază, în general, măsura de ajutor de stat în favoarea RMG și își exprimă îngrijorarea doar cu privire la restabilirea viabilității RMG pe baza planului de restructurare. În contextul climatului economic actual, FFPI pune la îndoială șansele de vânzare și își exprimă regretul cu privire la absența unui plan amplu de privatizare. |
| --- | --- |

(89)

Inițiativa pentru libertate și corectitudine în domeniul poștal (Free and Fair Postal Initiative, FFPI), un grup de presiune, apreciază, în general, măsura de ajutor de stat în favoarea RMG și își exprimă îngrijorarea doar cu privire la restabilirea viabilității RMG pe baza planului de restructurare. În contextul climatului economic actual, FFPI pune la îndoială șansele de vânzare și își exprimă regretul cu privire la absența unui plan amplu de privatizare.

| (90) | În plus, FFPI accentuează că trebuie respectate toate cerințele prevăzute de orientările SR, în special în ceea ce privește contribuția proprie care, în opinia FFPI, ar trebui să fie substanțială (50 %), în conformitate cu orientările SR. De asemenea, FFPI consideră că măsurile compensatorii de amploare ar trebui să cuprindă, în mod necesar, vânzarea activelor care nu sunt vitale pentru îndeplinirea OSU și garanții speciale privind accesul pe piață al concurenților. |
| --- | --- |

(90)

În plus, FFPI accentuează că trebuie respectate toate cerințele prevăzute de orientările SR, în special în ceea ce privește contribuția proprie care, în opinia FFPI, ar trebui să fie substanțială (50 %), în conformitate cu orientările SR. De asemenea, FFPI consideră că măsurile compensatorii de amploare ar trebui să cuprindă, în mod necesar, vânzarea activelor care nu sunt vitale pentru îndeplinirea OSU și garanții speciale privind accesul pe piață al concurenților.

| (91) | În continuare, FFPI precizează că respinge argumentația bazată pe costurile moștenite, în conformitate cu deciziile din cazurile EDF
   (14) și La Poste
   (15), pe motivul existenței unor deosebiri esențiale între acestea și cazul de față, în special în ceea ce privește sistemul de pensii din Franța și cel din Regatul Unit. |
| --- | --- |

(91)

În continuare, FFPI precizează că respinge argumentația bazată pe costurile moștenite, în conformitate cu deciziile din cazurile EDF
   (14) și La Poste
   (15), pe motivul existenței unor deosebiri esențiale între acestea și cazul de față, în special în ceea ce privește sistemul de pensii din Franța și cel din Regatul Unit.

| (92) | Deutsche Post plasează solicitarea de ajutor de stat din partea RMG în contextul liberalizării și procesului pieței serviciilor poștale din Regatul Unit și al cerinței ca viitorul fost monopol să se adapteze condițiilor unui piețe competitive a serviciilor poștale și să își modernizeze practicile comerciale în consecință. În acest context, Deutsche Post solicită Comisiei să asigure o aplicare uniformă a noii legislații în această privință pe teritoriul tuturor statelor membre. Prin urmare, Deutsche Post respinge argumentația prezentată de Regatul Unit potrivit căreia RMG este un „caz excepțional” în sensul orientărilor SR și își exprimă îndoiala privind aplicabilitatea orientărilor SR în acest caz. |
| --- | --- |

(92)

Deutsche Post plasează solicitarea de ajutor de stat din partea RMG în contextul liberalizării și procesului pieței serviciilor poștale din Regatul Unit și al cerinței ca viitorul fost monopol să se adapteze condițiilor unui piețe competitive a serviciilor poștale și să își modernizeze practicile comerciale în consecință. În acest context, Deutsche Post solicită Comisiei să asigure o aplicare uniformă a noii legislații în această privință pe teritoriul tuturor statelor membre. Prin urmare, Deutsche Post respinge argumentația prezentată de Regatul Unit potrivit căreia RMG este un „caz excepțional” în sensul orientărilor SR și își exprimă îndoiala privind aplicabilitatea orientărilor SR în acest caz.

| (93) | În acest context, Deutsche Post susține, de asemenea, pe baza hotărârii Curții în cauza Combus
   (16) că, în cursul privatizării foștilor furnizori de serviciu universal deținuți de stat, compensația publică a costurilor legate de fondul de pensii – care depășesc nivelul asumat în mod normal de către concurența din mediul privat – nu constituie ajutor de stat. Deutsche Post susține că acoperirea deficitului fondului de pensii al RMG ar trebui să nu intre sub incidența interdicției de la articolul 107 din tratat, pe motiv că această măsură este concepută pentru a corecta un dezavantaj structural în sensul hotărârii Combus. |
| --- | --- |

(93)

În acest context, Deutsche Post susține, de asemenea, pe baza hotărârii Curții în cauza Combus
   (16) că, în cursul privatizării foștilor furnizori de serviciu universal deținuți de stat, compensația publică a costurilor legate de fondul de pensii – care depășesc nivelul asumat în mod normal de către concurența din mediul privat – nu constituie ajutor de stat. Deutsche Post susține că acoperirea deficitului fondului de pensii al RMG ar trebui să nu intre sub incidența interdicției de la articolul 107 din tratat, pe motiv că această măsură este concepută pentru a corecta un dezavantaj structural în sensul hotărârii Combus.

| (94) | De asemenea, conform Deutsche Post, Comisia ar fi obligată să ia în considerare faptul că RMG a primit deja o compensație pentru deficitul fondului său de pensii, sub forma unor prețuri mai ridicate pentru timbre. |
| --- | --- |

(94)

De asemenea, conform Deutsche Post, Comisia ar fi obligată să ia în considerare faptul că RMG a primit deja o compensație pentru deficitul fondului său de pensii, sub forma unor prețuri mai ridicate pentru timbre.

| (95) | TNT observă că ajutorul nu ar trebui să depășească cea mai mică sumă strict necesară pentru soluționarea dificultăților financiare ale RMG. În același timp, TNT își exprimă preocuparea că RMG și-ar putea folosi noul avantaj obținut într-un mod care ar putea denatura concurența pe piața serviciilor poștale din Regatul Unit în încercarea de a recâștiga controlul pe piață și de a recupera cota de piață pierdută. |
| --- | --- |

(95)

TNT observă că ajutorul nu ar trebui să depășească cea mai mică sumă strict necesară pentru soluționarea dificultăților financiare ale RMG. În același timp, TNT își exprimă preocuparea că RMG și-ar putea folosi noul avantaj obținut într-un mod care ar putea denatura concurența pe piața serviciilor poștale din Regatul Unit în încercarea de a recâștiga controlul pe piață și de a recupera cota de piață pierdută.

| (96) | Pentru a împiedica o astfel de situație, TNT solicită luarea unor măsuri ample drept compensare pentru ajutorul de stat, inclusiv garantarea accesului la rețea în viitor, dacă este posibil prin separare, și eliminarea scutirii de TVA pentru a consolida evoluția concurenței pe piețele de livrare integrală (de la un capăt la altul). |
| --- | --- |

(96)

Pentru a împiedica o astfel de situație, TNT solicită luarea unor măsuri ample drept compensare pentru ajutorul de stat, inclusiv garantarea accesului la rețea în viitor, dacă este posibil prin separare, și eliminarea scutirii de TVA pentru a consolida evoluția concurenței pe piețele de livrare integrală (de la un capăt la altul).

| (97) | În ceea ce privește cadrul juridic adecvat, TNT este de acord cu autoritățile britanice cu privire la faptul că măsurile ar trebui să fie evaluate ca ajutor pentru restructurare în temeiul orientărilor SR și respinge varianta unei analize în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește cadrul juridic adecvat, TNT este de acord cu autoritățile britanice cu privire la faptul că măsurile ar trebui să fie evaluate ca ajutor pentru restructurare în temeiul orientărilor SR și respinge varianta unei analize în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din tratat.

| (98) | În expunerea sa, UPS este de părere că măsurile de ajutor propuse ar putea avea implicații grave pe piața serviciilor poștale și ar produce efecte și în afara piețelor direct vizate – pe piețele serviciilor expres pentru colete din Regatul Unit și din Europa. În acest context, UPS își exprimă îndoiala în ceea ce privește modul în care au fost calculate avantajele RMG, precum și aplicabilitatea orientărilor SR în această caz. |
| --- | --- |

(98)

În expunerea sa, UPS este de părere că măsurile de ajutor propuse ar putea avea implicații grave pe piața serviciilor poștale și ar produce efecte și în afara piețelor direct vizate – pe piețele serviciilor expres pentru colete din Regatul Unit și din Europa. În acest context, UPS își exprimă îndoiala în ceea ce privește modul în care au fost calculate avantajele RMG, precum și aplicabilitatea orientărilor SR în această caz.

| (99) | În plus, UPS are îndoieli în privința compatibilității măsurilor în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) din tratat și orientările SR. |
| --- | --- |

(99)

În plus, UPS are îndoieli în privința compatibilității măsurilor în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) din tratat și orientările SR.

| (100) | În ceea ce privește măsurile compensatorii, UPS susține că măsurile solicitate trebuie să fie proporționale cu denaturarea concurenței. Prin urmare, UPS respinge argumentul înaintat de Regatul Unit potrivit căruia sarcina îndeplinirii obligației de serviciu public ar trebui luată în considerare la evaluarea măsurilor în temeiul orientărilor SR. UPS pune un accent deosebit pe nevoia de a analiza și lua în considerare potențiale efecte de contagiune pe piețele învecinate în cazul în care măsurile nu ar consolida doar RMG, ci și filialele sale, în special GLS. |
| --- | --- |

(100)

În ceea ce privește măsurile compensatorii, UPS susține că măsurile solicitate trebuie să fie proporționale cu denaturarea concurenței. Prin urmare, UPS respinge argumentul înaintat de Regatul Unit potrivit căruia sarcina îndeplinirii obligației de serviciu public ar trebui luată în considerare la evaluarea măsurilor în temeiul orientărilor SR. UPS pune un accent deosebit pe nevoia de a analiza și lua în considerare potențiale efecte de contagiune pe piețele învecinate în cazul în care măsurile nu ar consolida doar RMG, ci și filialele sale, în special GLS.

| (101) | În ceea ce privește cuantumul ajutorului, UPS subliniază că suma acestuia ar trebui limitată la strictul necesar, iar RMG ar trebui să aibă o contribuție proprie substanțială. În acest context, UPS își exprimă îndoiala cu privire la existența unor circumstanțe excepționale care ar permite o contribuție proprie mai mică de 50 %, astfel cum sugerează Regatul Unit. De asemenea, UPS este de părere că în situația în care Comisia ar accepta motivația Regatului Unit în această privință, contribuția proprie nu ar trebui să scadă în niciun caz sub 40 %, în conformitate cu practica decizională a Comisiei din deciziile anterioare. |
| --- | --- |

(101)

În ceea ce privește cuantumul ajutorului, UPS subliniază că suma acestuia ar trebui limitată la strictul necesar, iar RMG ar trebui să aibă o contribuție proprie substanțială. În acest context, UPS își exprimă îndoiala cu privire la existența unor circumstanțe excepționale care ar permite o contribuție proprie mai mică de 50 %, astfel cum sugerează Regatul Unit. De asemenea, UPS este de părere că în situația în care Comisia ar accepta motivația Regatului Unit în această privință, contribuția proprie nu ar trebui să scadă în niciun caz sub 40 %, în conformitate cu practica decizională a Comisiei din deciziile anterioare.

| (102) | În ceea ce privește argumentația bazată pe costurile moștenite, în temeiul articolului 107 alineatul (3) din tratat, UPS subliniază că măsurile nu pot fi justificate pe baza unui precedent (La Poste) sau a unui aspect de principiu, ci necesită un test comparativ amănunțit în cadrul căruia efectele pozitive ale măsurii să fie comparate cu modul în care acestea denaturează concurența. |
| --- | --- |

(102)

În ceea ce privește argumentația bazată pe costurile moștenite, în temeiul articolului 107 alineatul (3) din tratat, UPS subliniază că măsurile nu pot fi justificate pe baza unui precedent (La Poste) sau a unui aspect de principiu, ci necesită un test comparativ amănunțit în cadrul căruia efectele pozitive ale măsurii să fie comparate cu modul în care acestea denaturează concurența.

4.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE AUTORITĂȚILE BRITANICE

4.1.   Cu privire la existența ajutorului și a beneficiarilor acestuia

| (103) | Regatul Unit acceptă faptul că măsurile privind acoperirea deficitului fondului de pensii și măsurile de reducere a datoriei constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(103)

Regatul Unit acceptă faptul că măsurile privind acoperirea deficitului fondului de pensii și măsurile de reducere a datoriei constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (104) | Regatul Unit susține că regimul fiscal al transferului pasivelor nete de la RMG către Regatul Unit nu implică niciun ajutor, având în vedere că pasivele cu titlu de pensii aflate la ora actuală în conturile RMG reprezintă sume care sunt încă neachitate, deducerea fiscală în legătură cu acestea realizându-se în momentul efectuării plății efective. RMG nu a solicitat nicio scutire de impozit pentru niciunul dintre pasivele din conturile sale. Potrivit autorităților britanice, nu ar fi echitabil ca grupului RMG să i se perceapă un impozit la deblocarea unor rezerve, având în vedere că nu a beneficiat de o scutire de impozit pentru acele rezerve de la bun început (17). |
| --- | --- |

(104)

Regatul Unit susține că regimul fiscal al transferului pasivelor nete de la RMG către Regatul Unit nu implică niciun ajutor, având în vedere că pasivele cu titlu de pensii aflate la ora actuală în conturile RMG reprezintă sume care sunt încă neachitate, deducerea fiscală în legătură cu acestea realizându-se în momentul efectuării plății efective. RMG nu a solicitat nicio scutire de impozit pentru niciunul dintre pasivele din conturile sale. Potrivit autorităților britanice, nu ar fi echitabil ca grupului RMG să i se perceapă un impozit la deblocarea unor rezerve, având în vedere că nu a beneficiat de o scutire de impozit pentru acele rezerve de la bun început (17).

| (105) | Ca răspuns la afirmația Comisiei din decizia de inițiere a procedurii, potrivit căreia POL ar beneficia de măsurile de reducere a datoriilor, Regatul Unit susține că finanțarea și contabilitatea POL sunt complet separate de cele ale RMG. Potrivit Regatului Unit, acest lucru este asigurat și de faptul că activitățile sunt separate din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

(105)

Ca răspuns la afirmația Comisiei din decizia de inițiere a procedurii, potrivit căreia POL ar beneficia de măsurile de reducere a datoriilor, Regatul Unit susține că finanțarea și contabilitatea POL sunt complet separate de cele ale RMG. Potrivit Regatului Unit, acest lucru este asigurat și de faptul că activitățile sunt separate din punct de vedere juridic.

4.2.   Cu privire la compatibilitatea acoperirii deficitului fondului de pensii sub formă de compensație pentru costurile moștenite în materie de pensii în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat

| (106) | În primul rând, Regatul Unit susține în continuare că există puncte comune semnificative între cazul de față și cazul La Poste. Deși Regatul Unit recunoaște că sistemul de pensii din Regatul Unit este diferit de cel din Franța și că, pe plan intern, nu există niciun caz specific care ar putea fi comparat cu schema RMG, aceasta nu înseamnă că precedentul La Poste nu este aplicabil. Regatul Unit are convingerea fermă că există suficiente asemănări între cele două cazuri pentru ca precedentul să se aplice integral, deoarece ambele implică riscuri economice materiale și pasive nelimitate și deoarece ambele cazuri implică sisteme neflexibile. |
| --- | --- |

(106)

În primul rând, Regatul Unit susține în continuare că există puncte comune semnificative între cazul de față și cazul La Poste. Deși Regatul Unit recunoaște că sistemul de pensii din Regatul Unit este diferit de cel din Franța și că, pe plan intern, nu există niciun caz specific care ar putea fi comparat cu schema RMG, aceasta nu înseamnă că precedentul La Poste nu este aplicabil. Regatul Unit are convingerea fermă că există suficiente asemănări între cele două cazuri pentru ca precedentul să se aplice integral, deoarece ambele implică riscuri economice materiale și pasive nelimitate și deoarece ambele cazuri implică sisteme neflexibile.

| (107) | În plus, Regatul Unit consideră că, deși există asemănări între cele două cazuri, soluția propusă pentru RMG nu este la fel de extinsă și costisitoare ca în cazul La Poste deoarece Regatul Unit degrevează RMG doar de pasivele sale anterioare și deoarece pasivele cu titlu de pensii asumate de Regatul Unit sunt însoțite de majoritatea activelor cu titlu de pensii ale RMPP, astfel încât ajutorul în cauză este limitat mai degrabă la deficit decât la cuantumul pasivelor. |
| --- | --- |

(107)

În plus, Regatul Unit consideră că, deși există asemănări între cele două cazuri, soluția propusă pentru RMG nu este la fel de extinsă și costisitoare ca în cazul La Poste deoarece Regatul Unit degrevează RMG doar de pasivele sale anterioare și deoarece pasivele cu titlu de pensii asumate de Regatul Unit sunt însoțite de majoritatea activelor cu titlu de pensii ale RMPP, astfel încât ajutorul în cauză este limitat mai degrabă la deficit decât la cuantumul pasivelor.

| (108) | Regatul Unit susține totodată că proporția pasivelor cu titlu de pensii ale RMG este neobișnuită, din cauza unei combinații de factori printre care se numără cuantumul costurilor RMG cu forța de muncă, indexarea și măsurile de pensionare anticipată și condițiile mai favorabile pentru angajați în momentul disponibilizării impuse de contractele colective cu sindicatele. Regatul Unit susține că pasivele în cauză pot fi considerate „costuri irecuperabile” în sensul deciziilor anterioare ale Comisiei privind pasivele cu titlu de pensii în sectorul energetic. Aceasta înseamnă că deficitul fondului de pensii ar trebui considerat o investiție (socială) ireversibilă făcută înainte de liberalizarea sectorului, devenită neprofitabilă în noile condiții ale liberalizării sectorului, care nu ar fi putut fi prevăzută la momentul luării deciziei. Regatul Unit și-a bazat argumentația privind costurile irecuperabile pe următorii factori:






  (i) | forma și cuantumul pasivelor sunt direct legate de serviciul public al RMG și de moștenirea statutului de monopol; |
| --- | --- | --- |

(108)

Regatul Unit susține totodată că proporția pasivelor cu titlu de pensii ale RMG este neobișnuită, din cauza unei combinații de factori printre care se numără cuantumul costurilor RMG cu forța de muncă, indexarea și măsurile de pensionare anticipată și condițiile mai favorabile pentru angajați în momentul disponibilizării impuse de contractele colective cu sindicatele. Regatul Unit susține că pasivele în cauză pot fi considerate „costuri irecuperabile” în sensul deciziilor anterioare ale Comisiei privind pasivele cu titlu de pensii în sectorul energetic. Aceasta înseamnă că deficitul fondului de pensii ar trebui considerat o investiție (socială) ireversibilă făcută înainte de liberalizarea sectorului, devenită neprofitabilă în noile condiții ale liberalizării sectorului, care nu ar fi putut fi prevăzută la momentul luării deciziei. Regatul Unit și-a bazat argumentația privind costurile irecuperabile pe următorii factori:

(i)

forma și cuantumul pasivelor sunt direct legate de serviciul public al RMG și de moștenirea statutului de monopol;

| (ii) | administrarea RMPP era mai puțin problematică în contextul de monopolului; |
| --- | --- |

(ii)

administrarea RMPP era mai puțin problematică în contextul de monopolului;

| (iii) | drepturile generoase acordate membrilor, împreună cu numărul mare de membrii activi, membrii care au părăsit întreprinderea, dar și-au păstrat drepturile și membrii pensionari (aspect inevitabil având în vedere obligația de serviciu universal a RMG), reprezintă costuri suplimentare în materie de pensii pe care concurenții RMG nu trebuie să le suporte. |
| --- | --- |

(iii)

drepturile generoase acordate membrilor, împreună cu numărul mare de membrii activi, membrii care au părăsit întreprinderea, dar și-au păstrat drepturile și membrii pensionari (aspect inevitabil având în vedere obligația de serviciu universal a RMG), reprezintă costuri suplimentare în materie de pensii pe care concurenții RMG nu trebuie să le suporte.

| (109) | În cursul investigației, Regatul Unit a prezentat, de asemenea, informații suplimentare privind caracterul anormal al pasivelor cu titlu de pensii ale RMG, care ar putea beneficia de un sprijin în cadrul propunerilor guvernului britanic. Autoritățile britanice au dezvoltat în mai mare detaliu analiza inițială realizată de expertul Towers Watson, care a examinat nivelul de anormalitate inerent al RMPP. |
| --- | --- |

(109)

În cursul investigației, Regatul Unit a prezentat, de asemenea, informații suplimentare privind caracterul anormal al pasivelor cu titlu de pensii ale RMG, care ar putea beneficia de un sprijin în cadrul propunerilor guvernului britanic. Autoritățile britanice au dezvoltat în mai mare detaliu analiza inițială realizată de expertul Towers Watson, care a examinat nivelul de anormalitate inerent al RMPP.

| (110) | Analiza suplimentară a comparat RMPP cu sistemul de prestații mediu din sectorul privat și, conform Regatului Unit, aceasta demonstrează că aproximativ 6 900 de milioane GBP din pasivele cu titlu de pensii ale RMPP sunt legate de costurile anormal de ridicate prin comparație cu un sistem mediu. |
| --- | --- |

(110)

Analiza suplimentară a comparat RMPP cu sistemul de prestații mediu din sectorul privat și, conform Regatului Unit, aceasta demonstrează că aproximativ 6 900 de milioane GBP din pasivele cu titlu de pensii ale RMPP sunt legate de costurile anormal de ridicate prin comparație cu un sistem mediu.

| (111) | Aceste costuri depășesc nivelul deficitului fondului de pensii al RMPP de 4 500 de milioane GBP din punct de vedere contabil în martie 2011, ceea ce, potrivit Regatului Unit, sugerează că întregul deficit al fondului de pensii în cauză poate fi considerat anormal. |
| --- | --- |

(111)

Aceste costuri depășesc nivelul deficitului fondului de pensii al RMPP de 4 500 de milioane GBP din punct de vedere contabil în martie 2011, ceea ce, potrivit Regatului Unit, sugerează că întregul deficit al fondului de pensii în cauză poate fi considerat anormal.

4.3.   Cu privire la compatibilitatea măsurilor de reducere a datoriei în temeiul orientărilor SR

| (112) | În primul rând, Regatul Unit menționează că orientările SR ar trebui aplicate de Comisie în așa fel încât să evite apariția unui efect negativ asupra disponibilității serviciului universal în Regatul Unit. Prin urmare, Regatul Unit subliniază că RMG este indispensabil pentru disponibilitatea serviciului universal și susține că dificultățile grupului pun în pericol nu doar supraviețuirea RMG ca întreprindere, ci și disponibilitatea serviciului universal în Regatul Unit. Prin urmare, Regatul Unit solicită Comisiei să țină seama de intenția legislativă a articolului 106 alineatul (2) din tratat în momentul evaluării măsurilor în temeiul orientărilor SR. În sprijinul acestui argument, Regatul Unit invocă jurisprudența Curții de Justiție, conform căreia normele tratatului trebuie aplicate din perspectiva îndeplinirii cu eficacitate și a disponibilității neîntrerupte a serviciului universal în cazurile în care capacitatea unei întreprinderi de a presta un serviciu de bază este amenințată și, în special, atunci când supraviețuirea întreprinderii care prestează serviciul este amenințată (18). |
| --- | --- |

(112)

În primul rând, Regatul Unit menționează că orientările SR ar trebui aplicate de Comisie în așa fel încât să evite apariția unui efect negativ asupra disponibilității serviciului universal în Regatul Unit. Prin urmare, Regatul Unit subliniază că RMG este indispensabil pentru disponibilitatea serviciului universal și susține că dificultățile grupului pun în pericol nu doar supraviețuirea RMG ca întreprindere, ci și disponibilitatea serviciului universal în Regatul Unit. Prin urmare, Regatul Unit solicită Comisiei să țină seama de intenția legislativă a articolului 106 alineatul (2) din tratat în momentul evaluării măsurilor în temeiul orientărilor SR. În sprijinul acestui argument, Regatul Unit invocă jurisprudența Curții de Justiție, conform căreia normele tratatului trebuie aplicate din perspectiva îndeplinirii cu eficacitate și a disponibilității neîntrerupte a serviciului universal în cazurile în care capacitatea unei întreprinderi de a presta un serviciu de bază este amenințată și, în special, atunci când supraviețuirea întreprinderii care prestează serviciul este amenințată (18).

| (113) | Astfel, Regatul Unit declară că trebuie definite criteriile de compatibilitate în temeiul orientărilor SR în măsura solicitată, astfel încât să permită punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în planul de restructurare, ceea ce garantează că nu este afectată capacitatea Guvernului Regatului Unit de a-și îndeplini obligațiile prevăzute în Directiva privind serviciile poștale. |
| --- | --- |

(113)

Astfel, Regatul Unit declară că trebuie definite criteriile de compatibilitate în temeiul orientărilor SR în măsura solicitată, astfel încât să permită punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în planul de restructurare, ceea ce garantează că nu este afectată capacitatea Guvernului Regatului Unit de a-și îndeplini obligațiile prevăzute în Directiva privind serviciile poștale.

| (114) | De asemenea, Regatul Unit susține că grupul RMG trebuie considerat o întreprindere în dificultate în sensul orientărilor SR, adică o întreprindere care, fără intervenția statului, ar fi incapabilă să obțină, fie de la acționari, fie de pe piață, capitalul necesar pentru a-și diminua pierderile care îi pun în pericol supraviețuirea. În această privință, Regatul Unit subliniază gravitatea dificultăților financiare cu care se confruntă grupul, cauzate de diminuarea veniturilor, de amploarea considerabilă a deficitului fondului de pensii, care duce la existența unui bilanț extrem de problematic, și deficitul estimat al fluxului său de lichidități. |
| --- | --- |

(114)

De asemenea, Regatul Unit susține că grupul RMG trebuie considerat o întreprindere în dificultate în sensul orientărilor SR, adică o întreprindere care, fără intervenția statului, ar fi incapabilă să obțină, fie de la acționari, fie de pe piață, capitalul necesar pentru a-și diminua pierderile care îi pun în pericol supraviețuirea. În această privință, Regatul Unit subliniază gravitatea dificultăților financiare cu care se confruntă grupul, cauzate de diminuarea veniturilor, de amploarea considerabilă a deficitului fondului de pensii, care duce la existența unui bilanț extrem de problematic, și deficitul estimat al fluxului său de lichidități.

| (115) | În declarațiile sale, Regatul Unit a oferit mult mai multe informații cu privire la planul de restructurare. În special, autoritățile au prezentat:






  (i) | o descriere mai detaliată a măsurilor operaționale și industriale pe care RMG le întreprinde pentru a-și restructura activitățile și cu privire la care măsurile de restructurare notificate de Regatul Unit ar oferi, de asemenea, sprijin financiar; |
| --- | --- | --- |

(115)

În declarațiile sale, Regatul Unit a oferit mult mai multe informații cu privire la planul de restructurare. În special, autoritățile au prezentat:

(i)

o descriere mai detaliată a măsurilor operaționale și industriale pe care RMG le întreprinde pentru a-și restructura activitățile și cu privire la care măsurile de restructurare notificate de Regatul Unit ar oferi, de asemenea, sprijin financiar;

| (ii) | clarificările autorităților britanice cu privire la durata planului de restructurare; |
| --- | --- |

(ii)

clarificările autorităților britanice cu privire la durata planului de restructurare;

| (iii) | reconfirmarea faptului că, pe baza planului de restructurare, viitoarea viabilitate a RMG este asigurată chiar și în cazul unui scenariu de scădere; |
| --- | --- |

(iii)

reconfirmarea faptului că, pe baza planului de restructurare, viitoarea viabilitate a RMG este asigurată chiar și în cazul unui scenariu de scădere;

| (iv) | clarificarea întregii valori a contribuției proprii pe care RMG o pune la dispoziție pentru restructurarea sa. |
| --- | --- |

(iv)

clarificarea întregii valori a contribuției proprii pe care RMG o pune la dispoziție pentru restructurarea sa.

| (116) | În ceea ce privește durata planului de restructurare, Regatul Unit susține că, în ceea ce o privește, Comisia ar trebui să ia în considerare ritmul în care se poate desfășura restructurarea operațională la amploarea necesară, având în vedere dimensiunea operațiunilor RMG, mediul relațiilor sale industriale și obligația sa de a furniza în continuare serviciul universal la standardele de calitate prevăzute, pe parcursul întregului proces. |
| --- | --- |

(116)

În ceea ce privește durata planului de restructurare, Regatul Unit susține că, în ceea ce o privește, Comisia ar trebui să ia în considerare ritmul în care se poate desfășura restructurarea operațională la amploarea necesară, având în vedere dimensiunea operațiunilor RMG, mediul relațiilor sale industriale și obligația sa de a furniza în continuare serviciul universal la standardele de calitate prevăzute, pe parcursul întregului proces.

| (117) | În ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung și capacitatea de punere în aplicare a planului de restructurare, potrivit Regatului Unit s-a demonstrat suficient în planul de restructurare că viabilitatea RMG va fi restabilită la finalul perioadei de restructurare, în conformitate cu orientările SR. |
| --- | --- |

(117)

În ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung și capacitatea de punere în aplicare a planului de restructurare, potrivit Regatului Unit s-a demonstrat suficient în planul de restructurare că viabilitatea RMG va fi restabilită la finalul perioadei de restructurare, în conformitate cu orientările SR.

| (118) | Regatul Unit consideră că, pe baza evaluării consilierilor săi financiari, implementarea planului de restructurare va restabili viabilitatea RMG până la sfârșitul exercițiului financiar 2014-2015 (adică până la sfârșitul lunii martie 2015). În practică, aceasta înseamnă că, după punerea în aplicare a sprijinului pentru fondul de pensii și finalizarea măsurilor de restructurare relevante în scopul ajutorului de stat, Regatul Unit prevede că RMG va fi în măsură să suporte toate costurile, inclusiv deprecierea și costurile financiare. De asemenea, rentabilitatea preconizată a capitalului va fi suficientă pentru a permite grupului restructurat RMG să concureze pe piață prin propriile forțe. |
| --- | --- |

(118)

Regatul Unit consideră că, pe baza evaluării consilierilor săi financiari, implementarea planului de restructurare va restabili viabilitatea RMG până la sfârșitul exercițiului financiar 2014-2015 (adică până la sfârșitul lunii martie 2015). În practică, aceasta înseamnă că, după punerea în aplicare a sprijinului pentru fondul de pensii și finalizarea măsurilor de restructurare relevante în scopul ajutorului de stat, Regatul Unit prevede că RMG va fi în măsură să suporte toate costurile, inclusiv deprecierea și costurile financiare. De asemenea, rentabilitatea preconizată a capitalului va fi suficientă pentru a permite grupului restructurat RMG să concureze pe piață prin propriile forțe.

| (119) | În ceea ce privește cerința legată de contribuția proprie, Regatul Unit este în continuare de părere că circumstanțele deosebite ale acestui caz justifică o abordare flexibilă cu privire la contribuția proprie. |
| --- | --- |

(119)

În ceea ce privește cerința legată de contribuția proprie, Regatul Unit este în continuare de părere că circumstanțele deosebite ale acestui caz justifică o abordare flexibilă cu privire la contribuția proprie.

| (120) | Cu toate acestea, Regatul Unit a clarificat modul în care RMG își utilizează resursele proprii pentru a finanța costurile asociate activității de restructurare prevăzută la punctul 2.5. |
| --- | --- |

(120)

Cu toate acestea, Regatul Unit a clarificat modul în care RMG își utilizează resursele proprii pentru a finanța costurile asociate activității de restructurare prevăzută la punctul 2.5.

| (121) | Regatul Unit consideră că orice denaturare a concurenței rezultată în urma măsurii notificate va fi minimă. De asemenea, acesta reamintește că filiala RMG, GLS, nu este direct influențată de măsuri și, prin urmare, nu va exista niciun impact asupra concurenței în urma măsurilor pe piețele serviciilor expres și coletărie în care își desfășoară activitatea GLS. |
| --- | --- |

(121)

Regatul Unit consideră că orice denaturare a concurenței rezultată în urma măsurii notificate va fi minimă. De asemenea, acesta reamintește că filiala RMG, GLS, nu este direct influențată de măsuri și, prin urmare, nu va exista niciun impact asupra concurenței în urma măsurilor pe piețele serviciilor expres și coletărie în care își desfășoară activitatea GLS.

| (122) | În ceea ce privește măsurile compensatorii, conform Regatului Unit, Comisia ar trebui să ia în considerare măsura în care poate fi aplicat acest principiu pentru a se evita orice acțiune care ar putea împiedica RMG, direct sau indirect, să își îndeplinească obligația de serviciu universal. |
| --- | --- |

(122)

În ceea ce privește măsurile compensatorii, conform Regatului Unit, Comisia ar trebui să ia în considerare măsura în care poate fi aplicat acest principiu pentru a se evita orice acțiune care ar putea împiedica RMG, direct sau indirect, să își îndeplinească obligația de serviciu universal.

4.4.   Cu privire la observațiile prezentate de părțile terțe

| (123) | Răspunzând observațiilor prezentate de terți, Regatul Unit abordează aspectele în mod tematic. |
| --- | --- |

(123)

Răspunzând observațiilor prezentate de terți, Regatul Unit abordează aspectele în mod tematic.

| (124) | Ca răspuns la preocuparea legată de potențiale efecte de contagiune pe piețele învecinate prin filiala GLS a RMG, autoritățile britanice precizează că GLS nu beneficiază de măsurile de ajutor propuse, întrucât angajații GLS nu fac parte nici în prezent și nici nu au făcut vreodată parte din RMPP, iar sistemul de pensii al acestei filiale nu are nicio legătură cu RMPP, astfel încât apariția efectelor de contagiune este imposibilă. De asemenea, Regatul Unit subliniază că măsurile, oricum ar fi puse în aplicare, nu vor avea niciun efect asupra situației lichidităților GLS. |
| --- | --- |

(124)

Ca răspuns la preocuparea legată de potențiale efecte de contagiune pe piețele învecinate prin filiala GLS a RMG, autoritățile britanice precizează că GLS nu beneficiază de măsurile de ajutor propuse, întrucât angajații GLS nu fac parte nici în prezent și nici nu au făcut vreodată parte din RMPP, iar sistemul de pensii al acestei filiale nu are nicio legătură cu RMPP, astfel încât apariția efectelor de contagiune este imposibilă. De asemenea, Regatul Unit subliniază că măsurile, oricum ar fi puse în aplicare, nu vor avea niciun efect asupra situației lichidităților GLS.

| (125) | Ca răspuns la observațiile care pun sub semnul întrebării nivelul datoriei generate de contribuția obligatorie la sistemul de pensii, Regatul Unit afirmă că dimensiunea deficitului este direct legată de costurile moștenite și că, prin urmare, RMG ar trebui degrevat de întregul deficit. |
| --- | --- |

(125)

Ca răspuns la observațiile care pun sub semnul întrebării nivelul datoriei generate de contribuția obligatorie la sistemul de pensii, Regatul Unit afirmă că dimensiunea deficitului este direct legată de costurile moștenite și că, prin urmare, RMG ar trebui degrevat de întregul deficit.

| (126) | În ceea ce privește compatibilitatea generală a măsurilor cu orientările SR, Regatul Unit consideră că măsurile propuse se încadrează în domeniul de aplicare al orientărilor SR. De asemenea, Regatul Unit își menține poziția exprimată în notificare, potrivit căreia Comisia ar trebui se bazeze în evaluarea măsurilor propuse pe articolul 107 alineatul (3) din tratat, în spiritul articolului 106 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(126)

În ceea ce privește compatibilitatea generală a măsurilor cu orientările SR, Regatul Unit consideră că măsurile propuse se încadrează în domeniul de aplicare al orientărilor SR. De asemenea, Regatul Unit își menține poziția exprimată în notificare, potrivit căreia Comisia ar trebui se bazeze în evaluarea măsurilor propuse pe articolul 107 alineatul (3) din tratat, în spiritul articolului 106 alineatul (2) din tratat.

| (127) | Ca răspuns la observațiile care pun sub semnul întrebării viabilitatea pe termen lung a RMG după acordarea ajutorului, Regatul Unit respinge îngrijorările părților interesate și susține că, pe baza consilierii independente primite de la consilierii săi economici, are ferma convingere că RMG va redeveni viabil și prosper pe termen lung. |
| --- | --- |

(127)

Ca răspuns la observațiile care pun sub semnul întrebării viabilitatea pe termen lung a RMG după acordarea ajutorului, Regatul Unit respinge îngrijorările părților interesate și susține că, pe baza consilierii independente primite de la consilierii săi economici, are ferma convingere că RMG va redeveni viabil și prosper pe termen lung.

| (128) | Regatul Unit respinge observațiile care susțin că cuantumul ajutorului nu este limitat la strictul necesar și, în esență, nu este destinat creșterii atractivității RMG pentru potențialii investitori în vederea realizării cu succes a unei privatizări viitoare. Autoritățile britanice explică faptul că măsurile au fost concepute în mod special pentru a se cheltui doar strictul necesar pentru a garanta viitorul serviciului universal și a restabili viabilitatea RMG în acest scop. |
| --- | --- |

(128)

Regatul Unit respinge observațiile care susțin că cuantumul ajutorului nu este limitat la strictul necesar și, în esență, nu este destinat creșterii atractivității RMG pentru potențialii investitori în vederea realizării cu succes a unei privatizări viitoare. Autoritățile britanice explică faptul că măsurile au fost concepute în mod special pentru a se cheltui doar strictul necesar pentru a garanta viitorul serviciului universal și a restabili viabilitatea RMG în acest scop.

| (129) | De asemenea, Regatul Unit respinge afirmația potrivit căreia măsura ar genera o denaturare excesivă a concurenței având în vedere că beneficiile pentru consumatori care decurg din supraviețuirea RMG ar depăși semnificativ gradul limitat de denaturare a pieței. |
| --- | --- |

(129)

De asemenea, Regatul Unit respinge afirmația potrivit căreia măsura ar genera o denaturare excesivă a concurenței având în vedere că beneficiile pentru consumatori care decurg din supraviețuirea RMG ar depăși semnificativ gradul limitat de denaturare a pieței.

| (130) | Ca răspuns la observațiile privind contribuția proprie necesară, Regatul Unit respinge argumentele prezentate de către părțile interesate care pun sub semnul întrebării existența unor circumstanțe excepționale care ar justifica o deviere de la regula privind contribuția de 50 % prevăzută în orientările SR. Regatul Unit își menține poziția exprimată în notificare, potrivit căreia Comisia ar trebui să țină seama de moștenirea RMG din sectorul public și sarcina sa de furnizor al unui serviciu public, în stabilirea nivelului adecvat al contribuției proprii. |
| --- | --- |

(130)

Ca răspuns la observațiile privind contribuția proprie necesară, Regatul Unit respinge argumentele prezentate de către părțile interesate care pun sub semnul întrebării existența unor circumstanțe excepționale care ar justifica o deviere de la regula privind contribuția de 50 % prevăzută în orientările SR. Regatul Unit își menține poziția exprimată în notificare, potrivit căreia Comisia ar trebui să țină seama de moștenirea RMG din sectorul public și sarcina sa de furnizor al unui serviciu public, în stabilirea nivelului adecvat al contribuției proprii.

| (131) | De asemenea, Regatul Unit subliniază că separarea POL de RMG pune deja RMG în situația de a pierde oportunități de afaceri în domeniul dezvoltării unor sectoare conexe precum serviciile bancare personale și alte utilizări ale infrastructurii POL. |
| --- | --- |

(131)

De asemenea, Regatul Unit subliniază că separarea POL de RMG pune deja RMG în situația de a pierde oportunități de afaceri în domeniul dezvoltării unor sectoare conexe precum serviciile bancare personale și alte utilizări ale infrastructurii POL.

| (132) | Totodată, Regatul Unit respinge cu fermitate solicitarea de a cesiona GLS, operatorul său în domeniul serviciilor expres pentru colete, ca măsură compensatorie, astfel cum se sugerează în unele observații ale părților terțe. Autoritățile britanice clarifică faptul că în opinia lor GLS reprezintă o parte vitală a strategiei globale a RMG și un element esențial pentru restabilirea viabilității pe termen lung. În acest context, Regatul Unit accentuează că diversificarea activităților unei întreprinderi în domenii mai profitabile este recunoscută în mod explicit în orientările SR (punctul 17) ca parte vitală a redresării unei întreprinderi în dificultate. În plus, Regatul Unit este de părere că cesionarea GLS ar amenința viabilitatea RMG într-un mod care ar pune în pericol nu doar planul de restructurare, ci și furnizarea serviciului universal pe plan intern. |
| --- | --- |

(132)

Totodată, Regatul Unit respinge cu fermitate solicitarea de a cesiona GLS, operatorul său în domeniul serviciilor expres pentru colete, ca măsură compensatorie, astfel cum se sugerează în unele observații ale părților terțe. Autoritățile britanice clarifică faptul că în opinia lor GLS reprezintă o parte vitală a strategiei globale a RMG și un element esențial pentru restabilirea viabilității pe termen lung. În acest context, Regatul Unit accentuează că diversificarea activităților unei întreprinderi în domenii mai profitabile este recunoscută în mod explicit în orientările SR (punctul 17) ca parte vitală a redresării unei întreprinderi în dificultate. În plus, Regatul Unit este de părere că cesionarea GLS ar amenința viabilitatea RMG într-un mod care ar pune în pericol nu doar planul de restructurare, ci și furnizarea serviciului universal pe plan intern.

| (133) | Autoritățile britanice își susțin poziția legată de aplicabilitatea argumentului privind costurile moștenite făcând o paralelă între cazul de față și jurisprudența La Poste, EDF
   (19) și OTE
   (20). Regatul Unit își menține poziția potrivit căreia, în pofida diferențelor de ordin tehnic dintre sistemele de pensii din Regatul Unit și Franța, există totuși o analogie logică care permite aplicabilitatea argumentului costurilor moștenite în cazul de față. |
| --- | --- |

(133)

Autoritățile britanice își susțin poziția legată de aplicabilitatea argumentului privind costurile moștenite făcând o paralelă între cazul de față și jurisprudența La Poste, EDF
   (19) și OTE
   (20). Regatul Unit își menține poziția potrivit căreia, în pofida diferențelor de ordin tehnic dintre sistemele de pensii din Regatul Unit și Franța, există totuși o analogie logică care permite aplicabilitatea argumentului costurilor moștenite în cazul de față.

| (134) | Ca răspuns la observațiile care recomandă evaluarea măsurilor în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat, mai degrabă decât în temeiul orientărilor SR în conformitate cu articolul 107 din tratat, autoritățile britanice subliniază încă o dată că o astfel de abordare nu ar fi o soluție corespunzătoare în situația actuală a RMG. Cu toate acestea, Regatul Unit este de părere că Comisia ar trebui să țină seama de articolul 106 alineatul (2) din tratat în aplicarea orientărilor SR. |
| --- | --- |

(134)

Ca răspuns la observațiile care recomandă evaluarea măsurilor în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat, mai degrabă decât în temeiul orientărilor SR în conformitate cu articolul 107 din tratat, autoritățile britanice subliniază încă o dată că o astfel de abordare nu ar fi o soluție corespunzătoare în situația actuală a RMG. Cu toate acestea, Regatul Unit este de părere că Comisia ar trebui să țină seama de articolul 106 alineatul (2) din tratat în aplicarea orientărilor SR.

| (135) | Totodată, Regatul Unit prezintă, de asemenea, observații pe marginea opiniei Deutsche Post, care solicită Comisiei să nu ia în considerare, la analizarea acoperirii deficitului fondului de pensii, orice venituri obținute deja de RMG în ceea ce privește pasivele cu titlu de pensii, sub forma unor prețuri mai ridicate în zonele cu preț reglementat. Regatul Unit contestă această argumentație și își exprimă convingerea că nu există în mod real niciun efect de dublare între prețurile reglementate și acoperirea deficitului fondului de pensii, din cauza metodologiei și a măsurilor de reglementare aplicate de RMG și de autoritatea de reglementare, care s-au asigurat că RMG nu va primi fonduri în același scop de două ori. |
| --- | --- |

(135)

Totodată, Regatul Unit prezintă, de asemenea, observații pe marginea opiniei Deutsche Post, care solicită Comisiei să nu ia în considerare, la analizarea acoperirii deficitului fondului de pensii, orice venituri obținute deja de RMG în ceea ce privește pasivele cu titlu de pensii, sub forma unor prețuri mai ridicate în zonele cu preț reglementat. Regatul Unit contestă această argumentație și își exprimă convingerea că nu există în mod real niciun efect de dublare între prețurile reglementate și acoperirea deficitului fondului de pensii, din cauza metodologiei și a măsurilor de reglementare aplicate de RMG și de autoritatea de reglementare, care s-au asigurat că RMG nu va primi fonduri în același scop de două ori.

| (136) | Regatul Unit respinge observația Deutsche Post potrivit căreia evaluarea ajutorului de stat în beneficiul fostului monopol în domeniul poștal ar trebui efectuată pe baza unui set de criterii identice pentru a asigura o aplicare uniformă a legislației Uniunii în toate statele membre și susține, în schimb, că Comisia trebuie să aibă libertatea de a evalua fiecare caz pe baza circumstanțelor specifice, luând în considerare particularitățile fiecărui caz. |
| --- | --- |

(136)

Regatul Unit respinge observația Deutsche Post potrivit căreia evaluarea ajutorului de stat în beneficiul fostului monopol în domeniul poștal ar trebui efectuată pe baza unui set de criterii identice pentru a asigura o aplicare uniformă a legislației Uniunii în toate statele membre și susține, în schimb, că Comisia trebuie să aibă libertatea de a evalua fiecare caz pe baza circumstanțelor specifice, luând în considerare particularitățile fiecărui caz.

| (137) | În sfârșit, Regatul Unit își exprimă punctul de vedere cu privire la numeroasele observații și sugestii prezentate de unele părți terțe, pe care le consideră drept relevante mai degrabă pentru activitatea de reglementare decât pentru cazul de față. În ceea ce privește aceste aspecte, precum separarea structurală, transparența, revizuirea și încetarea anumitor activități, Regatul Unit accentuează că astfel de măsuri sunt de natură reglementară și ar trebui aduse în discuție în contextul corespunzător cu autoritățile de reglementare, mai degrabă decât în contextul procedurilor legate de ajutoarele de stat. În plus, autoritățile britanice observă că sfera de aplicare a scutirii de TVA pentru serviciile poștale din Regatul Unit a fost deja abordată de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene (21) și se preconizează ca va fi revizuită în continuare de către autoritățile fiscale britanice. |
| --- | --- |

(137)

În sfârșit, Regatul Unit își exprimă punctul de vedere cu privire la numeroasele observații și sugestii prezentate de unele părți terțe, pe care le consideră drept relevante mai degrabă pentru activitatea de reglementare decât pentru cazul de față. În ceea ce privește aceste aspecte, precum separarea structurală, transparența, revizuirea și încetarea anumitor activități, Regatul Unit accentuează că astfel de măsuri sunt de natură reglementară și ar trebui aduse în discuție în contextul corespunzător cu autoritățile de reglementare, mai degrabă decât în contextul procedurilor legate de ajutoarele de stat. În plus, autoritățile britanice observă că sfera de aplicare a scutirii de TVA pentru serviciile poștale din Regatul Unit a fost deja abordată de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene (21) și se preconizează ca va fi revizuită în continuare de către autoritățile fiscale britanice.

5.   EVALUARE

5.1.   Existența unui ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat și potențialii beneficiari

| (138) | Articolul 107 alineatul (1) din tratat prevede că „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Pentru a determina dacă o măsură constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, Comisia trebuie să aplice următoarele criterii: măsura trebuie să fie imputabilă statului și trebuie să utilizeze resursele de stat, trebuie să confere un avantaj anumitor întreprinderi sau anumitor sectoare, denaturând astfel concurența, și trebuie să afecteze schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(138)

Articolul 107 alineatul (1) din tratat prevede că „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Pentru a determina dacă o măsură constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, Comisia trebuie să aplice următoarele criterii: măsura trebuie să fie imputabilă statului și trebuie să utilizeze resursele de stat, trebuie să confere un avantaj anumitor întreprinderi sau anumitor sectoare, denaturând astfel concurența, și trebuie să afecteze schimburile comerciale între statele membre.

5.1.1.   Resursele de stat

| (139) | Articolul 107 alineatul (1) vizează ajutoarele acordate de către state sau din resursele de stat. Altfel spus, măsurile în cauză trebuie să fie rezultatul unui comportament imputabil statului sau să implice resurse de stat. |
| --- | --- |

(139)

Articolul 107 alineatul (1) vizează ajutoarele acordate de către state sau din resursele de stat. Altfel spus, măsurile în cauză trebuie să fie rezultatul unui comportament imputabil statului sau să implice resurse de stat.

| (140) | În ceea ce privește acoperirea deficitului fondului de pensii, preluarea de către Regatul Unit a unei părți din pasivele acumulate de RMG cu titlu de pensii este finanțată din resurse de stat și este imputabilă statului: Regatul Unit va înființa un nou sistem obligatoriu de pensii care va reprezenta un angajament al Guvernului Regatului Unit și către care va fi transferată o anumită parte a pasivelor acumulate deținute de RMPP. |
| --- | --- |

(140)

În ceea ce privește acoperirea deficitului fondului de pensii, preluarea de către Regatul Unit a unei părți din pasivele acumulate de RMG cu titlu de pensii este finanțată din resurse de stat și este imputabilă statului: Regatul Unit va înființa un nou sistem obligatoriu de pensii care va reprezenta un angajament al Guvernului Regatului Unit și către care va fi transferată o anumită parte a pasivelor acumulate deținute de RMPP.

| (141) | În ceea ce privește măsurile de reducere a datoriei, acestea sunt, în mod clar, finanțate din resurse de stat și imputabile statului: Regatul Unit va anula datoria din împrumuturile scadente pe care RMG i le datorează în prezent. |
| --- | --- |

(141)

În ceea ce privește măsurile de reducere a datoriei, acestea sunt, în mod clar, finanțate din resurse de stat și imputabile statului: Regatul Unit va anula datoria din împrumuturile scadente pe care RMG i le datorează în prezent.

5.1.2.   Avantajul selectiv

| (142) | Pentru a aprecia dacă măsurile în cauză comportă elemente de ajutor de stat, trebuie să se stabilească dacă aceste măsuri conferă un avantaj economic RMG prin aceea că îi permit să evite să suporte costuri care ar fi trebuit să fie suportate, în mod normal, din resursele financiare proprii ale întreprinderii, împiedicând astfel forțele prezente pe piață să își producă efectele normale (22). |
| --- | --- |

(142)

Pentru a aprecia dacă măsurile în cauză comportă elemente de ajutor de stat, trebuie să se stabilească dacă aceste măsuri conferă un avantaj economic RMG prin aceea că îi permit să evite să suporte costuri care ar fi trebuit să fie suportate, în mod normal, din resursele financiare proprii ale întreprinderii, împiedicând astfel forțele prezente pe piață să își producă efectele normale (22).

| (143) | În această privință, trebuie, de asemenea, să se țină seama de faptul că anumite elemente din jurisprudența Curții contrazic ipoteza potrivit căreia compensarea unui dezavantaj structural ar exclude calificarea drept ajutor. Curtea de Justiție a arătat, în mod constant, că existența unui ajutor ar trebui apreciată în funcție de efectele și nu de cauzele sau obiectivele intervențiilor statului (23). Curtea de Justiție a susținut, de asemenea, că noțiunea de ajutor cuprinde avantajele acordate de către autoritățile publice care, sub diverse forme, diminuează costurile incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi (24). De asemenea, Curtea de Justiție a arătat, în mod clar, că costurile legate de remunerarea angajaților grevează, prin natura lor, bugetul întreprinderilor, indiferent dacă decurg sau nu din obligații legale sau din acorduri colective (25). În acest context, Curtea de Justiție a apreciat că faptul că măsurile de stat vizează compensarea costurilor suplimentare nu poate constitui un motiv pentru a nu fi calificate drept ajutor (26). |
| --- | --- |

(143)

În această privință, trebuie, de asemenea, să se țină seama de faptul că anumite elemente din jurisprudența Curții contrazic ipoteza potrivit căreia compensarea unui dezavantaj structural ar exclude calificarea drept ajutor. Curtea de Justiție a arătat, în mod constant, că existența unui ajutor ar trebui apreciată în funcție de efectele și nu de cauzele sau obiectivele intervențiilor statului (23). Curtea de Justiție a susținut, de asemenea, că noțiunea de ajutor cuprinde avantajele acordate de către autoritățile publice care, sub diverse forme, diminuează costurile incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi (24). De asemenea, Curtea de Justiție a arătat, în mod clar, că costurile legate de remunerarea angajaților grevează, prin natura lor, bugetul întreprinderilor, indiferent dacă decurg sau nu din obligații legale sau din acorduri colective (25). În acest context, Curtea de Justiție a apreciat că faptul că măsurile de stat vizează compensarea costurilor suplimentare nu poate constitui un motiv pentru a nu fi calificate drept ajutor (26).

| (144) | Comisia este de părere că obligațiile pe care le are o întreprindere, în temeiul legislației muncii sau a contractelor colective cu sindicatele, precum costurile legate de pensii, fac parte din costurile normale ale activității pe care întreprinderea trebuie să le asigure din resurse proprii (27). Aceste costuri sunt inerente în activitatea economică a întreprinderii (28). Nu este important dacă întreprinderea suportă costurile legate de pensii prin finanțarea directă a pensiilor fostului personal sau prin plata unor contribuții la un fond de pensii care, la rândul său, folosește contribuțiile colectate pentru a finanța pensiile angajaților întreprinderii. Elementul determinant este, în orice caz, faptul că întreprinderea trebuie să suporte întregul cost al pensiilor. |
| --- | --- |

(144)

Comisia este de părere că obligațiile pe care le are o întreprindere, în temeiul legislației muncii sau a contractelor colective cu sindicatele, precum costurile legate de pensii, fac parte din costurile normale ale activității pe care întreprinderea trebuie să le asigure din resurse proprii (27). Aceste costuri sunt inerente în activitatea economică a întreprinderii (28). Nu este important dacă întreprinderea suportă costurile legate de pensii prin finanțarea directă a pensiilor fostului personal sau prin plata unor contribuții la un fond de pensii care, la rândul său, folosește contribuțiile colectate pentru a finanța pensiile angajaților întreprinderii. Elementul determinant este, în orice caz, faptul că întreprinderea trebuie să suporte întregul cost al pensiilor.

| (145) | În ceea ce privește acoperirea deficitului fondului de pensii, Comisia observă că aceasta va conferi un avantaj financiar grupului RMG, având în vedere efectele pe care le are asupra RMG deficitul din RMPP și obligațiile pe care RMG le are față de RMPP în conformitate cu legislația în domeniul pensiilor din Regatul Unit. Aceste obligații includ plata contribuțiilor, în special pentru corectarea deficitului, și se reflectă în faptul că deficitul este înregistrat în bilanțul RMG, în conformitate cu norma 19 din standardele internaționale de contabilitate [denumite în continuare IAS (International Accounting Standards)]. Prin urmare, Comisia consideră că preluarea de către Regatul Unit a anumitor pasive acumulate cu titlu de pensii va degreva RMG de obligații financiare pe care o întreprindere ar trebui să le suporte în mod normal, împiedicând astfel forțele de pe piață să își producă efectul normal. |
| --- | --- |

(145)

În ceea ce privește acoperirea deficitului fondului de pensii, Comisia observă că aceasta va conferi un avantaj financiar grupului RMG, având în vedere efectele pe care le are asupra RMG deficitul din RMPP și obligațiile pe care RMG le are față de RMPP în conformitate cu legislația în domeniul pensiilor din Regatul Unit. Aceste obligații includ plata contribuțiilor, în special pentru corectarea deficitului, și se reflectă în faptul că deficitul este înregistrat în bilanțul RMG, în conformitate cu norma 19 din standardele internaționale de contabilitate [denumite în continuare IAS (International Accounting Standards)]. Prin urmare, Comisia consideră că preluarea de către Regatul Unit a anumitor pasive acumulate cu titlu de pensii va degreva RMG de obligații financiare pe care o întreprindere ar trebui să le suporte în mod normal, împiedicând astfel forțele de pe piață să își producă efectul normal.

| (146) | În plus, Comisia observă că acoperirea deficitului fondului de pensii nu conferă un avantaj doar grupului RMG, ci și filialei sale POL, deoarece o scutește pe aceasta din urmă de obligația de a contribui la deficitul fondului de pensii prevăzută în contractele de detașare încheiate cu RMG. Pe de altă parte, GLS nu este considerată beneficiară a acoperirii deficitului fondului de pensii având în vedere faptul că angajații săi nu fac parte din RMPP, iar sistemul său de pensii nu are niciun tip de legătură cu RMPP. |
| --- | --- |

(146)

În plus, Comisia observă că acoperirea deficitului fondului de pensii nu conferă un avantaj doar grupului RMG, ci și filialei sale POL, deoarece o scutește pe aceasta din urmă de obligația de a contribui la deficitul fondului de pensii prevăzută în contractele de detașare încheiate cu RMG. Pe de altă parte, GLS nu este considerată beneficiară a acoperirii deficitului fondului de pensii având în vedere faptul că angajații săi nu fac parte din RMPP, iar sistemul său de pensii nu are niciun tip de legătură cu RMPP.

| (147) | De asemenea, Comisia observă că argumentele prezentate pentru a demonstra că costurile suportate de RMG sunt mai ridicate decât cele ale concurenților săi sunt irelevante în sensul stabilirii dacă acoperirea deficitului fondului de pensii constituie ajutor de stat. Cu toate acestea, nivelul comparativ al acestora poate fi luat în considerare în evaluarea compatibilității acoperirii deficitului fondului de pensii. |
| --- | --- |

(147)

De asemenea, Comisia observă că argumentele prezentate pentru a demonstra că costurile suportate de RMG sunt mai ridicate decât cele ale concurenților săi sunt irelevante în sensul stabilirii dacă acoperirea deficitului fondului de pensii constituie ajutor de stat. Cu toate acestea, nivelul comparativ al acestora poate fi luat în considerare în evaluarea compatibilității acoperirii deficitului fondului de pensii.

| (148) | Prin urmare, în opinia Comisiei, acoperirea deficitului fondului de pensii conferă grupului RMG și filialei POL un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(148)

Prin urmare, în opinia Comisiei, acoperirea deficitului fondului de pensii conferă grupului RMG și filialei POL un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (149) | În ceea ce privește neimpozitarea deblocării provizioanelor constituite în conturi ca urmare a deficitului fondului de pensii, Comisia acceptă argumentul Regatului Unit potrivit căruia aceasta este o măsură justificată, deoarece constituirea rezervelor nu poate fi dedusă din impozit. Pasivele cu titlu de pensii aflate la ora actuală în conturile RMG reprezintă sume încă neplătite în conformitate cu RMPP, iar legislația fiscală din Regatul Unit prevede că scutirea de impozit este admisă pentru contribuțiile la pensii doar dacă și atunci când acestea sunt plătite. Astfel, până la ora actuală, RMG nu a solicitat nicio scutire de impozit pentru niciunul dintre pasivele din conturile sale. După transferul acestor pasive în noul sistem, RMG nu va mai răspunde de finanțarea RMPP și, drept urmare, nu va solicita nicio scutire de impozit. Având în vedere că RMG nu va mai avea posibilitatea de a solicita scutirea de impozit în cazul pasivelor cu titlu de pensii existente la ora actuală în conturile sale, în egală măsură nu se așteaptă să fie supus unui impozit la anularea provizioanelor din conturile sale. Prin urmare, Comisia constată că tratamentul fiscal al acoperirii deficitului fondului de pensii nu implică un avantaj selectiv pentru RMG și, în consecință, nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(149)

În ceea ce privește neimpozitarea deblocării provizioanelor constituite în conturi ca urmare a deficitului fondului de pensii, Comisia acceptă argumentul Regatului Unit potrivit căruia aceasta este o măsură justificată, deoarece constituirea rezervelor nu poate fi dedusă din impozit. Pasivele cu titlu de pensii aflate la ora actuală în conturile RMG reprezintă sume încă neplătite în conformitate cu RMPP, iar legislația fiscală din Regatul Unit prevede că scutirea de impozit este admisă pentru contribuțiile la pensii doar dacă și atunci când acestea sunt plătite. Astfel, până la ora actuală, RMG nu a solicitat nicio scutire de impozit pentru niciunul dintre pasivele din conturile sale. După transferul acestor pasive în noul sistem, RMG nu va mai răspunde de finanțarea RMPP și, drept urmare, nu va solicita nicio scutire de impozit. Având în vedere că RMG nu va mai avea posibilitatea de a solicita scutirea de impozit în cazul pasivelor cu titlu de pensii existente la ora actuală în conturile sale, în egală măsură nu se așteaptă să fie supus unui impozit la anularea provizioanelor din conturile sale. Prin urmare, Comisia constată că tratamentul fiscal al acoperirii deficitului fondului de pensii nu implică un avantaj selectiv pentru RMG și, în consecință, nu constituie ajutor de stat.

| (150) | În ceea ce privește evaluarea privind existența unui avantaj selectiv în cazul măsurilor de reducere a datoriei, Comisia examinează acest tip de măsuri în conformitate cu criteriul creditorului privat (29). Acest criteriu stabilește dacă un creditor privat aflat într-o situație identică ar fi acționat în același fel pentru a-și maximiza șansele de a-și recupera creditul. Comisia remarcă, în primul rând, că Regatul Unit nu a susținut că acționează în conformitate cu comportamentul unui creditor privat în ceea ce privește măsurile de reducere a datoriei și, prin urmare, nu a pus la dispoziția Comisiei nicio informație care să permită aplicarea unui astfel de criteriu. În al doilea rând, Comisia este de părere că un creditor privat nu ar fi fost de acord cu o reducere a creditului său fără a solicita nicio altă clauză contractuală sau, cel puțin, un acord de reeșalonare a creditului restant pentru a-și maximiza șansele de a-și recupera datoria după o restructurare reușită. Prin urmare, Comisia constată că măsurile de reducere a datoriei din cadrul planului de restructurare oferă RMG și POL un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(150)

În ceea ce privește evaluarea privind existența unui avantaj selectiv în cazul măsurilor de reducere a datoriei, Comisia examinează acest tip de măsuri în conformitate cu criteriul creditorului privat (29). Acest criteriu stabilește dacă un creditor privat aflat într-o situație identică ar fi acționat în același fel pentru a-și maximiza șansele de a-și recupera creditul. Comisia remarcă, în primul rând, că Regatul Unit nu a susținut că acționează în conformitate cu comportamentul unui creditor privat în ceea ce privește măsurile de reducere a datoriei și, prin urmare, nu a pus la dispoziția Comisiei nicio informație care să permită aplicarea unui astfel de criteriu. În al doilea rând, Comisia este de părere că un creditor privat nu ar fi fost de acord cu o reducere a creditului său fără a solicita nicio altă clauză contractuală sau, cel puțin, un acord de reeșalonare a creditului restant pentru a-și maximiza șansele de a-și recupera datoria după o restructurare reușită. Prin urmare, Comisia constată că măsurile de reducere a datoriei din cadrul planului de restructurare oferă RMG și POL un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

5.1.3.   Denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale în interiorul Uniunii

| (151) | Atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale în interiorul Uniunii, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv. În conformitate cu jurisprudența constantă (30), pentru ca o măsură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre, este suficient ca beneficiarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței. |
| --- | --- |

(151)

Atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale în interiorul Uniunii, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv. În conformitate cu jurisprudența constantă (30), pentru ca o măsură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre, este suficient ca beneficiarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței.

| (152) | Piața serviciilor poștale din Regatul Unit a fost complet deschisă concurenței în 2006, pe anumite segmente ale pieței fiind deja deschisă înainte de această dată (de exemplu, livrarea de colete și livrarea corespondenței în vrac în cazul serviciilor de peste 4 000 de articole și, în general, orice serviciu poștal care nu a fost rezervat unei anumite întreprinderi). În acest context, este suficient să se sublinieze că RMG concurează cu întreprinderi cu sediul în alte state membre (precum Post NL sau Deutsche Post) și desfășoară la rândul său activități pe piețe din afara Regatului Unit prin filiala sa, GLS, în sectorul livrării expres de colete. Prin urmare, măsurile în cauză pot denatura concurența și pot afecta schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(152)

Piața serviciilor poștale din Regatul Unit a fost complet deschisă concurenței în 2006, pe anumite segmente ale pieței fiind deja deschisă înainte de această dată (de exemplu, livrarea de colete și livrarea corespondenței în vrac în cazul serviciilor de peste 4 000 de articole și, în general, orice serviciu poștal care nu a fost rezervat unei anumite întreprinderi). În acest context, este suficient să se sublinieze că RMG concurează cu întreprinderi cu sediul în alte state membre (precum Post NL sau Deutsche Post) și desfășoară la rândul său activități pe piețe din afara Regatului Unit prin filiala sa, GLS, în sectorul livrării expres de colete. Prin urmare, măsurile în cauză pot denatura concurența și pot afecta schimburile comerciale între statele membre.

5.1.4.   Concluzie privind existența ajutorului

| (153) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că atât acoperirea deficitului fondului de pensii, cât și reducerea datoriei în cadrul planului de restructurare constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(153)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că atât acoperirea deficitului fondului de pensii, cât și reducerea datoriei în cadrul planului de restructurare constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

5.2.   Compatibilitatea ajutorului

| (154) | Având în vedere că, în mod clar, derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din tratat și la articolul 107 alineatul (3) literele (a) și (b) din tratat nu se aplică, Comisia va evalua în ce măsură acoperirea deficitului fondului de pensii și măsura de reducere a datoriei pot fi considerate compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. |
| --- | --- |

(154)

Având în vedere că, în mod clar, derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din tratat și la articolul 107 alineatul (3) literele (a) și (b) din tratat nu se aplică, Comisia va evalua în ce măsură acoperirea deficitului fondului de pensii și măsura de reducere a datoriei pot fi considerate compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

| (155) | Regatul Unit nu a invocat articolul 106 alineatul (2) din tratat ca justificare pentru compatibilitatea ajutorului acordat în beneficiul RMG. |
| --- | --- |

(155)

Regatul Unit nu a invocat articolul 106 alineatul (2) din tratat ca justificare pentru compatibilitatea ajutorului acordat în beneficiul RMG.

5.2.1.   Compatibilitatea acoperirii deficitului fondului de pensii ca o compensație pentru costurile moștenite legate de pensii în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat

| (156) | Comisia va evalua dacă acoperirea deficitului fondului de pensii poate fi declarată compatibilă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, care prevede că ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice pot fi declarate compatibile în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

(156)

Comisia va evalua dacă acoperirea deficitului fondului de pensii poate fi declarată compatibilă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, care prevede că ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice pot fi declarate compatibile în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.

| (157) | Potrivit jurisprudenței, Comisia poate declara un ajutor de stat compatibil cu piața internă dacă acesta contribuie la atingerea unui obiectiv de interes comun (31), este necesar pentru atingerea acestui obiectiv (32) și nu afectează în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun (proporționalitate). |
| --- | --- |

(157)

Potrivit jurisprudenței, Comisia poate declara un ajutor de stat compatibil cu piața internă dacă acesta contribuie la atingerea unui obiectiv de interes comun (31), este necesar pentru atingerea acestui obiectiv (32) și nu afectează în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun (proporționalitate).

| (158) | Serviciile poștale contribuie la coeziunea socială, economică și teritorială în cadrul Uniunii. Deschiderea treptată a serviciilor poștale spre concurență, care a început la nivelul Uniunii în 1998, a generat creșterea calității, sporirea eficienței și o mai bună adaptare la cerințele utilizatorilor. Liberalizarea pieței a permis crearea unei piețe interne a serviciilor poștale. Prin urmare, acest lucru a contribuit la obiectivul creării pieței interne prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(158)

Serviciile poștale contribuie la coeziunea socială, economică și teritorială în cadrul Uniunii. Deschiderea treptată a serviciilor poștale spre concurență, care a început la nivelul Uniunii în 1998, a generat creșterea calității, sporirea eficienței și o mai bună adaptare la cerințele utilizatorilor. Liberalizarea pieței a permis crearea unei piețe interne a serviciilor poștale. Prin urmare, acest lucru a contribuit la obiectivul creării pieței interne prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană.

| (159) | Cu toate acestea, în decursul procesului de liberalizare, fostul operator poștal principal ar putea suferi de pe urma unui dezavantaj competitiv, deoarece se confruntă cu povara „costurilor moștenite”, adică acele costuri provenite din angajamente asumate înainte de începerea deschiderii pieței și care nu mai pot fi onorate în aceleași condiții într-un mediu al unei piețe concurențiale, deoarece operatorul tradițional nu mai este capabil să transfere către clienți costurile corespunzătoare acestei situații. |
| --- | --- |

(159)

Cu toate acestea, în decursul procesului de liberalizare, fostul operator poștal principal ar putea suferi de pe urma unui dezavantaj competitiv, deoarece se confruntă cu povara „costurilor moștenite”, adică acele costuri provenite din angajamente asumate înainte de începerea deschiderii pieței și care nu mai pot fi onorate în aceleași condiții într-un mediu al unei piețe concurențiale, deoarece operatorul tradițional nu mai este capabil să transfere către clienți costurile corespunzătoare acestei situații.

| (160) | Comisia a recunoscut, în practica sa decizională, că tranziția treptată de la o situație de concurență în mare parte restrânsă la o concurență reală la nivelul Uniunii trebuie să se realizeze în condiții economice acceptabile (33). Prin urmare, aceasta a acceptat în mai multe decizii ca statele membre să acorde ajutoare de stat pentru a degreva operatorul tradițional de o parte din pasivele sale cu titlu de pensii „moștenite” (34). |
| --- | --- |

(160)

Comisia a recunoscut, în practica sa decizională, că tranziția treptată de la o situație de concurență în mare parte restrânsă la o concurență reală la nivelul Uniunii trebuie să se realizeze în condiții economice acceptabile (33). Prin urmare, aceasta a acceptat în mai multe decizii ca statele membre să acorde ajutoare de stat pentru a degreva operatorul tradițional de o parte din pasivele sale cu titlu de pensii „moștenite” (34).

| (161) | În decizia sa privind ajutorul de stat acordat întreprinderii EDF (35), Comisia a declarat compatibil cu piața comună ajutorul de stat care scutea EDF de pasivele specifice în materie de pensii, care le depășeau pe cele rezultate din sistemul general de pensii și care fuseseră definite în timpul perioadei de monopol. Comisia a afirmat că situația acestor obligații nu era foarte diferită, prin natura sa, de cea a costurilor irecuperabile din sectorul energiei (36) și că, prin urmare, respectivul ajutor pentru compensarea costurilor excesive în materie de pensii va fi tratat la fel ca o compensație pentru costurile irecuperabile. Prin urmare, Comisia a declarat că se va aplica aceeași abordare la analizarea unor cauze similare în viitor. |
| --- | --- |

(161)

În decizia sa privind ajutorul de stat acordat întreprinderii EDF (35), Comisia a declarat compatibil cu piața comună ajutorul de stat care scutea EDF de pasivele specifice în materie de pensii, care le depășeau pe cele rezultate din sistemul general de pensii și care fuseseră definite în timpul perioadei de monopol. Comisia a afirmat că situația acestor obligații nu era foarte diferită, prin natura sa, de cea a costurilor irecuperabile din sectorul energiei (36) și că, prin urmare, respectivul ajutor pentru compensarea costurilor excesive în materie de pensii va fi tratat la fel ca o compensație pentru costurile irecuperabile. Prin urmare, Comisia a declarat că se va aplica aceeași abordare la analizarea unor cauze similare în viitor.

| (162) | În decizia sa din 10 octombrie 2007 privind ajutorul de stat acordat La Poste (37), Comisia a declarat compatibil cu piața comună ajutorul de stat care scutea La Poste de pasivele specifice cu titlu de pensii, care le depășeau pe cele rezultate din sistemul general de pensii și care fuseseră definite în timpul perioadei de monopol. Aceste pasive rezultau, în primul rând, din contribuțiile mai mari la fondul de pensii aferente angajaților cu statut de funcționari de stat și, în al doilea rând, ca urmare a cerinței privind echilibrarea sistemului de pensii pentru acești angajați. |
| --- | --- |

(162)

În decizia sa din 10 octombrie 2007 privind ajutorul de stat acordat La Poste (37), Comisia a declarat compatibil cu piața comună ajutorul de stat care scutea La Poste de pasivele specifice cu titlu de pensii, care le depășeau pe cele rezultate din sistemul general de pensii și care fuseseră definite în timpul perioadei de monopol. Aceste pasive rezultau, în primul rând, din contribuțiile mai mari la fondul de pensii aferente angajaților cu statut de funcționari de stat și, în al doilea rând, ca urmare a cerinței privind echilibrarea sistemului de pensii pentru acești angajați.

| (163) | Comisia a afirmat că măsurile s-au limitat la strictul necesar pentru crearea unor condiții egale în ceea ce privește contribuțiile sociale, contribuind în cele din urmă la favorizarea dezvoltării concurenței și la continuarea liberalizării sectorului poștal. Aceasta a adăugat în continuare, prin intermediul unei paralele cu decizia EDF, că La Poste nu mai recruta funcționari și că viitoarele plăți cu titlu de pensii ale La Poste o plasau într-o poziție comparabilă în raport cu concurenții săi în ceea ce privește contribuțiile sociale. |
| --- | --- |

(163)

Comisia a afirmat că măsurile s-au limitat la strictul necesar pentru crearea unor condiții egale în ceea ce privește contribuțiile sociale, contribuind în cele din urmă la favorizarea dezvoltării concurenței și la continuarea liberalizării sectorului poștal. Aceasta a adăugat în continuare, prin intermediul unei paralele cu decizia EDF, că La Poste nu mai recruta funcționari și că viitoarele plăți cu titlu de pensii ale La Poste o plasau într-o poziție comparabilă în raport cu concurenții săi în ceea ce privește contribuțiile sociale.

| (164) | În decizia sa din 25 ianuarie 2012 privind subvențiile pentru finanțarea costurilor aferente pensiilor funcționarilor publici de la Deutsche Post (38), Comisia a verificat, la fel ca în cazul La Poste, dacă contribuțiile sociale suportate de către Deutsche Post erau similare cu cele ale concurenților din mediul privat. Comisia a constatat că, pe lângă subvențiile pentru pensii, Deutsche Post beneficia, de asemenea, de creșteri de preț la timbrele omagiale pentru a finanța costurile pensiilor funcționarilor publici. Având în vedere acest avantaj suplimentar, Deutsche Post a suportat efectiv contribuții sociale semnificativ mai reduse decât concurenții privați din anumite segmente de piață. În consecință, Comisia a declarat subvențiile pentru pensii ca fiind parțial incompatibile cu piața internă și a solicitat Germaniei să recupereze cota-parte incompatibilă din subvențiile pentru pensii. |
| --- | --- |

(164)

În decizia sa din 25 ianuarie 2012 privind subvențiile pentru finanțarea costurilor aferente pensiilor funcționarilor publici de la Deutsche Post (38), Comisia a verificat, la fel ca în cazul La Poste, dacă contribuțiile sociale suportate de către Deutsche Post erau similare cu cele ale concurenților din mediul privat. Comisia a constatat că, pe lângă subvențiile pentru pensii, Deutsche Post beneficia, de asemenea, de creșteri de preț la timbrele omagiale pentru a finanța costurile pensiilor funcționarilor publici. Având în vedere acest avantaj suplimentar, Deutsche Post a suportat efectiv contribuții sociale semnificativ mai reduse decât concurenții privați din anumite segmente de piață. În consecință, Comisia a declarat subvențiile pentru pensii ca fiind parțial incompatibile cu piața internă și a solicitat Germaniei să recupereze cota-parte incompatibilă din subvențiile pentru pensii.

| (165) | În decizia sa din aceeași zi în cazul BPost (39), Comisia a constatat că ajutorul de stat acordat BPost în legătură cu pasivele aferente pensiilor funcționarilor publici este compatibil cu piața internă, conform articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, având în vedere că a degrevat BPost de costurile moștenite în materie de pensii fără a plasa întreprinderea într-o poziție mai favorabilă decât cea a concurenților săi în ceea ce privește contribuțiile sociale. Comisia a verificat dacă respectivele contribuții sociale suportate de Poșta belgiană erau echivalente cu cele ale concurenților din mediul privat. |
| --- | --- |

(165)

În decizia sa din aceeași zi în cazul BPost (39), Comisia a constatat că ajutorul de stat acordat BPost în legătură cu pasivele aferente pensiilor funcționarilor publici este compatibil cu piața internă, conform articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, având în vedere că a degrevat BPost de costurile moștenite în materie de pensii fără a plasa întreprinderea într-o poziție mai favorabilă decât cea a concurenților săi în ceea ce privește contribuțiile sociale. Comisia a verificat dacă respectivele contribuții sociale suportate de Poșta belgiană erau echivalente cu cele ale concurenților din mediul privat.

| (166) | Există anumite paralele între cazul RMG și jurisprudența existentă. |
| --- | --- |

(166)

Există anumite paralele între cazul RMG și jurisprudența existentă.

| (167) | În primul rând, toate cazurile implică un risc economic material și obligații nelimitate: RMG suportă riscul economic al unui sistem de pensii care își are originea în statutul său anterior de monopol public. Ceilalți operatori tradiționali au suportat un risc similar înainte de a fi degrevați de obligațiile lor și erau dezavantajați în mod similar în comparație cu concurenții lor. Toate cazurile vizează beneficiari ai ajutoarelor aflați în poziții echivalente, deoarece sistemele lor de pensii erau semnificativ diferite de cele ale concurenților. |
| --- | --- |

(167)

În primul rând, toate cazurile implică un risc economic material și obligații nelimitate: RMG suportă riscul economic al unui sistem de pensii care își are originea în statutul său anterior de monopol public. Ceilalți operatori tradiționali au suportat un risc similar înainte de a fi degrevați de obligațiile lor și erau dezavantajați în mod similar în comparație cu concurenții lor. Toate cazurile vizează beneficiari ai ajutoarelor aflați în poziții echivalente, deoarece sistemele lor de pensii erau semnificativ diferite de cele ale concurenților.

| (168) | În al doilea rând, la fel ca în cazurile anterioare, Comisia consideră că, în absența oricărei intervenții din partea statului pentru degrevarea RMG de cel puțin o parte dintre pasivele sale cu titlu de pensii, RMG nu ar fi avut capacitatea de a concura prin propriile forțe cu concurenții săi. În cele din urmă, deficitul neacoperit al fondului său de pensii ar conduce RMG la faliment. Astfel cum s-a menționat la considerentul 29, RMG a înregistrat, la sfârșitul exercițiului financiar 2010/2011, active de exploatare negative în bilanțul său. Chiar și după punerea în aplicare cu succes a planului de restructurare, RMG ar rămâne cu pasive nete de cel puțin 2 000 de milioane GBP, dacă deficitul fondului de pensii nu ar fi acoperit. |
| --- | --- |

(168)

În al doilea rând, la fel ca în cazurile anterioare, Comisia consideră că, în absența oricărei intervenții din partea statului pentru degrevarea RMG de cel puțin o parte dintre pasivele sale cu titlu de pensii, RMG nu ar fi avut capacitatea de a concura prin propriile forțe cu concurenții săi. În cele din urmă, deficitul neacoperit al fondului său de pensii ar conduce RMG la faliment. Astfel cum s-a menționat la considerentul 29, RMG a înregistrat, la sfârșitul exercițiului financiar 2010/2011, active de exploatare negative în bilanțul său. Chiar și după punerea în aplicare cu succes a planului de restructurare, RMG ar rămâne cu pasive nete de cel puțin 2 000 de milioane GBP, dacă deficitul fondului de pensii nu ar fi acoperit.

| (169) | Totuși, există anumiți factori care diferențiază cazurile anterioare de cel de față. |
| --- | --- |

(169)

Totuși, există anumiți factori care diferențiază cazurile anterioare de cel de față.

| (170) | În primul rând, sistemele de pensii din Regatul Unit diferă semnificativ de cele din alte state membre. Majoritatea sistemelor de pensii ocupaționale nu fac parte din sistemul de pensii de stat, cunoscut ca State Earnings Related Pension Scheme (Schema obligatorie de pensii suplimentare). Majoritatea întreprinderilor mari își administrează propriul sistem de pensii. Conform legislației în domeniul pensiilor din Regatul Unit, aceste sisteme trebuie să asigure o pensie care respectă anumite standarde, iar angajatorii au anumite obligații prin care trebuie să se asigure că acestea sunt finanțate corespunzător. În conformitate cu standardele contabile curente (IAS), angajatorii trebuie să înregistreze deficitele acestor scheme de pensii în bilanțuri. |
| --- | --- |

(170)

În primul rând, sistemele de pensii din Regatul Unit diferă semnificativ de cele din alte state membre. Majoritatea sistemelor de pensii ocupaționale nu fac parte din sistemul de pensii de stat, cunoscut ca State Earnings Related Pension Scheme (Schema obligatorie de pensii suplimentare). Majoritatea întreprinderilor mari își administrează propriul sistem de pensii. Conform legislației în domeniul pensiilor din Regatul Unit, aceste sisteme trebuie să asigure o pensie care respectă anumite standarde, iar angajatorii au anumite obligații prin care trebuie să se asigure că acestea sunt finanțate corespunzător. În conformitate cu standardele contabile curente (IAS), angajatorii trebuie să înregistreze deficitele acestor scheme de pensii în bilanțuri.

| (171) | În acest sens, RMPP este, în principiu, similar fondurilor de pensii ale concurenților din mediul privat. Singura diferență dintre RMG și concurenții săi este faptul că nivelul pasivelor cu titlu de pensii – și, prin urmare, deficitul RMPP – a fost generat de clauzele și condițiile convenite în perioada de monopol și în conformitate cu statutul funcționarilor publici. |
| --- | --- |

(171)

În acest sens, RMPP este, în principiu, similar fondurilor de pensii ale concurenților din mediul privat. Singura diferență dintre RMG și concurenții săi este faptul că nivelul pasivelor cu titlu de pensii – și, prin urmare, deficitul RMPP – a fost generat de clauzele și condițiile convenite în perioada de monopol și în conformitate cu statutul funcționarilor publici.

| (172) | În plus, condițiile și nivelurile altor costuri sociale (de exemplu, contribuții la sistemul de pensii de stat, contribuții la asigurările de sănătate și șomaj) nu diferă între angajații RMG și cei ai concurenților din mediul privat. |
| --- | --- |

(172)

În plus, condițiile și nivelurile altor costuri sociale (de exemplu, contribuții la sistemul de pensii de stat, contribuții la asigurările de sănătate și șomaj) nu diferă între angajații RMG și cei ai concurenților din mediul privat.

| (173) | În sfârșit, RMG își va păstra responsabilitatea pentru toate pasivele acumulate în viitor precum și pentru obligațiile apărute în urma creșterii pasivelor acumulate anterior cu angajații actuali ca urmare a unei viitoare creșteri salariale peste nivelul inflației. Aceasta înseamnă că RMG va continua să suporte același nivel de costuri în materie de pensii pentru noile drepturi la pensie dobândite. Prin urmare, acoperirea notificată a deficitului fondului de pensii va reduce doar pasivele istorice cu titlu de pensii acumulate până la 1 aprilie 2012, data aplicării degrevării, RMG păstrându-și întreaga responsabilitate pentru orice deficit care ar putea fi generat de noile drepturi la pensie apărute după acoperirea deficitului. |
| --- | --- |

(173)

În sfârșit, RMG își va păstra responsabilitatea pentru toate pasivele acumulate în viitor precum și pentru obligațiile apărute în urma creșterii pasivelor acumulate anterior cu angajații actuali ca urmare a unei viitoare creșteri salariale peste nivelul inflației. Aceasta înseamnă că RMG va continua să suporte același nivel de costuri în materie de pensii pentru noile drepturi la pensie dobândite. Prin urmare, acoperirea notificată a deficitului fondului de pensii va reduce doar pasivele istorice cu titlu de pensii acumulate până la 1 aprilie 2012, data aplicării degrevării, RMG păstrându-și întreaga responsabilitate pentru orice deficit care ar putea fi generat de noile drepturi la pensie apărute după acoperirea deficitului.

| (174) | Aceste diferențe justifică o ajustare a abordării aplicate în cazurile anterioare pentru evaluarea compatibilității măsurilor în discuție și luarea în considerare a elementelor specifice sistemelor de pensii din Regatul Unit. În cazurile anterioare, contribuțiile sociale obligatorii (de exemplu, contribuția la asigurările sociale de pensii, sănătate și șomaj) au fost utilizate ca referință, însă o astfel de abordare nu este adecvată în cazul de față. |
| --- | --- |

(174)

Aceste diferențe justifică o ajustare a abordării aplicate în cazurile anterioare pentru evaluarea compatibilității măsurilor în discuție și luarea în considerare a elementelor specifice sistemelor de pensii din Regatul Unit. În cazurile anterioare, contribuțiile sociale obligatorii (de exemplu, contribuția la asigurările sociale de pensii, sănătate și șomaj) au fost utilizate ca referință, însă o astfel de abordare nu este adecvată în cazul de față.

| (175) | În primul rând, având în vedere că RMG suportă – pe lângă costurile legate de pensii – același nivel de costuri valabil pentru concurenții săi în cazul altor asigurări (de exemplu, condițiile de finanțare ale asigurărilor de sănătate și șomaj nu diferă de cele ale concurenților), trebuie să se realizeze o evaluare comparativă în privința finanțării pasivelor cu titlu de pensii. Trebuie să se asigure că RMG se află pe o poziție echivalentă cu a concurenților săi în ceea ce privește obligațiile asociate finanțării fondurilor de pensii. |
| --- | --- |

(175)

În primul rând, având în vedere că RMG suportă – pe lângă costurile legate de pensii – același nivel de costuri valabil pentru concurenții săi în cazul altor asigurări (de exemplu, condițiile de finanțare ale asigurărilor de sănătate și șomaj nu diferă de cele ale concurenților), trebuie să se realizeze o evaluare comparativă în privința finanțării pasivelor cu titlu de pensii. Trebuie să se asigure că RMG se află pe o poziție echivalentă cu a concurenților săi în ceea ce privește obligațiile asociate finanțării fondurilor de pensii.

| (176) | În al doilea rând, în cazurile anterioare, Comisia a aprobat un asemenea nivel de ajutor, încât viitoarele costuri sociale ale operatorului tradițional erau plafonate la ratele de contribuție ale concurenților. Reforma Regatului Unit nu este la fel de amplă, ci lasă în seama RMG întreaga responsabilitate financiară pentru orice deficit rezultat în urma drepturilor de pensii nou dobândite. Prin urmare, comparația trebuia bazată pe pasivele cu titlu de pensii acumulate de RMG până la data acoperirii deficitului fondului de pensii la 1 aprilie 2012. |
| --- | --- |

(176)

În al doilea rând, în cazurile anterioare, Comisia a aprobat un asemenea nivel de ajutor, încât viitoarele costuri sociale ale operatorului tradițional erau plafonate la ratele de contribuție ale concurenților. Reforma Regatului Unit nu este la fel de amplă, ci lasă în seama RMG întreaga responsabilitate financiară pentru orice deficit rezultat în urma drepturilor de pensii nou dobândite. Prin urmare, comparația trebuia bazată pe pasivele cu titlu de pensii acumulate de RMG până la data acoperirii deficitului fondului de pensii la 1 aprilie 2012.

| (177) | În al treilea rând, nu există o modalitate clară de identificare a unei singure valori de referință pentru nivelul costurilor suportate de concurenți, deoarece prestațiile de pensii oferite în cadrul fondurilor de pensii diferă de la o întreprindere la alta. Fiecare fond de pensii are propriile acorduri încheiate cu întreprinderile care oferă finanțarea. Cel mult, comparația se poate realiza pe baza unei medii a fondurilor de pensii comparabile. |
| --- | --- |

(177)

În al treilea rând, nu există o modalitate clară de identificare a unei singure valori de referință pentru nivelul costurilor suportate de concurenți, deoarece prestațiile de pensii oferite în cadrul fondurilor de pensii diferă de la o întreprindere la alta. Fiecare fond de pensii are propriile acorduri încheiate cu întreprinderile care oferă finanțarea. Cel mult, comparația se poate realiza pe baza unei medii a fondurilor de pensii comparabile.

| (178) | Prin urmare, Comisia va evalua dacă, după acoperirea deficitului fondului de pensii, RMG se va afla într-o situație comparabilă față de concurenții săi și alte întreprinderi din Regatul Unit în ceea ce privește răspunderea pentru deficitul acumulat al fondului de pensii. |
| --- | --- |

(178)

Prin urmare, Comisia va evalua dacă, după acoperirea deficitului fondului de pensii, RMG se va afla într-o situație comparabilă față de concurenții săi și alte întreprinderi din Regatul Unit în ceea ce privește răspunderea pentru deficitul acumulat al fondului de pensii.

| (179) | În ceea ce privește afirmația Deutsche Post, potrivit căreia evaluarea ar trebui să ia în considerare măsura în care costurile în materie de pensii au fost transferate prin prețurile mai mari ale timbrelor, Comisia a revizuit deciziile în materie de prețuri ale autorității de reglementare în domeniul poștal din Regatul Unit. Comisia constată că, în cazul RMG, costurile în materie de pensii au fost repartizate uniform între diferitele segmente de activitate ale RMG, în conformitate cu principiile generale de alocare a costurilor. Aceasta înseamnă că atât serviciile cu preț reglementat, cât și celelalte servicii au inclus o cotă corespunzătoare din deficitul fondului de pensii. Prin urmare, nu este adevărat că în cazul RMG prețurile reglementate au finanțat o cotă disproporționată a costurilor în materie de pensii în beneficiul segmentelor de activitate cu prețuri nereglementate. Autoritatea de reglementare în domeniul poștal din Regatul Unit s-a asigurat că toate segmentele au contribuit în mod egal și proporțional la deficitul RMPP, nefiind plasate într-o poziție mai favorabilă decât concurența. |
| --- | --- |

(179)

În ceea ce privește afirmația Deutsche Post, potrivit căreia evaluarea ar trebui să ia în considerare măsura în care costurile în materie de pensii au fost transferate prin prețurile mai mari ale timbrelor, Comisia a revizuit deciziile în materie de prețuri ale autorității de reglementare în domeniul poștal din Regatul Unit. Comisia constată că, în cazul RMG, costurile în materie de pensii au fost repartizate uniform între diferitele segmente de activitate ale RMG, în conformitate cu principiile generale de alocare a costurilor. Aceasta înseamnă că atât serviciile cu preț reglementat, cât și celelalte servicii au inclus o cotă corespunzătoare din deficitul fondului de pensii. Prin urmare, nu este adevărat că în cazul RMG prețurile reglementate au finanțat o cotă disproporționată a costurilor în materie de pensii în beneficiul segmentelor de activitate cu prețuri nereglementate. Autoritatea de reglementare în domeniul poștal din Regatul Unit s-a asigurat că toate segmentele au contribuit în mod egal și proporțional la deficitul RMPP, nefiind plasate într-o poziție mai favorabilă decât concurența.

| (180) | Comisia va evalua mai întâi afirmația autorităților britanice, potrivit căreia deficitul actual al RMPP poate fi complet acoperit, întrucât cuantumul pasivelor generate de prestațiile mai generoase pe care RMG le-a oferit membrilor săi depășește deficitul actual. |
| --- | --- |

(180)

Comisia va evalua mai întâi afirmația autorităților britanice, potrivit căreia deficitul actual al RMPP poate fi complet acoperit, întrucât cuantumul pasivelor generate de prestațiile mai generoase pe care RMG le-a oferit membrilor săi depășește deficitul actual.

| (181) | Regatul Unit a prezentat un studiu pentru a-și sprijini afirmația conform căreia deficitul fondului de pensii a fost cauzat de pasivele cu titlu de pensii anormal de mari. Acest studiu estimează că nivelul pasivelor anormale ale sistemului Royal Mail este de 12,7 milioane GBP în comparație cu pasivele care ar rezulta dintr-un fond de pensii care oferă prestații de pensii în conformitate cu limita legală minimă. Prin comparație cu pasivele unui fond de pensii mediu din Regatul Unit, rezultă o sumă de 6,9 miliarde GBP în pasive anormale. Având în vedere că, în ambele cazuri, aceste pasive ar avea un nivel mai ridicat decât deficitul actual de 4,5 miliarde GBP, Regatul Unit susține că se justifică acoperirea totală a deficitului fondului de pensii. |
| --- | --- |

(181)

Regatul Unit a prezentat un studiu pentru a-și sprijini afirmația conform căreia deficitul fondului de pensii a fost cauzat de pasivele cu titlu de pensii anormal de mari. Acest studiu estimează că nivelul pasivelor anormale ale sistemului Royal Mail este de 12,7 milioane GBP în comparație cu pasivele care ar rezulta dintr-un fond de pensii care oferă prestații de pensii în conformitate cu limita legală minimă. Prin comparație cu pasivele unui fond de pensii mediu din Regatul Unit, rezultă o sumă de 6,9 miliarde GBP în pasive anormale. Având în vedere că, în ambele cazuri, aceste pasive ar avea un nivel mai ridicat decât deficitul actual de 4,5 miliarde GBP, Regatul Unit susține că se justifică acoperirea totală a deficitului fondului de pensii.

| (182) | În primul rând, Comisia refuză comparația cu limita minimă legală, întrucât datele prezentate privind sistemele medii de pensii din Regatul Unit arată în mod clar că majoritatea sistemelor de pensii britanice oferă beneficii care depășesc semnificativ limita minimă obligatorie. |
| --- | --- |

(182)

În primul rând, Comisia refuză comparația cu limita minimă legală, întrucât datele prezentate privind sistemele medii de pensii din Regatul Unit arată în mod clar că majoritatea sistemelor de pensii britanice oferă beneficii care depășesc semnificativ limita minimă obligatorie.

| (183) | În al doilea rând, în opinia Comisiei, comparația prezentată cu sistemele de pensii medii trebuie revizuită în mod critic, deoarece diferitele elemente ale comparației prezintă diferite grade de calitate și fiabilitate.







  (miliarde GBP) |
| --- | --- |
| | | Costuri aferente sistemului de pensii mediu |
| 1 | Vârsta de pensionare în cadrul RMPP de 60 de ani, față de vârsta medie de pensionare de 63,5 ani. | 3,5 |
| 2 | Indemnizații de disponibilizare | 0,5 |
| 3 | Reevaluarea pensiilor membrilor care au părăsit sistemul, dar și-au păstrat drepturile, pentru angajați care au părăsit serviciul înainte de 1991 | 1,1 |
| 4 | Creșteri ale pensiilor plătite, aferente perioadei anterioare anului 1997 | 1,9 |
| | TOTAL | 6,9 |

(183)

În al doilea rând, în opinia Comisiei, comparația prezentată cu sistemele de pensii medii trebuie revizuită în mod critic, deoarece diferitele elemente ale comparației prezintă diferite grade de calitate și fiabilitate.

(miliarde GBP)

Costuri aferente sistemului de pensii mediu

1

Vârsta de pensionare în cadrul RMPP de 60 de ani, față de vârsta medie de pensionare de 63,5 ani.

3,5

2

Indemnizații de disponibilizare

0,5

3

Reevaluarea pensiilor membrilor care au părăsit sistemul, dar și-au păstrat drepturile, pentru angajați care au părăsit serviciul înainte de 1991

1,1

4

Creșteri ale pensiilor plătite, aferente perioadei anterioare anului 1997

1,9

TOTAL

6,9

| (184) | Față de vârsta de pensionare de 60 de ani prevăzută în RMPP, vârsta medie de pensionare a fost de 63,5 ani în sistemele de pensii din sectorul privat din Regatul Unit, în perioada 1990-2010. Diferența de 3,5 miliarde GBP a costurilor în materie de pensii este calculată pe baza unor date fiabile. |
| --- | --- |

(184)

Față de vârsta de pensionare de 60 de ani prevăzută în RMPP, vârsta medie de pensionare a fost de 63,5 ani în sistemele de pensii din sectorul privat din Regatul Unit, în perioada 1990-2010. Diferența de 3,5 miliarde GBP a costurilor în materie de pensii este calculată pe baza unor date fiabile.

| (185) | Indemnizațiile de disponibilizare de 0,5 miliarde GBP din cadrul RMPP sunt o caracteristică neobișnuită pentru sistemele din sectorul privat și sunt identificate drept costuri de pensii care le depășesc pe cele ale sistemelor generale de pensii. |
| --- | --- |

(185)

Indemnizațiile de disponibilizare de 0,5 miliarde GBP din cadrul RMPP sunt o caracteristică neobișnuită pentru sistemele din sectorul privat și sunt identificate drept costuri de pensii care le depășesc pe cele ale sistemelor generale de pensii.

| (186) | În cazul membrilor sistemelor de pensii din Regatul Unit care au părăsit serviciul activ înainte de 1991, nu există obligația ca sistemele de pensii să asigure o creștere odată cu inflația a tuturor prestațiilor din perioada scursă de la încetarea activității profesionale până la pensionare. Cu toate acestea, RMPP prevede o creștere odată cu inflația a tuturor prestațiilor în cazul acestor membri. Regatul Unit nu a fost în măsură să furnizeze numărul exact al sistemelor din sectorul privat care oferă, de asemenea, o reevaluare a pensiilor membrilor care au ieșit din sistem, dar și-au păstrat drepturile înainte de 1991, însă asigură Comisia că marea majoritate a sistemelor nu prevăd o astfel de reevaluare. La calcularea pasivelor anormale în cuantum de 1,1 miliarde GBP, se presupune, fără o justificare corespunzătoare, că 75 % dintre sistemele din sectorul privat nu ar oferi astfel de prestații suplimentare. |
| --- | --- |

(186)

În cazul membrilor sistemelor de pensii din Regatul Unit care au părăsit serviciul activ înainte de 1991, nu există obligația ca sistemele de pensii să asigure o creștere odată cu inflația a tuturor prestațiilor din perioada scursă de la încetarea activității profesionale până la pensionare. Cu toate acestea, RMPP prevede o creștere odată cu inflația a tuturor prestațiilor în cazul acestor membri. Regatul Unit nu a fost în măsură să furnizeze numărul exact al sistemelor din sectorul privat care oferă, de asemenea, o reevaluare a pensiilor membrilor care au ieșit din sistem, dar și-au păstrat drepturile înainte de 1991, însă asigură Comisia că marea majoritate a sistemelor nu prevăd o astfel de reevaluare. La calcularea pasivelor anormale în cuantum de 1,1 miliarde GBP, se presupune, fără o justificare corespunzătoare, că 75 % dintre sistemele din sectorul privat nu ar oferi astfel de prestații suplimentare.

| (187) | Spre deosebire de RMPP, în general, nu este obligatoriu ca pensiile acumulate înainte de 1997 să crească odată ce prestațiile de pensie au început să fie plătite membrului respectiv al sistemului. Cu toate acestea, 36 % dintre sistemele din sectorul privat garantează o creștere în funcție de inflație, asemenea RMPP. Celelalte sisteme din sectorul privat nu oferă o creștere garantată de aceeași amploare, însă, în trecut, era o practică obișnuită ca majoritatea acestor sisteme să decidă în mod discreționar majorări care se apropiau de creșterile garantate. Expertul Regatului Unit pune la îndoială continuarea acestei practici în viitor, întrucât și sistemele private sunt în prezent în deficit și ar putea decide reducerea creșterilor discreționare. Costurile moștenite calculate, în cuantum de 1,9 miliarde GBP, depind în mod sensibil de estimările privind evoluția viitoare a sistemelor din sectorul privat și reprezintă, prin urmare, cea mai puțin solidă estimare dintre cele patru elemente ale costurilor moștenite. |
| --- | --- |

(187)

Spre deosebire de RMPP, în general, nu este obligatoriu ca pensiile acumulate înainte de 1997 să crească odată ce prestațiile de pensie au început să fie plătite membrului respectiv al sistemului. Cu toate acestea, 36 % dintre sistemele din sectorul privat garantează o creștere în funcție de inflație, asemenea RMPP. Celelalte sisteme din sectorul privat nu oferă o creștere garantată de aceeași amploare, însă, în trecut, era o practică obișnuită ca majoritatea acestor sisteme să decidă în mod discreționar majorări care se apropiau de creșterile garantate. Expertul Regatului Unit pune la îndoială continuarea acestei practici în viitor, întrucât și sistemele private sunt în prezent în deficit și ar putea decide reducerea creșterilor discreționare. Costurile moștenite calculate, în cuantum de 1,9 miliarde GBP, depind în mod sensibil de estimările privind evoluția viitoare a sistemelor din sectorul privat și reprezintă, prin urmare, cea mai puțin solidă estimare dintre cele patru elemente ale costurilor moștenite.

| (188) | Astfel cum admite și Regatul Unit, o analiză a costului moștenit raportat la o valoare de referință se caracterizează, în mod necesar, printr-o anumită marjă de aproximare, având în vedere diversitatea sistemelor de pensii din Regatul Unit și lipsa unor date de referință detaliate, valabile pentru ultimii 20-30 de ani. Deși autoritățile britanice consideră că estimările celor patru elemente sunt considerate rezonabile pe baza experienței expertului, acestea observă totuși că gradul de încredere și nivelul datelor justificative externe variază în funcție de fiecare element în parte. |
| --- | --- |

(188)

Astfel cum admite și Regatul Unit, o analiză a costului moștenit raportat la o valoare de referință se caracterizează, în mod necesar, printr-o anumită marjă de aproximare, având în vedere diversitatea sistemelor de pensii din Regatul Unit și lipsa unor date de referință detaliate, valabile pentru ultimii 20-30 de ani. Deși autoritățile britanice consideră că estimările celor patru elemente sunt considerate rezonabile pe baza experienței expertului, acestea observă totuși că gradul de încredere și nivelul datelor justificative externe variază în funcție de fiecare element în parte.

| (189) | Comisia consideră că estimările costurilor moștenite în legătură cu vârsta de pensionare și indemnizațiile de disponibilizare sunt fiabile, deoarece sunt calculate pe baza unor date obiective. Prin urmare, Comisia constată, ca rezultat intermediar al evaluării sale, că datele furnizate de Regatul Unit privind anormalitatea pasivelor cu titlu de pensii ar oferi suficiente dovezi pentru a justifica o acoperire (parțială) a deficitului fondului de pensii, în măsura în care ajutorul este limitat la costurile moștenite generate de aceste două elemente. |
| --- | --- |

(189)

Comisia consideră că estimările costurilor moștenite în legătură cu vârsta de pensionare și indemnizațiile de disponibilizare sunt fiabile, deoarece sunt calculate pe baza unor date obiective. Prin urmare, Comisia constată, ca rezultat intermediar al evaluării sale, că datele furnizate de Regatul Unit privind anormalitatea pasivelor cu titlu de pensii ar oferi suficiente dovezi pentru a justifica o acoperire (parțială) a deficitului fondului de pensii, în măsura în care ajutorul este limitat la costurile moștenite generate de aceste două elemente.

| (190) | Cu toate acestea, în ceea ce privește celelalte elemente, amploarea anormalității depinde în mare măsură de estimările realizate de către expert. Deși Comisia recunoaște că RMPP a oferit prestații mai generoase decât sistemele de pensii medii din sectorul privat, cuantificarea acestora este dificilă. |
| --- | --- |

(190)

Cu toate acestea, în ceea ce privește celelalte elemente, amploarea anormalității depinde în mare măsură de estimările realizate de către expert. Deși Comisia recunoaște că RMPP a oferit prestații mai generoase decât sistemele de pensii medii din sectorul privat, cuantificarea acestora este dificilă.

| (191) | Prin urmare, Comisia concluzionează că, deși studiul de expertiză prezentat este bazat pe estimări rezonabile în ceea ce privește anormalitățile rezultate în urma vârstei de pensionare anticipată și indemnizațiilor de disponibilizare, acesta este caracterizat de absența datelor (istorice) privind celelalte surse de anormalitate și, prin urmare, nu poate fi considerat suficient de fiabil pentru justificarea unei acoperiri complete a deficitului fondului de pensii al RMPP. |
| --- | --- |

(191)

Prin urmare, Comisia concluzionează că, deși studiul de expertiză prezentat este bazat pe estimări rezonabile în ceea ce privește anormalitățile rezultate în urma vârstei de pensionare anticipată și indemnizațiilor de disponibilizare, acesta este caracterizat de absența datelor (istorice) privind celelalte surse de anormalitate și, prin urmare, nu poate fi considerat suficient de fiabil pentru justificarea unei acoperiri complete a deficitului fondului de pensii al RMPP.

| (192) | În plus, Comisia este de părere că o acoperire totală a deficitului fondului de pensii ar plasa RMG într-o poziție mai favorabilă față de concurență și alte întreprinderi din Regatul Unit în ceea ce privește pasivele cu titlu de pensii. Într-adevăr, la analizarea deficitelor fondurilor de pensii pe care cele 100 de întreprinderi FTSE (40) le indică în bilanțuri, marea majoritate a acestor companii cu profil comparabil cu cel al RMG au la ora actuală deficite ale fondurilor de pensii din cauza creșterii speranței de viață a membrilor sistemelor de pensii și a condițiilor adverse de pe piețele bursiere. |
| --- | --- |

(192)

În plus, Comisia este de părere că o acoperire totală a deficitului fondului de pensii ar plasa RMG într-o poziție mai favorabilă față de concurență și alte întreprinderi din Regatul Unit în ceea ce privește pasivele cu titlu de pensii. Într-adevăr, la analizarea deficitelor fondurilor de pensii pe care cele 100 de întreprinderi FTSE (40) le indică în bilanțuri, marea majoritate a acestor companii cu profil comparabil cu cel al RMG au la ora actuală deficite ale fondurilor de pensii din cauza creșterii speranței de viață a membrilor sistemelor de pensii și a condițiilor adverse de pe piețele bursiere.

| (193) | Pentru a depăși aceste dificultăți în ceea ce privește evaluarea compatibilității ajutorului în cauză, Comisia a analizat deficitele medii ale fondurilor de pensii aferente întreprinderilor cu un profil similar cu cel al RMG. |
| --- | --- |

(193)

Pentru a depăși aceste dificultăți în ceea ce privește evaluarea compatibilității ajutorului în cauză, Comisia a analizat deficitele medii ale fondurilor de pensii aferente întreprinderilor cu un profil similar cu cel al RMG.

| (194) | Regatul Unit afirmă că raportul deficitului fondului de pensii față de câștigurile înainte de dobânzi, taxe, depreciere și amortizare (EBITDA) oferă o măsură a sarcinii relative a pasivelor cu titlu de pensii și a capacității întreprinderii de a finanța astfel de pasive. Regatul Unit a prezentat cele mai recente date contabile disponibile pentru 2011 privind deficitele fondurilor de pensii și EBITDA în cazul celor 100 de întreprinderi FTSE. Comisia consideră că, în medie, cele 100 de companii FTSE prezintă un deficit al fondului de pensii care se ridică la [16-23 %] din EBITDA. |
| --- | --- |

(194)

Regatul Unit afirmă că raportul deficitului fondului de pensii față de câștigurile înainte de dobânzi, taxe, depreciere și amortizare (EBITDA) oferă o măsură a sarcinii relative a pasivelor cu titlu de pensii și a capacității întreprinderii de a finanța astfel de pasive. Regatul Unit a prezentat cele mai recente date contabile disponibile pentru 2011 privind deficitele fondurilor de pensii și EBITDA în cazul celor 100 de întreprinderi FTSE. Comisia consideră că, în medie, cele 100 de companii FTSE prezintă un deficit al fondului de pensii care se ridică la [16-23 %] din EBITDA.

| (195) | Dimpotrivă, deficitul fondului de pensii al RMG este semnificativ mai ridicat decât EBITDA – de exemplu, prin comparație cu EBITDA din 2011 deficitul fondului de pensii al RMG este de peste 12 ori mai mare decât EBITDA. Având în vedere că activitățile în domeniul corespondenței presupun o muncă intensă, RMG este deosebit de expus unor deficite ridicate ale fondului de pensii din cadrul sistemelor cu prestații fixe la care RMG a aderat în perioada anterioară liberalizării. În comparație cu celelalte întreprinderi cu profil similar, RMG se află într-o situație financiară mult mai puțin favorabilă în ceea ce privește capacitatea de a acoperi deficitului fondului de pensii din veniturile curente. |
| --- | --- |

(195)

Dimpotrivă, deficitul fondului de pensii al RMG este semnificativ mai ridicat decât EBITDA – de exemplu, prin comparație cu EBITDA din 2011 deficitul fondului de pensii al RMG este de peste 12 ori mai mare decât EBITDA. Având în vedere că activitățile în domeniul corespondenței presupun o muncă intensă, RMG este deosebit de expus unor deficite ridicate ale fondului de pensii din cadrul sistemelor cu prestații fixe la care RMG a aderat în perioada anterioară liberalizării. În comparație cu celelalte întreprinderi cu profil similar, RMG se află într-o situație financiară mult mai puțin favorabilă în ceea ce privește capacitatea de a acoperi deficitului fondului de pensii din veniturile curente.

| (196) | Comisia consideră că raportul dintre deficitul fondului de pensii și EBITDA reprezintă o valoare de referință rezonabilă pentru deficitul fondului de pensii asumat, în general, de întreprinderile din Regatul Unit cu un profit comparabil cu cel al RMG. Ajutorul acordat pentru degrevarea RMG de pasivele anormale în materie de pensii poate fi, prin urmare, considerat ca fiind compatibil având în vedere că RMG are în bilanțul său, după acordarea ajutorului, pasive comparabile cu un deficit al fondului de pensii înregistrat în bilanț de o întreprindere din Regatul Unit de dimensiune similară. Folosind ca referință grupul celor 100 de întreprinderi FTSE care prezintă pasive medii în ceea ce privește fondului de pensii de [16-23 %] din EBITDA, RMG ar trebui să mențină un pasiv pentru fondului de pensii de [16-23 %] din EBITDA. Astfel, acoperirea deficitului fondului de pensii va fi limitată la acele costuri în materie de pensii pe care întreprinderile comparabile din sectorul privat nu și le asumă în general. |
| --- | --- |

(196)

Comisia consideră că raportul dintre deficitul fondului de pensii și EBITDA reprezintă o valoare de referință rezonabilă pentru deficitul fondului de pensii asumat, în general, de întreprinderile din Regatul Unit cu un profit comparabil cu cel al RMG. Ajutorul acordat pentru degrevarea RMG de pasivele anormale în materie de pensii poate fi, prin urmare, considerat ca fiind compatibil având în vedere că RMG are în bilanțul său, după acordarea ajutorului, pasive comparabile cu un deficit al fondului de pensii înregistrat în bilanț de o întreprindere din Regatul Unit de dimensiune similară. Folosind ca referință grupul celor 100 de întreprinderi FTSE care prezintă pasive medii în ceea ce privește fondului de pensii de [16-23 %] din EBITDA, RMG ar trebui să mențină un pasiv pentru fondului de pensii de [16-23 %] din EBITDA. Astfel, acoperirea deficitului fondului de pensii va fi limitată la acele costuri în materie de pensii pe care întreprinderile comparabile din sectorul privat nu și le asumă în general.

| (197) | Regatul Unit a calculat raportul dintre deficitul fondului de pensii și EBITDA în cazul RMG pe baza valorii EBITDA înregistrate de către întreprindere în 2011. Cu toate acestea, Comisia consideră că utilizarea EBITDA din 2011 este eronată deoarece aceasta este deosebit de scăzută din cauza dificultăților financiare și operaționale întâmpinate de RMG. |
| --- | --- |

(197)

Regatul Unit a calculat raportul dintre deficitul fondului de pensii și EBITDA în cazul RMG pe baza valorii EBITDA înregistrate de către întreprindere în 2011. Cu toate acestea, Comisia consideră că utilizarea EBITDA din 2011 este eronată deoarece aceasta este deosebit de scăzută din cauza dificultăților financiare și operaționale întâmpinate de RMG.

| (198) | Prin urmare, pentru a evalua comparativ deficitul fondului de pensii, Comisia consideră adecvată utilizarea valorii medii proiectate a EBITDA din perioada 2010-2015 pentru a lua în considerare faptul că se preconizează creșterea profiturilor RMG în anii următori. Având în vedere că EBITDA medie este estimată la [...] milioane GBP, deficitul fondului de pensii pe care RMG ar trebui să îl mențină în bilanțul său după acoperirea deficitului se ridică la 150 de milioane GBP. |
| --- | --- |

(198)

Prin urmare, pentru a evalua comparativ deficitul fondului de pensii, Comisia consideră adecvată utilizarea valorii medii proiectate a EBITDA din perioada 2010-2015 pentru a lua în considerare faptul că se preconizează creșterea profiturilor RMG în anii următori. Având în vedere că EBITDA medie este estimată la [...] milioane GBP, deficitul fondului de pensii pe care RMG ar trebui să îl mențină în bilanțul său după acoperirea deficitului se ridică la 150 de milioane GBP.

| (199) | Pentru a evalua corect impactul asupra bilanțului RMG, sunt necesare clarificări suplimentare:






  (i) | deoarece evaluarea comparativă este realizată la nivelul expunerii unei întreprinderi la deficitul fondului de pensii, deficitul stabilit de 150 de milioane GBP trebuie interpretat ca incluzând deficitele tuturor sistemelor de pensii pe care RMG le sponsorizează la ora actuală; |
| --- | --- | --- |

(199)

Pentru a evalua corect impactul asupra bilanțului RMG, sunt necesare clarificări suplimentare:

(i)

deoarece evaluarea comparativă este realizată la nivelul expunerii unei întreprinderi la deficitul fondului de pensii, deficitul stabilit de 150 de milioane GBP trebuie interpretat ca incluzând deficitele tuturor sistemelor de pensii pe care RMG le sponsorizează la ora actuală;

| (ii) | valoarea de referință de 150 de milioane GBP reprezintă angajamentul total al RMG pentru deficitele fondurilor de pensii acumulate până la 1 aprilie 2012, data acoperirii deficitului său, în conformitate cu normele IAS general acceptate. |
| --- | --- |

(ii)

valoarea de referință de 150 de milioane GBP reprezintă angajamentul total al RMG pentru deficitele fondurilor de pensii acumulate până la 1 aprilie 2012, data acoperirii deficitului său, în conformitate cu normele IAS general acceptate.

| (200) | Comisia consideră că, pentru a fi considerată compatibilă cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, acoperirea deficitului fondului de pensii trebuie limitată în așa fel încât RMG să își păstreze răspunderea doar pentru un deficit al fondului de pensii conform cu deficitul mediu al fondurilor de pensii pe care întreprinderile din Regatul Unit și-l asumă în propriile bilanțuri. Prin urmare, luând ca valoare de referință deficitul mediul în cazul fondurilor de pensii ale celor 100 de întreprinderi FTSE, acoperirea deficitului fondului de pensii, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c), sub formă de compensație pentru costurile moștenite în materie de pensii trebuie limitată, astfel încât RMG să rețină în bilanțul său la 1 aprilie 2012 data acoperirii deficitului, pasive în valoare de 150 de milioane GBP aferente deficitelor acumulate din sistemele de pensii pe care RMG le sponsorizează. |
| --- | --- |

(200)

Comisia consideră că, pentru a fi considerată compatibilă cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, acoperirea deficitului fondului de pensii trebuie limitată în așa fel încât RMG să își păstreze răspunderea doar pentru un deficit al fondului de pensii conform cu deficitul mediu al fondurilor de pensii pe care întreprinderile din Regatul Unit și-l asumă în propriile bilanțuri. Prin urmare, luând ca valoare de referință deficitul mediul în cazul fondurilor de pensii ale celor 100 de întreprinderi FTSE, acoperirea deficitului fondului de pensii, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c), sub formă de compensație pentru costurile moștenite în materie de pensii trebuie limitată, astfel încât RMG să rețină în bilanțul său la 1 aprilie 2012 data acoperirii deficitului, pasive în valoare de 150 de milioane GBP aferente deficitelor acumulate din sistemele de pensii pe care RMG le sponsorizează.

| (201) | În plus, Comisia observă că, spre deosebire de cazurile anterioare, acoperirea deficitului fondului de pensii nu va afecta costurile curente în materie de pensii ale RMG, deoarece acoperirea deficitului este limitată la deficitul istoric acumulat până la 1 aprilie 2012, data acoperirii acestuia. Având în vedere că RMPP a fost închis pentru membrii noi la 31 martie 2008, iar membrii activi la ora actuală ai acestuia au fost de acord cu o reducere a pensiilor, expunerea RMG la în sistemul de prestații fixe va scădea în timp. Prin urmare, Comisia consideră că, în viitor, RMG nu ar trebui să primească niciun ajutor sub formă de compensație pentru costurile moștenite în materie de pensii, acumulate după 31 martie 2012 în cazul membrilor RMPP. |
| --- | --- |

(201)

În plus, Comisia observă că, spre deosebire de cazurile anterioare, acoperirea deficitului fondului de pensii nu va afecta costurile curente în materie de pensii ale RMG, deoarece acoperirea deficitului este limitată la deficitul istoric acumulat până la 1 aprilie 2012, data acoperirii acestuia. Având în vedere că RMPP a fost închis pentru membrii noi la 31 martie 2008, iar membrii activi la ora actuală ai acestuia au fost de acord cu o reducere a pensiilor, expunerea RMG la în sistemul de prestații fixe va scădea în timp. Prin urmare, Comisia consideră că, în viitor, RMG nu ar trebui să primească niciun ajutor sub formă de compensație pentru costurile moștenite în materie de pensii, acumulate după 31 martie 2012 în cazul membrilor RMPP.

| (202) | Comisia consideră că punerea în aplicare a acestor condiții va fi o garanție că acoperirea deficitului fondului de pensii nu va plasa RMG într-o poziție mai favorabilă decât cea a concurenților săi în ceea ce privește răspunderea pentru deficitele acumulate în materie de pensii, precum și pentru costurile curente. |
| --- | --- |

(202)

Comisia consideră că punerea în aplicare a acestor condiții va fi o garanție că acoperirea deficitului fondului de pensii nu va plasa RMG într-o poziție mai favorabilă decât cea a concurenților săi în ceea ce privește răspunderea pentru deficitele acumulate în materie de pensii, precum și pentru costurile curente.

5.2.2.   Compatibilitatea măsurilor de reducere a datoriei în temeiul orientărilor SR

| (203) | În conformitate cu orientările SR, pentru ca un ajutor să fie compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, acesta trebuie să respecte criteriile de compatibilitate prevăzute la punctul 3.2.2 din orientările în cauză: |
| --- | --- |

(203)

În conformitate cu orientările SR, pentru ca un ajutor să fie compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, acesta trebuie să respecte criteriile de compatibilitate prevăzute la punctul 3.2.2 din orientările în cauză:

| (204) | Orientările SR consideră că o întreprindere este în dificultate în cazul în care nu este capabilă, din resurse proprii sau cu fonduri pe care le poate obține de la proprietar/acționari sau creditori, să oprească pierderile care, fără intervenția din exterior a autorităților publice, o vor condamna, aproape sigur, la încetarea activității. Totodată, orientările SR prevăd anumite trăsături caracteristice unor astfel de întreprinderi, cum ar fi un grad ridicat de îndatorare sau o valoare în scădere sau nulă a activelor. |
| --- | --- |

(204)

Orientările SR consideră că o întreprindere este în dificultate în cazul în care nu este capabilă, din resurse proprii sau cu fonduri pe care le poate obține de la proprietar/acționari sau creditori, să oprească pierderile care, fără intervenția din exterior a autorităților publice, o vor condamna, aproape sigur, la încetarea activității. Totodată, orientările SR prevăd anumite trăsături caracteristice unor astfel de întreprinderi, cum ar fi un grad ridicat de îndatorare sau o valoare în scădere sau nulă a activelor.

| (205) | Astfel cum s-a stabilit deja la punctul 3.4 din decizia de inițiere a procedurii, RMG este o întreprindere aflată în dificultate, în conformitate cu punctul 2.1 din orientările SR, deoarece RMG prezintă semnele uzuale ale unei astfel de întreprinderi: de exemplu, un patrimoniu net negativ de aproximativ 3 000 de milioane GBP în bilanțul său din martie 2011, venituri în scădere cu 3 % din 2008 până în 2011 și un flux negativ de numerar înainte de dobânzi de aproximativ [...] milioane GBP în exercițiul financiar 2011/2012. |
| --- | --- |

(205)

Astfel cum s-a stabilit deja la punctul 3.4 din decizia de inițiere a procedurii, RMG este o întreprindere aflată în dificultate, în conformitate cu punctul 2.1 din orientările SR, deoarece RMG prezintă semnele uzuale ale unei astfel de întreprinderi: de exemplu, un patrimoniu net negativ de aproximativ 3 000 de milioane GBP în bilanțul său din martie 2011, venituri în scădere cu 3 % din 2008 până în 2011 și un flux negativ de numerar înainte de dobânzi de aproximativ [...] milioane GBP în exercițiul financiar 2011/2012.

| (206) | Deși acoperirea deficitului fondului de pensii, pe care Comisia o consideră un ajutor compatibil pentru compensarea costurilor moștenite în legătură cu pensiile, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, sub rezerva limitării acesteia în așa fel încât RMG să rețină 150 de milioane GBP în bilanț, va reduce pasivele RMG și îi va îmbunătăți fluxul de numerar, dificultățile financiare ale operatorului poștal nu vor fi rezolvate. Chiar și după acoperirea deficitului fondului de pensii, fluxul de numerar preconizat al RMG înainte de dobânzi va rămâne negativ sau ușor pozitiv. În orice caz, RMG nu va fi în măsură să poată restitui facilitățile de împrumut de [...] GBP la scadența acestora în [...]. În același context, deși se preconizează că bilanțul va înregistra active nete de [...] milioane GBP după acoperirea deficitului fondului de pensii, RMG nu va atinge un rating de credit suficient de ridicat pentru a obține fonduri de pe piețele financiare. |
| --- | --- |

(206)

Deși acoperirea deficitului fondului de pensii, pe care Comisia o consideră un ajutor compatibil pentru compensarea costurilor moștenite în legătură cu pensiile, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, sub rezerva limitării acesteia în așa fel încât RMG să rețină 150 de milioane GBP în bilanț, va reduce pasivele RMG și îi va îmbunătăți fluxul de numerar, dificultățile financiare ale operatorului poștal nu vor fi rezolvate. Chiar și după acoperirea deficitului fondului de pensii, fluxul de numerar preconizat al RMG înainte de dobânzi va rămâne negativ sau ușor pozitiv. În orice caz, RMG nu va fi în măsură să poată restitui facilitățile de împrumut de [...] GBP la scadența acestora în [...]. În același context, deși se preconizează că bilanțul va înregistra active nete de [...] milioane GBP după acoperirea deficitului fondului de pensii, RMG nu va atinge un rating de credit suficient de ridicat pentru a obține fonduri de pe piețele financiare.

| (207) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că RMG poate fi calificată drept „întreprindere aflată în dificultate” în sensul orientărilor SR și, prin urmare, este eligibilă pentru obținerea unui ajutor pentru restructurare. |
| --- | --- |

(207)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că RMG poate fi calificată drept „întreprindere aflată în dificultate” în sensul orientărilor SR și, prin urmare, este eligibilă pentru obținerea unui ajutor pentru restructurare.

| (208) | În conformitate cu punctele 34-37 din orientările SR, acordarea unui ajutor trebuie să fie condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare aprobat de Comisie în privința căruia statul membru și-a luat angajamentul. Planul de restructurare trebuie să prezinte o analiză în profunzime a problemelor care au condus la apariția dificultăților și să definească mijloacele de restabilire a viabilității și stabilității pe termen lung a întreprinderii, într-un interval de timp rezonabil. Trebuie să se asigure că măsurile de restructurare sunt adecvate pentru abordarea problemelor întreprinderii și îi dau acesteia posibilitatea să progreseze către o nouă structură care să îi permită să supraviețuiască prin propriile forțe. Îmbunătățirea viabilității trebuie să fie, cu precădere, rezultatul măsurilor interne. |
| --- | --- |

(208)

În conformitate cu punctele 34-37 din orientările SR, acordarea unui ajutor trebuie să fie condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare aprobat de Comisie în privința căruia statul membru și-a luat angajamentul. Planul de restructurare trebuie să prezinte o analiză în profunzime a problemelor care au condus la apariția dificultăților și să definească mijloacele de restabilire a viabilității și stabilității pe termen lung a întreprinderii, într-un interval de timp rezonabil. Trebuie să se asigure că măsurile de restructurare sunt adecvate pentru abordarea problemelor întreprinderii și îi dau acesteia posibilitatea să progreseze către o nouă structură care să îi permită să supraviețuiască prin propriile forțe. Îmbunătățirea viabilității trebuie să fie, cu precădere, rezultatul măsurilor interne.

| (209) | De asemenea, planul de restructurare trebuie să fie cât mai scurt posibil și să se bazeze pe ipoteze realiste privind condițiile viitoare de exploatare. Randamentul pozitiv al capitalului preconizat trebuie să fie suficient pentru a permite restructurarea RMG pentru a concura pe piață prin propriile forțe. |
| --- | --- |

(209)

De asemenea, planul de restructurare trebuie să fie cât mai scurt posibil și să se bazeze pe ipoteze realiste privind condițiile viitoare de exploatare. Randamentul pozitiv al capitalului preconizat trebuie să fie suficient pentru a permite restructurarea RMG pentru a concura pe piață prin propriile forțe.

| (210) | Planul de restructurare actualizat, înaintat Comisiei de Regatul Unit, acoperă perioada 2010/2015. |
| --- | --- |

(210)

Planul de restructurare actualizat, înaintat Comisiei de Regatul Unit, acoperă perioada 2010/2015.

| (211) | Într-adevăr, RMG a început, în exercițiul financiar 2010/2011, să întreprindă măsuri semnificative în vederea abordării problemelor sale legate de eficiență în domeniul corespondenței. În 2010, RMG a început să închidă, într-o mai mare măsură, centre poștale generatoare de pierderi, să pună în funcțiune utilaje pentru automatizarea activităților sale de sortare și să reorganizeze oficiile de livrare în conformitate cu programul de eficiență „World Class Mail”. |
| --- | --- |

(211)

Într-adevăr, RMG a început, în exercițiul financiar 2010/2011, să întreprindă măsuri semnificative în vederea abordării problemelor sale legate de eficiență în domeniul corespondenței. În 2010, RMG a început să închidă, într-o mai mare măsură, centre poștale generatoare de pierderi, să pună în funcțiune utilaje pentru automatizarea activităților sale de sortare și să reorganizeze oficiile de livrare în conformitate cu programul de eficiență „World Class Mail”.

| (212) | În plus, în 2010, Regatul Unit a efectuat prenotificări către Comisie, prezentând informații referitoare la măsurile de restructurare planificate și la necesitatea unui ajutor pentru restructurare. |
| --- | --- |

(212)

În plus, în 2010, Regatul Unit a efectuat prenotificări către Comisie, prezentând informații referitoare la măsurile de restructurare planificate și la necesitatea unui ajutor pentru restructurare.

| (213) | Începând din 2010, RMG a întreprins importante măsuri de restructurare – descrise în planul de restructurare – care au generat o schimbare de direcție în activitățile sale din domeniul corespondenței. Aceste măsuri abordează deficiențele operațiunilor din domeniul corespondenței (excesul de personal, lipsa automatizării, numărul prea ridicat de centre de sortare) comparativ cu alți operatori poștali tradiționali europeni care au depus deja astfel de eforturi de modernizare și au ajuns într-o poziție sigură din punct de vedere financiar. |
| --- | --- |

(213)

Începând din 2010, RMG a întreprins importante măsuri de restructurare – descrise în planul de restructurare – care au generat o schimbare de direcție în activitățile sale din domeniul corespondenței. Aceste măsuri abordează deficiențele operațiunilor din domeniul corespondenței (excesul de personal, lipsa automatizării, numărul prea ridicat de centre de sortare) comparativ cu alți operatori poștali tradiționali europeni care au depus deja astfel de eforturi de modernizare și au ajuns într-o poziție sigură din punct de vedere financiar.

| (214) | Modernizarea operațională propusă a RMG cuprinde modificări în toate domeniile și determină reduceri semnificative ale costurilor activităților. Modernizarea va genera economii prin introducerea unei noi tehnologii și a unor practici operaționale mai eficiente deoarece RMG desfășoară operațiunile „World Class Mail” prin intermediul rețelelor de corespondență, având ca obiectiv creșterea productivității prin adoptarea celor mai bune practici. Modernizarea operațională este concepută pentru a genera reduceri anuale ale costurilor de [...] milioane GBP (după deducerea majorărilor salariale) până în 2014/2015, printr-o reducere a personalului de [...]. |
| --- | --- |

(214)

Modernizarea operațională propusă a RMG cuprinde modificări în toate domeniile și determină reduceri semnificative ale costurilor activităților. Modernizarea va genera economii prin introducerea unei noi tehnologii și a unor practici operaționale mai eficiente deoarece RMG desfășoară operațiunile „World Class Mail” prin intermediul rețelelor de corespondență, având ca obiectiv creșterea productivității prin adoptarea celor mai bune practici. Modernizarea operațională este concepută pentru a genera reduceri anuale ale costurilor de [...] milioane GBP (după deducerea majorărilor salariale) până în 2014/2015, printr-o reducere a personalului de [...].

| (215) | Comisia concluzionează, prin urmare, că planul de restructurare actualizat abordează în mod corespunzător punctele slabe ale activităților RMG din domeniul corespondenței și îi permite să progreseze către o structură nouă și sustenabilă. Sporirea profitabilității RMG provine din măsurile interne (de exemplu, închiderea centrelor de sortare a corespondenței, eficientizarea proceselor interne și reducerea semnificativă a forței de muncă) care cresc productivitatea RMG într-o piață a corespondenței aflată în declin. |
| --- | --- |

(215)

Comisia concluzionează, prin urmare, că planul de restructurare actualizat abordează în mod corespunzător punctele slabe ale activităților RMG din domeniul corespondenței și îi permite să progreseze către o structură nouă și sustenabilă. Sporirea profitabilității RMG provine din măsurile interne (de exemplu, închiderea centrelor de sortare a corespondenței, eficientizarea proceselor interne și reducerea semnificativă a forței de muncă) care cresc productivitatea RMG într-o piață a corespondenței aflată în declin.

| (216) | Comisia observă în continuare că, în conformitate cu orientările SR, planul de restructurare trebuie să asigure reîntoarcerea întreprinderii la viabilitate pe termen lung. Având în vedere că planul de restructurare arată că RMG va atinge deja profitabilitatea pentru a-și susține operațiunile până la sfârșitul exercițiului financiar 2014/2015, în martie 2015, nu este necesară acordarea unui alt ajutor după această dată. |
| --- | --- |

(216)

Comisia observă în continuare că, în conformitate cu orientările SR, planul de restructurare trebuie să asigure reîntoarcerea întreprinderii la viabilitate pe termen lung. Având în vedere că planul de restructurare arată că RMG va atinge deja profitabilitatea pentru a-și susține operațiunile până la sfârșitul exercițiului financiar 2014/2015, în martie 2015, nu este necesară acordarea unui alt ajutor după această dată.

| (217) | Prin urmare, viabilitatea va fi restabilită într-o perioadă de restructurare de cinci ani, pe care Comisia o consideră ca fiind un interval rezonabil (41). În cazul de față, restabilirea viabilității pe termen lung a RMG nu pare posibilă într-o perioadă mai scurtă de timp din cauza amplorii restructurării – care include o schimbare de proporții în cadrul operațiunilor RMG, reducerea personalului și închiderea unui număr foarte mare de centre poștale – combinată cu necesitatea de a asigura îndeplinirea neîntreruptă a OSU. |
| --- | --- |

(217)

Prin urmare, viabilitatea va fi restabilită într-o perioadă de restructurare de cinci ani, pe care Comisia o consideră ca fiind un interval rezonabil (41). În cazul de față, restabilirea viabilității pe termen lung a RMG nu pare posibilă într-o perioadă mai scurtă de timp din cauza amplorii restructurării – care include o schimbare de proporții în cadrul operațiunilor RMG, reducerea personalului și închiderea unui număr foarte mare de centre poștale – combinată cu necesitatea de a asigura îndeplinirea neîntreruptă a OSU.

| (218) | În ceea ce privește estimările legate de viitoarea cerere și ofertă de pe piețele relevante, Comisia observă că planul de restructurare prevede deja în scenariul de bază (a se vedea considerentul 76) o scădere anuală a cererii din domeniul corespondenței de [...]. Având în vedere înlocuirea scrisorilor tradiționale cu e-mailul, Comisia este de acord cu fundamentarea estimărilor pe o reducere substanțială a volumelor de corespondență. Regatul Unit a furnizat, de asemenea, proiecții financiare ale RMG în cazul unui scenariu mai optimist și al unui scenariu mai pesimist. În scenariul pesimist, scăderea anuală a cererii în domeniul corespondenței ar fi de [...] în loc de [...] pe an, în timp ce, scenariul optimist ar presupune o scădere anuală de doar [...]. Cererea preconizată ar scădea deci de [...] ori mai rapid în scenariul pesimist și de [...] ori mai încet în scenariul optimist, față de scenariul de bază. Comisia consideră că proiecțiile în discuție oferă o imagine realistă, cu un intervalul de rezultate suficient de extins (de exemplu, volumele de corespondență preconizate s-ar încadra, după 10 ani, într-un interval de [...] din volumul actual al RMG). |
| --- | --- |

(218)

În ceea ce privește estimările legate de viitoarea cerere și ofertă de pe piețele relevante, Comisia observă că planul de restructurare prevede deja în scenariul de bază (a se vedea considerentul 76) o scădere anuală a cererii din domeniul corespondenței de [...]. Având în vedere înlocuirea scrisorilor tradiționale cu e-mailul, Comisia este de acord cu fundamentarea estimărilor pe o reducere substanțială a volumelor de corespondență. Regatul Unit a furnizat, de asemenea, proiecții financiare ale RMG în cazul unui scenariu mai optimist și al unui scenariu mai pesimist. În scenariul pesimist, scăderea anuală a cererii în domeniul corespondenței ar fi de [...] în loc de [...] pe an, în timp ce, scenariul optimist ar presupune o scădere anuală de doar [...]. Cererea preconizată ar scădea deci de [...] ori mai rapid în scenariul pesimist și de [...] ori mai încet în scenariul optimist, față de scenariul de bază. Comisia consideră că proiecțiile în discuție oferă o imagine realistă, cu un intervalul de rezultate suficient de extins (de exemplu, volumele de corespondență preconizate s-ar încadra, după 10 ani, într-un interval de [...] din volumul actual al RMG).

| (219) | În planul de afaceri de bază, se preconizează că RMG va atinge pragul de rentabilitate în exercițiul financiar [...] și va obține o rentabilitate de [...] % din capitalul investit după martie 2015. Prin comparație cu operatorii poștali tradiționali din alte state membre și cu operatorii privați din Regatul Unit (42), rentabilitatea preconizată a RMG se încadrează în intervalul rentabilității atinse în prezent de aceste întreprinderi. Având în vedere că măsurile de restructurare vor aduce RMG la un nivel de eficiență operațională comparabilă cu cea a altor operatori poștali, se preconizează în mod rezonabil că RMG va genera, pe termen lung, profituri care se încadrează în același interval cu cel al operatorilor similari. |
| --- | --- |

(219)

În planul de afaceri de bază, se preconizează că RMG va atinge pragul de rentabilitate în exercițiul financiar [...] și va obține o rentabilitate de [...] % din capitalul investit după martie 2015. Prin comparație cu operatorii poștali tradiționali din alte state membre și cu operatorii privați din Regatul Unit (42), rentabilitatea preconizată a RMG se încadrează în intervalul rentabilității atinse în prezent de aceste întreprinderi. Având în vedere că măsurile de restructurare vor aduce RMG la un nivel de eficiență operațională comparabilă cu cea a altor operatori poștali, se preconizează în mod rezonabil că RMG va genera, pe termen lung, profituri care se încadrează în același interval cu cel al operatorilor similari.

| (220) | În ceea ce privește scenariul pesimist, se preconizează că RMG va atinge pragul de rentabilitate în timpul exercițiului financiar [...] și se va îndrepta către un nivel de profitabilitate pentru a-și finanța operațiunile și a genera o rentabilitate de [...] a capitalului investit începând din 2015. Prin urmare, RMG va deveni viabilă pe termen lung și în condiții de piață mai puțin favorabile. |
| --- | --- |

(220)

În ceea ce privește scenariul pesimist, se preconizează că RMG va atinge pragul de rentabilitate în timpul exercițiului financiar [...] și se va îndrepta către un nivel de profitabilitate pentru a-și finanța operațiunile și a genera o rentabilitate de [...] a capitalului investit începând din 2015. Prin urmare, RMG va deveni viabilă pe termen lung și în condiții de piață mai puțin favorabile.

| (221) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia este de părere că planul de restructurare are la bază estimări realiste. Prezumțiile prezentate în ceea ce privește dezvoltarea pieței sun plauzibile, iar previziunile din planul de restructurare în legătură cu progresul în termeni de rezultate generale ale RMG par, prin urmare, plauzibile. |
| --- | --- |

(221)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia este de părere că planul de restructurare are la bază estimări realiste. Prezumțiile prezentate în ceea ce privește dezvoltarea pieței sun plauzibile, iar previziunile din planul de restructurare în legătură cu progresul în termeni de rezultate generale ale RMG par, prin urmare, plauzibile.

| (222) | După analizarea și verificarea planului de restructurare actualizat, Comisia consideră că acesta respectă cerințele de la punctele 34-37 din orientările SR și că, în special, acesta va conduce la restabilirea viabilității RMG în conformitate cu orientările SR. |
| --- | --- |

(222)

După analizarea și verificarea planului de restructurare actualizat, Comisia consideră că acesta respectă cerințele de la punctele 34-37 din orientările SR și că, în special, acesta va conduce la restabilirea viabilității RMG în conformitate cu orientările SR.

| (223) | În conformitate cu punctele 43-45 din orientările SR, ajutorul de stat trebuie limitat la minimul necesar, iar din partea beneficiarului se așteaptă o contribuție semnificativă la restructurare, din resursele proprii sau din finanțare comercială externă. Orientările SR stabilesc cu precizie că un cuantum semnificativ al finanțării restructurării trebuie să provină din resurse proprii, inclusiv din vânzarea de active care nu sunt esențiale pentru supraviețuirea întreprinderii, precum și din finanțare externă în condițiile pieței. O astfel de contribuție trebuie să fie reală și cât de ridicată posibil, în cuantum de cel puțin 50 % pentru întreprinderile mari. Comisia consideră că RMG are statutul de întreprindere mare în temeiul orientărilor SR. |
| --- | --- |

(223)

În conformitate cu punctele 43-45 din orientările SR, ajutorul de stat trebuie limitat la minimul necesar, iar din partea beneficiarului se așteaptă o contribuție semnificativă la restructurare, din resursele proprii sau din finanțare comercială externă. Orientările SR stabilesc cu precizie că un cuantum semnificativ al finanțării restructurării trebuie să provină din resurse proprii, inclusiv din vânzarea de active care nu sunt esențiale pentru supraviețuirea întreprinderii, precum și din finanțare externă în condițiile pieței. O astfel de contribuție trebuie să fie reală și cât de ridicată posibil, în cuantum de cel puțin 50 % pentru întreprinderile mari. Comisia consideră că RMG are statutul de întreprindere mare în temeiul orientărilor SR.

| (224) | În decizia de inițiere, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la nivelul costurilor de restructurare necesare pentru realizarea restructurării. În timpul investigației, autoritățile britanice au pus la dispoziție o listă mai detaliată a costurilor de restructurare:








  (milioane GBP) |
| --- | --- |
| | | 2010/2015
  Propunerea Regatului Unit | 2010/2015
  Evaluarea Comisiei |
| Costuri legate de restructurarea forței de muncă | | [...] | [...] |
| — | Indemnizații de disponibilizare |

(224)

În decizia de inițiere, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la nivelul costurilor de restructurare necesare pentru realizarea restructurării. În timpul investigației, autoritățile britanice au pus la dispoziție o listă mai detaliată a costurilor de restructurare:

(milioane GBP)

2010/2015

Propunerea Regatului Unit

2010/2015

Evaluarea Comisiei

Costuri legate de restructurarea forței de muncă

[...]

[...]

—

Indemnizații de disponibilizare

[...]

| — | Costuri de deplasare și relocare |
| --- | --- |

—

Costuri de deplasare și relocare

[...]

| — | Sume forfetare excepționale |
| --- | --- |

—

Sume forfetare excepționale

[...]

Costuri legate de restructurarea capacității

[...]

[...]

| — | Reducerea centrelor poștale |
| --- | --- |

—

Reducerea centrelor poștale

[...]

| — | Flexibilitatea metodelor de livrare |
| --- | --- |

—

Flexibilitatea metodelor de livrare

[...]

| — | Implementarea secvențierii traseului |
| --- | --- |

—

Implementarea secvențierii traseului

[...]

| — | Alte operațiuni de investiții |
| --- | --- |

—

Alte operațiuni de investiții

[...]

| — | Utilaje de sortare inteligentă a corespondenței |
| --- | --- |

—

Utilaje de sortare inteligentă a corespondenței

[...]

| — | Sortarea pachetelor |
| --- | --- |

—

Sortarea pachetelor

[...]

Costuri legate de restructurarea IT

[...]

[...]

Acoperirea deficitului fondului de pensii

150

150

Costuri de restructurare excepționale ale Royal Mail la separarea de Post Office Limited

[...]

0

Total

2 357

2 179

| (225) | În această privință, Comisia observă că nu toate costurile pot fi clasificate automat drept costuri de restructurare. Conform Comisiei, costurile generate de separarea de POL nu au legătură cu restructurarea activităților RMG în domeniul corespondenței, ci mai degrabă cu viitoarea privatizare a RMG și, prin urmare, nu pot fi acceptate drept costuri de restructurare eligibile. |
| --- | --- |

(225)

În această privință, Comisia observă că nu toate costurile pot fi clasificate automat drept costuri de restructurare. Conform Comisiei, costurile generate de separarea de POL nu au legătură cu restructurarea activităților RMG în domeniul corespondenței, ci mai degrabă cu viitoarea privatizare a RMG și, prin urmare, nu pot fi acceptate drept costuri de restructurare eligibile.

| (226) | Cu toate acestea, Comisia acceptă că toate costurile legate de programele de restructurare a forței de muncă, a capacității și de restructurare IT sunt eligibile, deoarece sunt necesare pentru ca activitățile RMG din domeniul corespondenței să atingă standardele din industrie și să obțină o rentabilitate suficientă în urma operațiunilor sale în domeniul corespondenței. În plus, Comisia acceptă acoperirea ulterioară a deficitului rămas al fondului de pensii drept costuri de restructurare financiară eligibile pentru redobândirea viabilității pe termen lung. |
| --- | --- |

(226)

Cu toate acestea, Comisia acceptă că toate costurile legate de programele de restructurare a forței de muncă, a capacității și de restructurare IT sunt eligibile, deoarece sunt necesare pentru ca activitățile RMG din domeniul corespondenței să atingă standardele din industrie și să obțină o rentabilitate suficientă în urma operațiunilor sale în domeniul corespondenței. În plus, Comisia acceptă acoperirea ulterioară a deficitului rămas al fondului de pensii drept costuri de restructurare financiară eligibile pentru redobândirea viabilității pe termen lung.

| (227) | Costurile de restructurare sunt, în primul rând, legate de activitățile din domeniul corespondenței care au o importanță vitală atât pentru menținerea serviciului poștal universal, cât și pentru rolul RMG de furnizor de acces în aval pentru ceilalți operatori poștali. Costurile de restructurare atât a forței de muncă, cât și a capacității sunt legate exclusiv de eforturile de modernizare a centrelor de sortare și livrarea în aval a corespondenței (de exemplu, livrarea la nivel local către clienți). Ambele facilități sunt esențiale pentru concurenții care își livrează corespondența la centre de sortare pentru o livrare finală către client, deoarece nu dețin ei înșiși rețele de livrare în aval. |
| --- | --- |

(227)

Costurile de restructurare sunt, în primul rând, legate de activitățile din domeniul corespondenței care au o importanță vitală atât pentru menținerea serviciului poștal universal, cât și pentru rolul RMG de furnizor de acces în aval pentru ceilalți operatori poștali. Costurile de restructurare atât a forței de muncă, cât și a capacității sunt legate exclusiv de eforturile de modernizare a centrelor de sortare și livrarea în aval a corespondenței (de exemplu, livrarea la nivel local către clienți). Ambele facilități sunt esențiale pentru concurenții care își livrează corespondența la centre de sortare pentru o livrare finală către client, deoarece nu dețin ei înșiși rețele de livrare în aval.

| (228) | În special, costurile de restructurare a forței de muncă includ, printre altele, indemnizații de disponibilizare în cuantum de [...] milioane GBP, pentru angajații concediați din cauza închiderii centrelor de sortare și a raționalizării livrării pe teren, și [...] de milioane GBP costuri de călătorie și detașare pentru angajații care au rămas în sistem, dar lucrează în locații alternative. |
| --- | --- |

(228)

În special, costurile de restructurare a forței de muncă includ, printre altele, indemnizații de disponibilizare în cuantum de [...] milioane GBP, pentru angajații concediați din cauza închiderii centrelor de sortare și a raționalizării livrării pe teren, și [...] de milioane GBP costuri de călătorie și detașare pentru angajații care au rămas în sistem, dar lucrează în locații alternative.

| (229) | Restructurarea capacității constă în automatizarea centrelor de sortare și introducerea unor noi metode de livrare pentru desfășurarea unor operațiuni mai eficiente. Printre cele mai importante elemente de cost generate de restructurare, se numără:






  (i) | [...] milioane GBP pentru programul de raționalizare a proprietăților, care reduce numărul centrelor poștale de la 64 în martie 2010 la [...] până în martie 2015; |
| --- | --- | --- |

(229)

Restructurarea capacității constă în automatizarea centrelor de sortare și introducerea unor noi metode de livrare pentru desfășurarea unor operațiuni mai eficiente. Printre cele mai importante elemente de cost generate de restructurare, se numără:

(i)

[...] milioane GBP pentru programul de raționalizare a proprietăților, care reduce numărul centrelor poștale de la 64 în martie 2010 la [...] până în martie 2015;

| (ii) | [...] milioane GBP pentru punerea în aplicare a unor metode de livrare noi și mai flexibile; |
| --- | --- |

(ii)

[...] milioane GBP pentru punerea în aplicare a unor metode de livrare noi și mai flexibile;

| (iii) | [...] milioane GBP pentru utilaje noi de sortare și secvențiere a traseului. |
| --- | --- |

(iii)

[...] milioane GBP pentru utilaje noi de sortare și secvențiere a traseului.

| (230) | Prin urmare, Comisia concluzionează că, având în vedere cerința privind contribuția de 50 % aplicabilă întreprinderilor mari, ajutorul pentru restructurare nu ar trebui să depășească un cuantum de 50 % din 2 179 de milioane GBP. |
| --- | --- |

(230)

Prin urmare, Comisia concluzionează că, având în vedere cerința privind contribuția de 50 % aplicabilă întreprinderilor mari, ajutorul pentru restructurare nu ar trebui să depășească un cuantum de 50 % din 2 179 de milioane GBP.

| (231) | În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia s-a întrebat, de asemenea, dacă RMG ar putea aduce o contribuție proprie semnificativă la planul de restructurare, astfel cum se prevede la punctul 44 din orientările SR. |
| --- | --- |

(231)

În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia s-a întrebat, de asemenea, dacă RMG ar putea aduce o contribuție proprie semnificativă la planul de restructurare, astfel cum se prevede la punctul 44 din orientările SR.

| (232) | Ca răspuns la preocupările aduse în discuție de către Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au furnizat mai multe detalii privind sumele considerate contribuții proprii ale RMG la costurile de restructurare. |
| --- | --- |

(232)

Ca răspuns la preocupările aduse în discuție de către Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii, autoritățile britanice au furnizat mai multe detalii privind sumele considerate contribuții proprii ale RMG la costurile de restructurare.

| (233) | Conform celor mai recente date furnizate, RMG va contribui la finanțarea costurilor de restructurare din perioada 2010-2015 prin vânzarea de active și prin fonduri suplimentare obținute din deblocarea contului de garanție pentru pensii, după cum urmează:






  (milioane GBP) |
| --- | --- |
| Vânzare de active | [...] |
| Deblocarea contului de garanție pentru pensii | [...] |
| Contribuție proprie totală | 1 090 |

(233)

Conform celor mai recente date furnizate, RMG va contribui la finanțarea costurilor de restructurare din perioada 2010-2015 prin vânzarea de active și prin fonduri suplimentare obținute din deblocarea contului de garanție pentru pensii, după cum urmează:

(milioane GBP)

Vânzare de active

[...]

Deblocarea contului de garanție pentru pensii

[...]

Contribuție proprie totală

1 090

| (234) | Vânzarea de active include renunțarea la participațiile în cadrul altor întreprinderi, precum și la proprietățile imobiliare care nu sunt esențiale pentru supraviețuirea RMG. În plus, RMG a vândut sau va vinde proprietăți imobiliare, vehicule și echipamente care sunt esențiale pentru operațiuni, însă vor fi preluate prin leasing. Lista completă include următoarele elemente:






  (i) | vânzarea participației de 20 % a RMG în cadrul Camelot plc, operatorul loteriei naționale a Regatului Unit, către un fond de pensii canadian (OTPP) în iunie 2010; |
| --- | --- | --- |

(234)

Vânzarea de active include renunțarea la participațiile în cadrul altor întreprinderi, precum și la proprietățile imobiliare care nu sunt esențiale pentru supraviețuirea RMG. În plus, RMG a vândut sau va vinde proprietăți imobiliare, vehicule și echipamente care sunt esențiale pentru operațiuni, însă vor fi preluate prin leasing. Lista completă include următoarele elemente:

(i)

vânzarea participației de 20 % a RMG în cadrul Camelot plc, operatorul loteriei naționale a Regatului Unit, către un fond de pensii canadian (OTPP) în iunie 2010;

| (ii) | cesionarea Romec Services Limited în aprilie 2011; |
| --- | --- |

(ii)

cesionarea Romec Services Limited în aprilie 2011;

| (iii) | vânzarea, sau vânzarea și preluarea prin leasing, a anumitor centre poștale și proprietăți. Aceasta include vânzarea sau vânzarea și preluarea prin leasing a unor spații din Londra, precum [...]. În cadrul programului de vânzare și preluare prin leasing, RMG a cesionat sau va cesiona dreptul de proprietate asupra acestor proprietăți, fiindu-i acordat dreptul de închiriere, pentru a folosi aceste proprietăți; |
| --- | --- |

(iii)

vânzarea, sau vânzarea și preluarea prin leasing, a anumitor centre poștale și proprietăți. Aceasta include vânzarea sau vânzarea și preluarea prin leasing a unor spații din Londra, precum [...]. În cadrul programului de vânzare și preluare prin leasing, RMG a cesionat sau va cesiona dreptul de proprietate asupra acestor proprietăți, fiindu-i acordat dreptul de închiriere, pentru a folosi aceste proprietăți;

| (iv) | vânzarea terenurilor neutilizate; |
| --- | --- |

(iv)

vânzarea terenurilor neutilizate;

| (v) | vânzarea și preluarea prin leasing a echipamentelor și vehiculelor. |
| --- | --- |

(v)

vânzarea și preluarea prin leasing a echipamentelor și vehiculelor.

| (235) | În timp ce valoarea vânzărilor deja încheiate are la bază veniturile reale obținute din cesionare (în cuantum de [...] milioane GBP), valorile viitoarelor vânzări sunt incerte și bazate pe rezultatele obținute de RMG în cadrul vânzărilor recente. |
| --- | --- |

(235)

În timp ce valoarea vânzărilor deja încheiate are la bază veniturile reale obținute din cesionare (în cuantum de [...] milioane GBP), valorile viitoarelor vânzări sunt incerte și bazate pe rezultatele obținute de RMG în cadrul vânzărilor recente.

| (236) | Alte resurse financiare sunt generate de deblocarea contului de garanție pentru pensii după punerea în aplicare a acoperirii deficitului fondului de pensii la 1 aprilie 2012. Deoarece administratorul fondului de pensii nu va mai solicita garanția constituită prin contului de garanție, cuantumul acestuia îi va reveni RMG. Se preconizează că, la data respectivă, contul de garanție (150 de milioane GBP) va fi acumulat dobânzi de [...] milioane GBP (rezultând o valoare totală de [...] milioane GBP). |
| --- | --- |

(236)

Alte resurse financiare sunt generate de deblocarea contului de garanție pentru pensii după punerea în aplicare a acoperirii deficitului fondului de pensii la 1 aprilie 2012. Deoarece administratorul fondului de pensii nu va mai solicita garanția constituită prin contului de garanție, cuantumul acestuia îi va reveni RMG. Se preconizează că, la data respectivă, contul de garanție (150 de milioane GBP) va fi acumulat dobânzi de [...] milioane GBP (rezultând o valoare totală de [...] milioane GBP).

| (237) | După ce a verificat că măsurile privind contribuția proprie a RMG au fost deja puse în aplicare sau vor fi finalizate până în martie 2015 și că, astfel cum au confirmat autoritățile britanice, valorile vânzărilor sunt conforme cu condițiile pieței, Comisia poate accepta că suma de 1 090 de milioane GBP constituie o contribuție proprie la planul de restructurare. Comparând contribuția proprie cu costurile eligibile de restructurare, Comisia observă că 50 % din costurile de restructurare sunt finanțate din contribuția proprie a RMG și că se îndeplinește cerința privind contribuția proprie valabilă în cazul întreprinderilor mari din orientările SR. |
| --- | --- |

(237)

După ce a verificat că măsurile privind contribuția proprie a RMG au fost deja puse în aplicare sau vor fi finalizate până în martie 2015 și că, astfel cum au confirmat autoritățile britanice, valorile vânzărilor sunt conforme cu condițiile pieței, Comisia poate accepta că suma de 1 090 de milioane GBP constituie o contribuție proprie la planul de restructurare. Comparând contribuția proprie cu costurile eligibile de restructurare, Comisia observă că 50 % din costurile de restructurare sunt finanțate din contribuția proprie a RMG și că se îndeplinește cerința privind contribuția proprie valabilă în cazul întreprinderilor mari din orientările SR.

| (238) | Având în vedere contribuția proprie a RMG, Comisia concluzionează că ajutorul sub formă de măsuri de reducere a datoriilor, în valoare de 1 089 de milioane GBP, este limitat la minimul necesar din costurile de restructurare necesare. În comparație cu notificarea inițială privind măsurile de reducere a datoriilor de 1 700 de milioane GBP și o facilitate suplimentară de credit de tip revolving în valoare de 200 de milioane GBP, ajutorul pentru restructurare sub forma unei reduceri a datoriei de maximum 1 089 de milioane GBP este acum limitat la 50 % din costul de restructurare necesar pentru perioada martie 2010-martie 2015. Reducerea semnificativă a cuantumului ajutorului față de notificarea inițială este o garanție a faptului că RMG nu va rămâne cu un surplus de numerar după finalizarea planului de restructurare în martie 2015. |
| --- | --- |

(238)

Având în vedere contribuția proprie a RMG, Comisia concluzionează că ajutorul sub formă de măsuri de reducere a datoriilor, în valoare de 1 089 de milioane GBP, este limitat la minimul necesar din costurile de restructurare necesare. În comparație cu notificarea inițială privind măsurile de reducere a datoriilor de 1 700 de milioane GBP și o facilitate suplimentară de credit de tip revolving în valoare de 200 de milioane GBP, ajutorul pentru restructurare sub forma unei reduceri a datoriei de maximum 1 089 de milioane GBP este acum limitat la 50 % din costul de restructurare necesar pentru perioada martie 2010-martie 2015. Reducerea semnificativă a cuantumului ajutorului față de notificarea inițială este o garanție a faptului că RMG nu va rămâne cu un surplus de numerar după finalizarea planului de restructurare în martie 2015.

| (239) | În conformitate cu punctele 38-42 din orientările SR, trebuie luate măsuri pentru a se atenua, pe cât posibil, efectele negative ale ajutorului asupra concurenților. Ajutorul de stat nu trebuie să denatureze în mod nejustificat concurența. Aceasta implică, de obicei, limitarea prezenței de care se poate bucura întreprinderea pe piețele sale, la sfârșitul perioadei de restructurare. Limitarea sau reducerea obligatorie a prezenței întreprinderii pe piața relevantă reprezintă un factor compensator în favoarea întreprinderilor concurente. Această limitare trebuie să fie proporțională cu efectele de denaturare ale ajutorului de stat și cu importanța relativă a întreprinderii pe piața sau pe piețele pe care aceasta își desfășoară activitatea. |
| --- | --- |

(239)

În conformitate cu punctele 38-42 din orientările SR, trebuie luate măsuri pentru a se atenua, pe cât posibil, efectele negative ale ajutorului asupra concurenților. Ajutorul de stat nu trebuie să denatureze în mod nejustificat concurența. Aceasta implică, de obicei, limitarea prezenței de care se poate bucura întreprinderea pe piețele sale, la sfârșitul perioadei de restructurare. Limitarea sau reducerea obligatorie a prezenței întreprinderii pe piața relevantă reprezintă un factor compensator în favoarea întreprinderilor concurente. Această limitare trebuie să fie proporțională cu efectele de denaturare ale ajutorului de stat și cu importanța relativă a întreprinderii pe piața sau pe piețele pe care aceasta își desfășoară activitatea.

| (240) | În primul rând, Comisia constată că, în prezent, pe baza condițiilor de reglementare existente privind accesul la rețeaua sa de distribuție, RMG este un partener de afaceri indispensabil pentru operatorii poștali din Regatul Unit, având în vedere că distribuie corespondența concurenților la nivel local, „pe ultima sută de metri”, către clienți. Prin urmare, RMG îndeplinește o funcție esențială pentru funcționarea pieței serviciilor poștale din Regatul Unit care, în prezent, se bazează pe concurența în amonte, nu pe concurența la nivelul întregului lanț de servicii. În plus, importanța RMG pentru sectorul poștal se reflectă clar în observațiile concurenților acesteia, care subliniază necesitatea siguranței și solidității RMG pentru distribuirea în aval a corespondenței și, astfel, pentru menținerea serviciului universal. Restructurarea RMG va oferi, în consecință, beneficii economice pentru întregul sector poștal din Regatul Unit și va permite tuturor furnizorilor poștali să presteze servicii mai bune și mai eficiente. |
| --- | --- |

(240)

În primul rând, Comisia constată că, în prezent, pe baza condițiilor de reglementare existente privind accesul la rețeaua sa de distribuție, RMG este un partener de afaceri indispensabil pentru operatorii poștali din Regatul Unit, având în vedere că distribuie corespondența concurenților la nivel local, „pe ultima sută de metri”, către clienți. Prin urmare, RMG îndeplinește o funcție esențială pentru funcționarea pieței serviciilor poștale din Regatul Unit care, în prezent, se bazează pe concurența în amonte, nu pe concurența la nivelul întregului lanț de servicii. În plus, importanța RMG pentru sectorul poștal se reflectă clar în observațiile concurenților acesteia, care subliniază necesitatea siguranței și solidității RMG pentru distribuirea în aval a corespondenței și, astfel, pentru menținerea serviciului universal. Restructurarea RMG va oferi, în consecință, beneficii economice pentru întregul sector poștal din Regatul Unit și va permite tuturor furnizorilor poștali să presteze servicii mai bune și mai eficiente.

| (241) | Prin urmare, la stabilirea nivelului necesar al măsurilor compensatorii, Comisia trebuie să ia în considerare rolul special pe care RMG îl îndeplinește în sectorul poștal din Regatul Unit, în calitate de furnizor al serviciului universal și al accesului pentru toți operatorii poștali din acest stat. |
| --- | --- |

(241)

Prin urmare, la stabilirea nivelului necesar al măsurilor compensatorii, Comisia trebuie să ia în considerare rolul special pe care RMG îl îndeplinește în sectorul poștal din Regatul Unit, în calitate de furnizor al serviciului universal și al accesului pentru toți operatorii poștali din acest stat.

| (242) | În această privință, trebuie subliniat faptul că ajutorul pentru restructurare redus semnificativ – prin comparație cu măsurile de ajutor pentru restructurare, notificate inițial de către Regatul Unit, în cuantum de peste 1 700 de milioane GBP – va fi utilizat, în primul rând, pentru asigurarea funcționării rețelei în aval a RMG, aceasta fiind esențială pentru garantarea furnizării permanente a serviciilor poștale și pentru a asigura, dacă este cazul în conformitate cu articolul 38 din Legea privind serviciile poștale din Regatul Unit și condițiile de reglementare ulterioare (a se vedea mai jos), oferirea de acces la rețeaua sa de livrare. |
| --- | --- |

(242)

În această privință, trebuie subliniat faptul că ajutorul pentru restructurare redus semnificativ – prin comparație cu măsurile de ajutor pentru restructurare, notificate inițial de către Regatul Unit, în cuantum de peste 1 700 de milioane GBP – va fi utilizat, în primul rând, pentru asigurarea funcționării rețelei în aval a RMG, aceasta fiind esențială pentru garantarea furnizării permanente a serviciilor poștale și pentru a asigura, dacă este cazul în conformitate cu articolul 38 din Legea privind serviciile poștale din Regatul Unit și condițiile de reglementare ulterioare (a se vedea mai jos), oferirea de acces la rețeaua sa de livrare.

| (243) | Conform explicațiilor de la considerentul 227, măsura de reducere a datoriei de 1 089 de milioane GBP sprijină, în primul rând, restructurarea activităților esențiale în aval al RMG (de exemplu, centrele de sortare, livrarea locală). Atât costurile de restructurare a forței de muncă, în cuantum de [...] milioane GBP, precum și cele legate de restructurarea capacității, în valoare de [...] milioane GBP vizează exclusiv activitățile din aval care sunt esențiale pentru serviciul universal și pentru activitățile întreprinderilor concurente din domeniul corespondenței. De asemenea, costurile de restructurare rămase sunt legate, în mare parte, de aceste activități în aval. |
| --- | --- |

(243)

Conform explicațiilor de la considerentul 227, măsura de reducere a datoriei de 1 089 de milioane GBP sprijină, în primul rând, restructurarea activităților esențiale în aval al RMG (de exemplu, centrele de sortare, livrarea locală). Atât costurile de restructurare a forței de muncă, în cuantum de [...] milioane GBP, precum și cele legate de restructurarea capacității, în valoare de [...] milioane GBP vizează exclusiv activitățile din aval care sunt esențiale pentru serviciul universal și pentru activitățile întreprinderilor concurente din domeniul corespondenței. De asemenea, costurile de restructurare rămase sunt legate, în mare parte, de aceste activități în aval.

| (244) | Având în vedere rolul esențial al RMG pentru distribuirea corespondenței în aval, activitate vitală pentru toți operatorii poștali, se pare că restructurarea acestuia are un efect de denaturare limitat în cadrul structurii actuale a sectorului poștal din Regatul Unit. Restructurarea rețelei în aval a RMG va duce la apariția unui serviciu mai eficient și mai accesibil, atât pentru publicul general, cât și pentru alți operatori poștali britanici care trebuie să se bazeze pe accesul la rețeaua în aval a RMG, în conformitate cu dispozițiile de reglementare relevante. |
| --- | --- |

(244)

Având în vedere rolul esențial al RMG pentru distribuirea corespondenței în aval, activitate vitală pentru toți operatorii poștali, se pare că restructurarea acestuia are un efect de denaturare limitat în cadrul structurii actuale a sectorului poștal din Regatul Unit. Restructurarea rețelei în aval a RMG va duce la apariția unui serviciu mai eficient și mai accesibil, atât pentru publicul general, cât și pentru alți operatori poștali britanici care trebuie să se bazeze pe accesul la rețeaua în aval a RMG, în conformitate cu dispozițiile de reglementare relevante.

| (245) | Comisia a verificat dacă ceilalți operatori poștali din Regatul Unit vor continua să aibă acces la rețeaua în aval a RMG. Autoritatea de reglementare competentă – Office of Communications (Ofcom) – a propus impunerea unor condiții de acces pentru RMG pentru următoarea perioadă de reglementare de șapte ani, cu începere din 1 aprilie 2012, solicitând, inter alia, îndeplinirea următoarelor condiții (43):






  (i) | RMG oferă acces altor operator poștali pe baza unei solicitări rezonabile, acest acces fiind furnizat în condiții corecte și rezonabile; |
| --- | --- | --- |

(245)

Comisia a verificat dacă ceilalți operatori poștali din Regatul Unit vor continua să aibă acces la rețeaua în aval a RMG. Autoritatea de reglementare competentă – Office of Communications (Ofcom) – a propus impunerea unor condiții de acces pentru RMG pentru următoarea perioadă de reglementare de șapte ani, cu începere din 1 aprilie 2012, solicitând, inter alia, îndeplinirea următoarelor condiții (43):

(i)

RMG oferă acces altor operator poștali pe baza unei solicitări rezonabile, acest acces fiind furnizat în condiții corecte și rezonabile;

| (ii) | RMG nu discriminează în mod necuvenit (44); |
| --- | --- |

(ii)

RMG nu discriminează în mod necuvenit (44);

| (iii) | RMG nu obține un avantaj comercial necuvenit prin permiterea accesului la rețeaua sa și nu folosește în beneficiul propriu informații aflate în posesia sa ca rezultat al furnizării accesului; |
| --- | --- |

(iii)

RMG nu obține un avantaj comercial necuvenit prin permiterea accesului la rețeaua sa și nu folosește în beneficiul propriu informații aflate în posesia sa ca rezultat al furnizării accesului;

| (iv) | RMG stabilește prețuri de acces în așa fel încât să mențină un nivel minim al marjei dintre prețurile de acces și serviciile similare cu amănuntul pentru a evita situația în care ceilalți operatori poștali nu ar fi în măsură se concureze cu RMG din cauza reducerii marjelor. |
| --- | --- |

(iv)

RMG stabilește prețuri de acces în așa fel încât să mențină un nivel minim al marjei dintre prețurile de acces și serviciile similare cu amănuntul pentru a evita situația în care ceilalți operatori poștali nu ar fi în măsură se concureze cu RMG din cauza reducerii marjelor.

| (246) | Conform Comisiei, aceste condiții vor limita în mod eficient exercitarea puterii de piață de către RMG și vor proteja în mod corespunzător accesul concurenților la rețeaua în aval a RMG. În consecință, acestea le vor garanta operatorilor din sectorul poștal britanic că pot concura cu RMG prin propriile forțe pe piețele din aval și că își pot menține sau chiar extinde în continuare prezența puternică de pe piața în aval. Prin urmare, conform opiniei Comisiei, aceste condiții pot fi considerate măsuri compensatorii adecvate în favoarea concurenților RMG, atenuând efectele adverse ale ajutorului. |
| --- | --- |

(246)

Conform Comisiei, aceste condiții vor limita în mod eficient exercitarea puterii de piață de către RMG și vor proteja în mod corespunzător accesul concurenților la rețeaua în aval a RMG. În consecință, acestea le vor garanta operatorilor din sectorul poștal britanic că pot concura cu RMG prin propriile forțe pe piețele din aval și că își pot menține sau chiar extinde în continuare prezența puternică de pe piața în aval. Prin urmare, conform opiniei Comisiei, aceste condiții pot fi considerate măsuri compensatorii adecvate în favoarea concurenților RMG, atenuând efectele adverse ale ajutorului.

| (247) | În această privință, Comisia ia act de faptul că [...] Ofcom va lua o decizie în privința cerințelor legate de accesul obligatoriu pentru următorii șapte ani, în conformitate cu propunerile sale. |
| --- | --- |

(247)

În această privință, Comisia ia act de faptul că [...] Ofcom va lua o decizie în privința cerințelor legate de accesul obligatoriu pentru următorii șapte ani, în conformitate cu propunerile sale.

| (248) | Având în vedere că ajutorul pentru restructurare este limitat la acele activități din aval care sunt de interes general, precum și în interesul altor operatori poștali din Regatul Unit și că nu consolidează poziția RMG pe celelalte piețe în aval ale corespondenței sau pe piețele serviciilor expres pentru colete, Comisia consideră că ajutorul pentru restructurare va genera efecte limitate de denaturare în detrimentul concurenței. |
| --- | --- |

(248)

Având în vedere că ajutorul pentru restructurare este limitat la acele activități din aval care sunt de interes general, precum și în interesul altor operatori poștali din Regatul Unit și că nu consolidează poziția RMG pe celelalte piețe în aval ale corespondenței sau pe piețele serviciilor expres pentru colete, Comisia consideră că ajutorul pentru restructurare va genera efecte limitate de denaturare în detrimentul concurenței.

| (249) | În al doilea rând, planul de restructurare implică o reducere semnificativă a gradului de ocupare a forței de muncă din cauza modificărilor de ordin tehnic și automatizării sporite din sectorul poștal. În această privință, Comisia precizează că, în general, întâmpină în mod pozitiv ajutorul de stat care acoperă costurile sociale ale restructurării. Conform punctului 64 din orientările SR, Comisia nu are obiecții a priori față de un asemenea ajutor, în cazul în care se acordă întreprinderilor aflate în dificultate, întrucât aduce avantaje economice care depășesc de interesele întreprinderii în cauză, facilitând schimbările structurale și reducând dificultățile |
| --- | --- |

(249)

În al doilea rând, planul de restructurare implică o reducere semnificativă a gradului de ocupare a forței de muncă din cauza modificărilor de ordin tehnic și automatizării sporite din sectorul poștal. În această privință, Comisia precizează că, în general, întâmpină în mod pozitiv ajutorul de stat care acoperă costurile sociale ale restructurării. Conform punctului 64 din orientările SR, Comisia nu are obiecții a priori față de un asemenea ajutor, în cazul în care se acordă întreprinderilor aflate în dificultate, întrucât aduce avantaje economice care depășesc de interesele întreprinderii în cauză, facilitând schimbările structurale și reducând dificultățile

| (250) | Comisia constată că o mare parte a costurilor de restructurare sunt generate de indemnizațiile de disponibilizare, precum și de costurile de deplasare și relocare, pe baza acordurilor cu sindicatul. Pe de altă parte, ajutorul care va fi acordat în scopul finanțării costurilor legate de forța de muncă oferă beneficii nu doar RMG, ci și angajaților disponibilizați. Comisia consideră, prin urmare, că ajutorul pentru restructurarea forței de muncă facilitează modificările structurale și reduce dificultățile. |
| --- | --- |

(250)

Comisia constată că o mare parte a costurilor de restructurare sunt generate de indemnizațiile de disponibilizare, precum și de costurile de deplasare și relocare, pe baza acordurilor cu sindicatul. Pe de altă parte, ajutorul care va fi acordat în scopul finanțării costurilor legate de forța de muncă oferă beneficii nu doar RMG, ci și angajaților disponibilizați. Comisia consideră, prin urmare, că ajutorul pentru restructurarea forței de muncă facilitează modificările structurale și reduce dificultățile.

| (251) | În al treilea rând, Comisia ia notă de faptul că RMG va cesiona POL. Având în vedere viitoarea privatizare a RMG și, prin urmare existența unor proprietari diferiți ai RMG și POL, RMG va pierde controlul direct asupra operațiunilor cu amănuntul ale POL, iar poziția sa pe piață va fi afectată. În special, trebuie luat în considerare faptul că durata acordului între RMG și POL este de 10 ani [...]. |
| --- | --- |

(251)

În al treilea rând, Comisia ia notă de faptul că RMG va cesiona POL. Având în vedere viitoarea privatizare a RMG și, prin urmare existența unor proprietari diferiți ai RMG și POL, RMG va pierde controlul direct asupra operațiunilor cu amănuntul ale POL, iar poziția sa pe piață va fi afectată. În special, trebuie luat în considerare faptul că durata acordului între RMG și POL este de 10 ani [...].

| (252) | Spre deosebire de situația actuală, RMG nu va mai beneficia de o rețea cu amănuntul aflată sub controlul său direct, ci va trebui, la fel ca oricare dintre concurenții săi, să negocieze și să semneze contracte pentru activitățile sale cu amănuntul cu o parte terță independentă [de exemplu, comparabilă cu rețeaua de puncte de servicii a DHL formată din magazine cu amănuntul independente, precum WHSmith și Staples]. Prin urmare, RMG nu se va situa la același nivel cu întreprinderile concurente și nu va mai beneficia de pe urma deținerii unei rețele cu amănuntul complete. În special, RMG nu va mai fi în măsură să decidă serviciile și produsele (de exemplu, servicii bancare) pe care le POL le va oferi, ceea ce înseamnă că RMG își pierde influența de pe alte piețe. Prin urmare, Comisia consideră că cesionarea POL va limita prezența RMG pe piața serviciilor poștale din Regatul Unit și, prin urmare, poate fi considerată o măsură de atenuare a efectului pe care ajutorul pentru restructurare în beneficiul RMG îl are asupra concurenței. |
| --- | --- |

(252)

Spre deosebire de situația actuală, RMG nu va mai beneficia de o rețea cu amănuntul aflată sub controlul său direct, ci va trebui, la fel ca oricare dintre concurenții săi, să negocieze și să semneze contracte pentru activitățile sale cu amănuntul cu o parte terță independentă [de exemplu, comparabilă cu rețeaua de puncte de servicii a DHL formată din magazine cu amănuntul independente, precum WHSmith și Staples]. Prin urmare, RMG nu se va situa la același nivel cu întreprinderile concurente și nu va mai beneficia de pe urma deținerii unei rețele cu amănuntul complete. În special, RMG nu va mai fi în măsură să decidă serviciile și produsele (de exemplu, servicii bancare) pe care le POL le va oferi, ceea ce înseamnă că RMG își pierde influența de pe alte piețe. Prin urmare, Comisia consideră că cesionarea POL va limita prezența RMG pe piața serviciilor poștale din Regatul Unit și, prin urmare, poate fi considerată o măsură de atenuare a efectului pe care ajutorul pentru restructurare în beneficiul RMG îl are asupra concurenței.

| (253) | Având în vedere efectele pozitive pe care le va genera o rețea în aval mai eficientă a RMG pentru publicul general, care trebuie să se bazeze pe RMG ca furnizor universal de servicii poștale, și pentru toți operatorii poștali din Regatul Unit care au nevoie de acces la rețeaua în aval a RMG pentru livrarea corespondenței către clienți, precum și faptul că o pondere semnificativă a costurilor de restructurare sunt alocate în beneficiul angajaților disponibilizați și cesionarea POL, Comisia consideră că denaturarea concurenței în urma ajutorului pentru restructurare este mai degrabă limitată, astfel încât nu se impun măsuri compensatorii suplimentare. |
| --- | --- |

(253)

Având în vedere efectele pozitive pe care le va genera o rețea în aval mai eficientă a RMG pentru publicul general, care trebuie să se bazeze pe RMG ca furnizor universal de servicii poștale, și pentru toți operatorii poștali din Regatul Unit care au nevoie de acces la rețeaua în aval a RMG pentru livrarea corespondenței către clienți, precum și faptul că o pondere semnificativă a costurilor de restructurare sunt alocate în beneficiul angajaților disponibilizați și cesionarea POL, Comisia consideră că denaturarea concurenței în urma ajutorului pentru restructurare este mai degrabă limitată, astfel încât nu se impun măsuri compensatorii suplimentare.

| (254) | În sfârșit, ultima condiție prevăzută la punctul 72 și următoarele din orientările SR este îndeplinită, deoarece RMG nu a beneficiat de ajutor pentru salvare și restructurare în trecut. |
| --- | --- |

(254)

În sfârșit, ultima condiție prevăzută la punctul 72 și următoarele din orientările SR este îndeplinită, deoarece RMG nu a beneficiat de ajutor pentru salvare și restructurare în trecut.

| (255) | În conformitate cu punctul 47 din orientările SR, RMG trebuie să pună în aplicare integral planul de restructurare, iar Regatul Unit s-a angajat să ducă la îndeplinire această obligație. Comisia trebuie să fie informată permanent cu privire la progresele realizate în punerea în aplicare a planului de restructurare, în temeiul punctelor 49 și 50 din orientările SR. |
| --- | --- |

(255)

În conformitate cu punctul 47 din orientările SR, RMG trebuie să pună în aplicare integral planul de restructurare, iar Regatul Unit s-a angajat să ducă la îndeplinire această obligație. Comisia trebuie să fie informată permanent cu privire la progresele realizate în punerea în aplicare a planului de restructurare, în temeiul punctelor 49 și 50 din orientările SR.

| (256) | Comisia constată că planul de restructurare a RMG cu o durată de 5 ani, din 2010 până în 2015, îndeplinește condițiile din orientările SR, iar măsurile de reducere a datoriei în cuantum de 1 089 de milioane GBP constituie un ajutor pentru restructurare compatibil cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. |
| --- | --- |

(256)

Comisia constată că planul de restructurare a RMG cu o durată de 5 ani, din 2010 până în 2015, îndeplinește condițiile din orientările SR, iar măsurile de reducere a datoriei în cuantum de 1 089 de milioane GBP constituie un ajutor pentru restructurare compatibil cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

6.   CONCLUZIE

| (257) | În conformitate cu practica decizională anterioară, Comisia poate aproba un ajutor de stat sub formă de compensație pentru costurile moștenite în materie de pensii, doar în măsura în care beneficiarul nu se situează într-o poziție mai favorabilă decât concurenții săi în ceea ce privește obligațiile generale de contribuție la asigurările sociale. |
| --- | --- |

(257)

În conformitate cu practica decizională anterioară, Comisia poate aproba un ajutor de stat sub formă de compensație pentru costurile moștenite în materie de pensii, doar în măsura în care beneficiarul nu se situează într-o poziție mai favorabilă decât concurenții săi în ceea ce privește obligațiile generale de contribuție la asigurările sociale.

| (258) | Având în vedere particularitățile cazului de față, Comisia și-a adaptat evaluarea compatibilității ajutorului pentru compensarea costurilor moștenite în materie de pensii și a efectuat o comparație între deficitul actual al fondului de pensii al RMG și deficitele fondurilor de pensii pe care întreprinderile de dimensiuni comparabile din Regatul Unit le înregistrează, în medie, în bilanțurile lor. |
| --- | --- |

(258)

Având în vedere particularitățile cazului de față, Comisia și-a adaptat evaluarea compatibilității ajutorului pentru compensarea costurilor moștenite în materie de pensii și a efectuat o comparație între deficitul actual al fondului de pensii al RMG și deficitele fondurilor de pensii pe care întreprinderile de dimensiuni comparabile din Regatul Unit le înregistrează, în medie, în bilanțurile lor.

| (259) | Comisia consideră că acoperirea deficitului fondului de pensii constituie un ajutor de stat compatibil pentru costurile moștenite în materie de pensii, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, sub rezerva următoarelor două condiții:






  (i) | la data acoperirii deficitului fondului de pensii, 1 aprilie 2012, RMG va reține în bilanțul său pasive în valoare de 150 de milioane GBP, în conformitate cu deficitul mediu al fondurilor de pensii ale întreprinderilor comparabile din Regatul Unit; |
| --- | --- | --- |

(259)

Comisia consideră că acoperirea deficitului fondului de pensii constituie un ajutor de stat compatibil pentru costurile moștenite în materie de pensii, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, sub rezerva următoarelor două condiții:

(i)

la data acoperirii deficitului fondului de pensii, 1 aprilie 2012, RMG va reține în bilanțul său pasive în valoare de 150 de milioane GBP, în conformitate cu deficitul mediu al fondurilor de pensii ale întreprinderilor comparabile din Regatul Unit;

| (ii) | RMG nu va beneficia de niciun ajutor cu titlu de compensație pentru pasivele moștenite în materie de pensii acumulate după 31 martie 2012 în cazul membrilor RMPP. |
| --- | --- |

(ii)

RMG nu va beneficia de niciun ajutor cu titlu de compensație pentru pasivele moștenite în materie de pensii acumulate după 31 martie 2012 în cazul membrilor RMPP.

| (260) | În ceea ce privește ajutorul pentru restructurare notificat, Comisia consideră că planul de restructurare actualizat, care acoperă perioada 2010-2015, este adecvat și suficient pentru a răspunde dificultăților RMG și a restabili viabilitatea pe termen lung. Comisia consideră că respectiva contribuție proprie a RMG la costurile de restructurare limitează ajutorul la minimul necesar de 1 089 de milioane GBP. Având în vedere efectele pozitive pe care restructurarea le are asupra eficacității întregului sector poștal din Regatul Unit, poziția unică a RMG de furnizor de serviciu universal, separarea de POL și faptul că ajutorul pentru restructurare facilitează în mare măsură reducerea necesară a forței de muncă a RMG, Comisia constată că ajutorul pentru restructurare de 1 089 de milioane GBP nu generează efecte de denaturare și nu va depăși efectele pozitive ale restructurării cu succes a RMG, |
| --- | --- |

(260)

În ceea ce privește ajutorul pentru restructurare notificat, Comisia consideră că planul de restructurare actualizat, care acoperă perioada 2010-2015, este adecvat și suficient pentru a răspunde dificultăților RMG și a restabili viabilitatea pe termen lung. Comisia consideră că respectiva contribuție proprie a RMG la costurile de restructurare limitează ajutorul la minimul necesar de 1 089 de milioane GBP. Având în vedere efectele pozitive pe care restructurarea le are asupra eficacității întregului sector poștal din Regatul Unit, poziția unică a RMG de furnizor de serviciu universal, separarea de POL și faptul că ajutorul pentru restructurare facilitează în mare măsură reducerea necesară a forței de muncă a RMG, Comisia constată că ajutorul pentru restructurare de 1 089 de milioane GBP nu generează efecte de denaturare și nu va depăși efectele pozitive ale restructurării cu succes a RMG,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Măsurile notificate privind acoperirea deficitului fondului de pensii pe care Regatul Unit intenționează să le pună în aplicare în beneficiul Royal Mail Group constituie un ajutor de stat compatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, sub rezerva respectării condițiilor stabilite la alineatele (2) și (3).

(2)   La data aplicării acoperirii deficitului fondului de pensii, 1 aprilie 2012, Royal Mail Group reține pasive în cuantum de 150 de milioane GBP în bilanțul său pentru deficitele acumulate rezultate din planurile de pensii pe care le-a finanțat.

(3)   Regatul Unit nu acordă grupului Royal Mail un ajutor de stat sub formă de compensație pentru costurile moștenite în ceea ce privește noile pasive cu titlu de pensii acumulate pentru membrii Royal Mail Pension Plan după data de 1 aprilie 2012, data acoperirii deficitului fondului său de pensii.

Articolul 2

Măsurile de reducere a datoriei pe care Regatul Unit intenționează să le pună în aplicare în favoarea Royal Mail Group, în cuantum de 1 089 de milioane GBP, constituie un ajutor de stat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, cu condiția ca planul de restructurare notificat să fie pus în aplicare în totalitate.

Articolul 3

Regatul Unit transmite Comisiei rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare a planului de restructurare. Primul raport este transmis în termen de un an de la notificarea prezentei decizii către Regatul Unit. Rapoartele ulterioare sunt transmise în termen de un an de la raportul anterior, până la finalizarea planului de restructurare.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 21 martie 2012.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Inițierea procedurilor a fost anunțată în JO C 265, 9.9.2011, p. 2.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  http://services.parliament.uk/bills/2010-12/postalservices.html.

3

(4)  „Modernise or Decline - Policies to maintain the universal postal service in the United Kingdom; an independent review of the UK postal services sector”, 16 decembrie 2008, disponibil la http://www.berr.gov.uk/files/file49389.pdf, actualizat prin Raportul Hooper din decembrie 2008, „Saving the Royal Mail’s universal postal service in the digital age”, disponibil la: http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/business-sectors/docs/s/10-1143-saving-royal-mail-universal-postal-service.pdf.

4

Modernise or Decline - Policies to maintain the universal postal service in the United Kingdom; an independent review of the UK postal services sector

Saving the Royal Mail’s universal postal service in the digital age

(5)  JO L 15, 21.1.1998, p. 14.

5

(6)  Secret comercial.

6

(7)  Decizia C(2011) 1770 a Comisiei. Actuala autorizație a acestor măsuri expiră la 31 martie 2012.

7

(8)  RMPP și alte sisteme de pensii din Regatul Unit, sponsorizate de RMG, nu acoperă angajații GLS.

8

(9)  JO L 210, 14.8.2009, p. 16.

9

(10)  Bazate pe cele mai recente estimări. Suma exactă va depinde de evoluțiile pieței până în martie 2012, și poate fi inferioară sau superioară acestei valori.

10

(11)  RMG deține anumite investiții în titluri de stat sau depozite la National Loan Fund (Fondul Național pentru Împrumuturi), clasificate ca active curente și denumite frecvent obligațiuni de stat. Acestea sunt supuse unui sistem juridic de instrucțiuni al autorităților britanice, în conformitate cu secțiunea 72 din Legea din 2000 privind Poșta. În urma instrucțiunilor din 30 ianuarie 2003, RMG a plasat aceste active într-o rezervă specială („rezerva poștală”) care este utilizată pentru măsuri specifice de finanțare în conformitate cu instrucțiunile.

11

National Loan Fund

(12)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

12

(13)  Decizia 2008/204/UE a Comisiei din 10 octombrie 2007 privind ajutoarele de stat acordate de către Franța în ceea ce privește reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului La Poste (JO L 63, 7.3.2008, p. 16).

13

(14)  Decizia 2005/145/CE a Comisiei din 16 decembrie 2003 privind ajutoarele de stat acordate de Franța companiei EDF și sectorului industriilor electrice și de gaz (JO L 49, 22.2.2005, p. 9).

14

(15)  A se vedea nota de subsol 12.

15

(16)  Cauza T-157-01, Danske Busvognmænd/Comisia, Rec., 2004, p. II-917.

16

Danske Busvognmænd/Comisia

(17)  Cu referire la decizia Comisiei în cazul British Energy (cazul nr. 52/03, Decizia din 22 septembrie 2004 (JO L 142, 6.6.2005, p. 26).

17

British Energy

(18)  C-159/94, Comisia/Franța, Rec. 1997, p. I-5815, punctul 59.

18

Comisia/Franța

(19)  A se vedea notele de subsol 12 și 13.

19

(20)  Decizia 2008/722/CE a Comisiei din 10 mai 2007 privind ajutorul de stat C 2/06 (ex N 405/05) pe care Grecia intenționează să îl pună în aplicare în ceea ce privește sistemul de pensionare anticipată voluntară în cadrul OTE (JO L 243, 11.9.2008, p. 7).

20

(21)  Cauza C-357/07, TNT Post UK, Rec., 2009, p. I-3025.

21

TNT Post UK

(22)  De exemplu, cauza C-301/87 Franța/Comisia, Rec., 1990, p. I-307, punctul 41.

22

Franța/Comisia

(23)  Cauza 173/73, Italia/Comisia, Rec., 1974, p. 709, punctul 13; cauza C-310/85, Deufil/Comisia, Rec., 1987, p. 901, punctul 8; cauza C-241/94, Franța/Comisia, Rec., p. I-4551, punctul 20.

23

Italia/Comisia

Deufil/Comisia

Franța/Comisia

(24)  Cauza C-387/92, Banco Exterior, Rec., 1994, p. I-877, punctul 13; hotărâre susmenționată în cauza C-241/94, punctul 34.

24

Banco Exterior

(25)  Cauza C-5/01, Belgia/Comisia, Rec., 2002, p. I-1191, punctul 39.

25

Belgia/Comisia

(26)  Cauza 30/59, Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/High Authority, Rec., 1961, p. 3, punctele 29 și 30; hotărâre susmenționată în cauza C-173/73, punctele 12 și 13; hotărâre susmenționată în cauza C-241/94, punctele 29 și 35; cauza C-251/97, Franța/Comisia, Rec., 1999, p. I-6639, punctele 40, 46 și 47 și cauzele conexate C-71/09 P, C-73/09 P și C-76/09 P Comitato Venezia vuole vivere/Comisia, Rec., 2011, p. I-0000, punctele 90-96.

26

Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/High Authority

Franța/Comisia

Comitato Venezia vuole vivere/Comisia

(27)  Decizia La Poste (a se vedea nota de subsol 12), considerentul 141, și orientările SR (a se vedea nota de subsol 11), considerentul 63.

27

La Poste

(28)  Cauza T-20/03, Comisia/Kahla, Rec. 2008, p. II-2305, punctele 194 până la 197. A se vedea, de asemenea, Hotărârea Curții AELS din 22 august 2011 în cauza E-14/10, Konkurrenten.no AS/Autoritatea de supraveghere a AELS, nepublicată încă, punctul 86.

28

Comisia/Kahla

Konkurrenten.no AS/Autoritatea de supraveghere a AELS

(29)  Cauza 342/96, Spania/Comisia (Fogasa), Rec. 1999, p. I-2459, punctele 31-34; Cauza 256/97, Déménagements-Manutention Transport (DMT), Rec., 1999, p. I-3913, punctul 24; Cauza T- 152/99, Hijos de Andres de Molina SA (HAMSA)/Comisia Rec., 2002, p. II-3049, punctul 166.

29

Spania/Comisia

Déménagements-Manutention Transport

Hijos de Andres de Molina SA

(30)  Cauza T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Comisia, Rec.,1998, p. II-717.

30

Het Vlaamse Gewest/Comisia

(31)  Cauza T-162/06 Kronoply/Comisia, Rep., 2009, p. II-1, în special punctele 65, 66, 74 și 75.

31

Kronoply/Comisia

(32)  Cauza T-187/99 Agrana Zucker und Stärke/Comisia, Rec., 2001, p. II-1587, punctul 74; Cauza T-126/99 Graphischer Maschinenbau/Comisia, Rec., 2002, p. II-2427, punctele 41-43; Cauza C-390/06 Nuova Agricast, Rec., 2008, p. I-2577, punctele 68-69.

32

Agrana Zucker und Stärke/Comisia

(33)  A se vedea Comunicarea Comisiei privind metodologia de analiză a ajutoarelor de stat aferente costurilor irecuperabile, scrisoarea Comisiei SG (2001) D/290869 din 6.8.2001.

33

(34)  Decizia 2005/145/CE privind ajutoarele de stat acordate de Franța întreprinderii EDF și sectorului industriilor electrice și de gaz (a se vedea nota de subsol 13); Decizia 2008/204/CE privind ajutoarele de stat acordate de către Franța în ceea ce privește reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului La Poste (a se vedea nota de subsol 12); Decizia 2009/945/CE a Comisiei privind reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP [ajutor de stat C 42/07 (ex N 428/06)] pe care Franța intenționează să îl pună în aplicare în favoarea RATP; Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 în cauza C 25/2008 privind Réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l’Etat rattachés à France Télécom, nepublicată până în prezent.

34

(35)  A se vedea nota de subsol 13.

35

(36)  A se vedea, de asemenea, Comunicarea Comisiei privind metodologia de analiză a ajutoarelor de stat aferente costurilor irecuperabile, adoptată de către Comisiei la 26 iulie 2001.

36

(37)  A se vedea nota de subsol 12.

37

(38)  Nepublicată încă, a se vedea comunicatul de presă IP/12/45 și MEMO/12/37 din 25 ianuarie 2012.

38

(39)  Nepublicată încă, a se vedea comunicatul de presă IP/12/45 și MEMO/12/38 din 25 ianuarie 2012.

39

(40)  Indicele FTSE 100 este un indice de piață al celor 100 cele mai capitalizate întreprinderi din Regatul Unit listate la bursa din Londra.

40

(41)  Comisia a acceptat perioade de restructurare mai lungi de 5 ani și în cazuri anterioare, de exemplu, Decizia Comisiei în cazul Austrian Airlines (JO L 59, 9.3.2010, p. 1), în special punctul 296 (perioadă de restructurare de 6 ani).

41

cazul Austrian Airlines

(42)  Regatul Unit a furnizat date privind valoarea de referință în cazul profitabilității altor operatori poștali din Regatul Unit și Europa.

42

(43)  Notificare legală a propunerilor de impunere a unei condiții legale în conformitate cu Legea din 2011 privind serviciile poștale; a se vedea anexa 12 la consultarea Ofcom pe tema „Review of Regulatory Conditions – Postal Regulation”, publicată la 13 decembrie 2011.

43

(44)  Se consideră că RMG discriminează în mod nejustificat în cazul în care favorizează în mod neechitabil o activitate desfășurată cu scopul de a crea un dezavantaj concurențial pentru alți operatori poștali.

44

---