# Euroopa Liidu L 314/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.314.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 314 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide14. november 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.314.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 314

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide14. november 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1061/2012, 7. november 2012, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel niituimlutsude püük VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1062/2012, 7. november 2012, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel limapeade püük III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1063/2012, 13. november 2012, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1064/2012, 13. november 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas esitatud kiirtestide loetelu (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1065/2012, 13. november 2012, milles käsitletakse Lactobacillus plantarum’i valmististe (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944) lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 15 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1066/2012, 13. november 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 23 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2012/698/ÜVJP, 13. november 2012, ladustamisvõimaluse loomise kohta tsiviilkriisiohje missioonide jaoks | 25 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/699/ÜVJP, 13. november 2012, liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames | 27 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/700/ÜVJP, 13. november 2012, jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta konventsiooni osalisriikide vastuvõetud Cartagena tegevuskava (2010–2014) rakendamise toetamiseks Euroopa julgeolekustrateegia raames | 40 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1061/2012, 7. november 2012, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel niituimlutsude püük VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1062/2012, 7. november 2012, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel limapeade püük III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

3

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1063/2012, 13. november 2012, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1064/2012, 13. november 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas esitatud kiirtestide loetelu (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1065/2012, 13. november 2012, milles käsitletakse Lactobacillus plantarum’i valmististe (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944) lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

1

15

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1066/2012, 13. november 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

23

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2012/698/ÜVJP, 13. november 2012, ladustamisvõimaluse loomise kohta tsiviilkriisiohje missioonide jaoks

25

*

Nõukogu otsus 2012/699/ÜVJP, 13. november 2012, liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

27

*

Nõukogu otsus 2012/700/ÜVJP, 13. november 2012, jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta konventsiooni osalisriikide vastuvõetud Cartagena tegevuskava (2010–2014) rakendamise toetamiseks Euroopa julgeolekustrateegia raames

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1061/2012,

7. november 2012,

millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel niituimlutsude püük VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1225/2010 (millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega) (2) kehtestatakse kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1225/2010 (millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega) (2) kehtestatakse kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 336, 21.12.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | FS/64/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | GFB/89- |
| Liik | Niituimlutsud (Phycis spp.) |
| Piirkond | VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 18.10.2012 |

Nr

FS/64/DSS

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

GFB/89-

Liik

Niituimlutsud (Phycis spp.)

Piirkond

VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

18.10.2012

---

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1062/2012,

7. november 2012,

millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel limapeade püük III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1225/2010 (millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega) (2) kehtestatakse kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1225/2010 (millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega) (2) kehtestatakse kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. november 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 336, 21.12.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | FS/65/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | ALF/3X14- |
| Liik | Limapead (Beryx spp.) |
| Piirkond | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 18.10.2012 |

Nr

FS/65/DSS

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

ALF/3X14-

Liik

Limapead (Beryx spp.)

Piirkond

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

18.10.2012

---

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1063/2012,

13. november 2012,

millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002, (1) eriti selle artikli 21 lõike 6 punkti d ja artikli 40 punkte b, d ja f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on sätestatud loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta, selleks et hoida ära ja vähendada inimeste ja loomade terviseriske, mida need tooted võivad tekitada. Vill ja karv, mis on saadud loomadelt, kellel ei ole tundemärke nakkushaigusest, mis võiks kanduda nendelt toodetelt inimestele või loomadele, tuleks deklareerida kõnealuse määruse artikli 10 punktides h ja n osutatud 3. kategooria materjalina. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on sätestatud loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta, selleks et hoida ära ja vähendada inimeste ja loomade terviseriske, mida need tooted võivad tekitada. Vill ja karv, mis on saadud loomadelt, kellel ei ole tundemärke nakkushaigusest, mis võiks kanduda nendelt toodetelt inimestele või loomadele, tuleks deklareerida kõnealuse määruse artikli 10 punktides h ja n osutatud 3. kategooria materjalina.

| (2) | Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega) (2) on sätestatud muu hulgas villa ja karva turulelaskmise rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega) (2) on sätestatud muu hulgas villa ja karva turulelaskmise rakenduseeskirjad.

| (3) | Kuiv töötlemata vill ja karv, mis on suletud pakendites, ei tekita haiguse leviku riske tingimusel, et need transporditakse otse ettevõttesse, kus loomsetest kõrvalsaadustest toodetakse toiduahelaväliseks otstarbeks ettenähtud tooteid, või vahetoiminguid tegevasse ettevõttesse tingimustel, mis välistavad haigusetekitajate leviku. Seega tuleks anda liikmesriikidele võimalus vabastada ettevõtjad, kes transpordivad sellist töötlemata villa ja karva otse mõnda eespool nimetatud ettevõttesse, teavitamiskohustusest, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 23 lõike 1 punktiga a. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 artikli 20 lõiget 4 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Kuiv töötlemata vill ja karv, mis on suletud pakendites, ei tekita haiguse leviku riske tingimusel, et need transporditakse otse ettevõttesse, kus loomsetest kõrvalsaadustest toodetakse toiduahelaväliseks otstarbeks ettenähtud tooteid, või vahetoiminguid tegevasse ettevõttesse tingimustel, mis välistavad haigusetekitajate leviku. Seega tuleks anda liikmesriikidele võimalus vabastada ettevõtjad, kes transpordivad sellist töötlemata villa ja karva otse mõnda eespool nimetatud ettevõttesse, teavitamiskohustusest, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 23 lõike 1 punktiga a. Seepärast tuleks määruse (EL) nr 142/2011 artikli 20 lõiget 4 vastavalt muuta.

| (4) | Määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatüki punktis B on sätestatud villa ja karvade tootmisahela lõpp-punkt. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatüki punktis B on sätestatud villa ja karvade tootmisahela lõpp-punkt.

| (5) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirja artiklis 8.5.35 (3) on sätestatud loetelu menetlustest, mida rakendatakse suu- ja sõrataudi viiruse inaktiveerimiseks mäletsejalistelt saadud ning tööstuses kasutatava villa ja karva puhul. |
| --- | --- |

(5)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirja artiklis 8.5.35 (3) on sätestatud loetelu menetlustest, mida rakendatakse suu- ja sõrataudi viiruse inaktiveerimiseks mäletsejalistelt saadud ning tööstuses kasutatava villa ja karva puhul.

| (6) | Seega tuleks villa ja karva puhul praegu liidus kehtivaid, samuti kolmandatest riikidest importimisel kehtivaid turulelaskmise toiminguid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 artikli 25 lõikes 2, täiendada rahvusvaheliselt tunnustatud inaktiveerimise menetlustega, mida rakendatakse suu- ja sõrataudi viiruse inaktiveerimiseks mäletsejalistelt saadud ning tööstuses kasutatava villa ja karva puhul. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks villa ja karva puhul praegu liidus kehtivaid, samuti kolmandatest riikidest importimisel kehtivaid turulelaskmise toiminguid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 artikli 25 lõikes 2, täiendada rahvusvaheliselt tunnustatud inaktiveerimise menetlustega, mida rakendatakse suu- ja sõrataudi viiruse inaktiveerimiseks mäletsejalistelt saadud ning tööstuses kasutatava villa ja karva puhul.

| (7) | Siiski on liikmesriikidel võimalus kiita heaks mis tahes muu meetod, mis tagab, et villa ja karva töötlemise, sealhulgas OIE standarditest erineva tööstusliku pesemismeetodi järgselt, on kõrvaldatud lubamatud riskid. |
| --- | --- |

(7)

Siiski on liikmesriikidel võimalus kiita heaks mis tahes muu meetod, mis tagab, et villa ja karva töötlemise, sealhulgas OIE standarditest erineva tööstusliku pesemismeetodi järgselt, on kõrvaldatud lubamatud riskid.

| (8) | Mäletsejalistelt saadud ning tekstiilitööstuses kasutatav töötlemata vill ja karv ei kujuta endast lubamatut terviseriski loomadele tingimusel, et see on saadud sellistelt mäletsejalistelt, keda peetakse riikides ja piirkondades, mis on loetletud komisjoni 12. märtsi 2010. aasta määruse (EL) nr 206/2010 (millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded) (4) II lisa 1. osas ning neilt mäletsejalistelt saadud värsket liha on lubatud importida liitu ilma II lisa 1. osas nimetatud täiendavate tagatisteta A ja F. |
| --- | --- |

(8)

Mäletsejalistelt saadud ning tekstiilitööstuses kasutatav töötlemata vill ja karv ei kujuta endast lubamatut terviseriski loomadele tingimusel, et see on saadud sellistelt mäletsejalistelt, keda peetakse riikides ja piirkondades, mis on loetletud komisjoni 12. märtsi 2010. aasta määruse (EL) nr 206/2010 (millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded) (4) II lisa 1. osas ning neilt mäletsejalistelt saadud värsket liha on lubatud importida liitu ilma II lisa 1. osas nimetatud täiendavate tagatisteta A ja F.

| (9) | Lisaks peab vastav kolmas riik või piirkond, kust vill ja karv pärit on, olema suu- ja sõrataudist vaba ning juhul, kui tegemist on lammaste ja kitsede villa ja karvaga, lammaste ja kitsede rõugetest vaba, seda vastavalt üldistele põhinõuetele, mis on loetletud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ (millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ) (5) II lisas. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks peab vastav kolmas riik või piirkond, kust vill ja karv pärit on, olema suu- ja sõrataudist vaba ning juhul, kui tegemist on lammaste ja kitsede villa ja karvaga, lammaste ja kitsede rõugetest vaba, seda vastavalt üldistele põhinõuetele, mis on loetletud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/68/EÜ (millega kehtestatakse loomatervishoiu eeskirjad teatavate elusate kabiloomade impordile ühendusse ja transiidile ühenduse kaudu, muudetakse direktiive 90/426/EMÜ ja 92/65/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 72/462/EMÜ) (5) II lisas.

| (10) | Et pakkuda ettevõtjatele piisaval hulgal meetodeid ja menetlusi villa ja karva sisekaubanduse ja impordi kaudu tekkivate riskide vähendamiseks, tuleks sätestada täiendavad nõuded kolmandatest riikidest imporditud villa ja karva piiranguteta turulelaskmiseks vastavalt määrusele (EL) nr 142/2011. Määruse (EL) nr 142/2011 artikli 25 lõiget 2 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Et pakkuda ettevõtjatele piisaval hulgal meetodeid ja menetlusi villa ja karva sisekaubanduse ja impordi kaudu tekkivate riskide vähendamiseks, tuleks sätestada täiendavad nõuded kolmandatest riikidest imporditud villa ja karva piiranguteta turulelaskmiseks vastavalt määrusele (EL) nr 142/2011. Määruse (EL) nr 142/2011 artikli 25 lõiget 2 tuleks vastavalt muuta.

| (11) | Selguse huvides tuleks vastavalt muuta määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao 2. tabeli 8. reas sätestatud eeskirju töötlemata villa ja karva impordi kohta. |
| --- | --- |

(11)

Selguse huvides tuleks vastavalt muuta määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao 2. tabeli 8. reas sätestatud eeskirju töötlemata villa ja karva impordi kohta.

| (12) | Sead on vastuvõtlikud muude haiguste kui suu- ja sõrataudi suhtes, eelkõige on nad vastuvõtlikud Aafrika sigade katku suhtes, seega on vaja sigadelt saadud villa ja karva spetsiaalselt töödelda. Turulelaskmise ja sellest tulenevalt kolmandatest riikidest pärit sigade villa ja karva impordi suhtes tuleks seega rakendada samu tingimusi, mis on sätestatud seaharjaste puhul. Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatüki punkti A punkti 2 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Sead on vastuvõtlikud muude haiguste kui suu- ja sõrataudi suhtes, eelkõige on nad vastuvõtlikud Aafrika sigade katku suhtes, seega on vaja sigadelt saadud villa ja karva spetsiaalselt töödelda. Turulelaskmise ja sellest tulenevalt kolmandatest riikidest pärit sigade villa ja karva impordi suhtes tuleks seega rakendada samu tingimusi, mis on sätestatud seaharjaste puhul. Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatüki punkti A punkti 2 vastavalt muuta.

| (13) | Liikmesriikide ettevõtjate jaoks tuleks muuta kättesaadavaks täiendav töötlus muudelt loomadelt kui sigadelt saadud villa ja karva puhul, kui villa ja karva transporditakse otse ettevõttesse, kus toodetakse villast ja karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks. Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatüki punkti B vastavalt täiendada. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikide ettevõtjate jaoks tuleks muuta kättesaadavaks täiendav töötlus muudelt loomadelt kui sigadelt saadud villa ja karva puhul, kui villa ja karva transporditakse otse ettevõttesse, kus toodetakse villast ja karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks. Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatüki punkti B vastavalt täiendada.

| (14) | Teatavatest kolmandatest riikidest või piirkondadest pärit töötlemata villa ja karva importi liitu tuleks lubada tingimusel, et vill ja karv vastab vajalikele nõuetele ning saadetisega on kaasas käesoleva määruse IV lisas sätestatud näidisele vastav impordideklaratsioon. Kõnealune deklaratsioon tuleb esitada ühes komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsuse 2009/821/EÜ (millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES) (6) I lisas loetletud liidu heakskiidetud piirikontrollipunktis, kus erandina nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ (milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted) (7) artikli 4 lõikest 4 sellise villa ja karva dokumente tuleb kontrollida vastavalt nimetatud direktiivi artikli 4 lõikele 3. |
| --- | --- |

(14)

Teatavatest kolmandatest riikidest või piirkondadest pärit töötlemata villa ja karva importi liitu tuleks lubada tingimusel, et vill ja karv vastab vajalikele nõuetele ning saadetisega on kaasas käesoleva määruse IV lisas sätestatud näidisele vastav impordideklaratsioon. Kõnealune deklaratsioon tuleb esitada ühes komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsuse 2009/821/EÜ (millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES) (6) I lisas loetletud liidu heakskiidetud piirikontrollipunktis, kus erandina nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ (milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted) (7) artikli 4 lõikest 4 sellise villa ja karva dokumente tuleb kontrollida vastavalt nimetatud direktiivi artikli 4 lõikele 3.

| (15) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 142/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 142/2011 vastavalt muuta.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 142/2011 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artiklis 20 asendatakse lõige 4 järgmisega:
  „4.   Pädev asutus võib vabastada määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 23 lõike 1 punktis a nimetatud teavitamiskohustusest järgmised ettevõtjad:






  a) | ettevõtjad, kes käitlevad või valmistavad jahitrofeesid või muid kõnealuse määruse XIII lisa VI peatükis nimetatud esemeid era- või mittekaubanduslikul otstarbel; |
| --- | --- | --- |

(1)

Artiklis 20 asendatakse lõige 4 järgmisega:

„4.   Pädev asutus võib vabastada määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 23 lõike 1 punktis a nimetatud teavitamiskohustusest järgmised ettevõtjad:

a)

ettevõtjad, kes käitlevad või valmistavad jahitrofeesid või muid kõnealuse määruse XIII lisa VI peatükis nimetatud esemeid era- või mittekaubanduslikul otstarbel;

| b) | ettevõtjad, kes käitlevad või kõrvaldavad teadustöös ja diagnostikas kasutatavaid proove hariduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad, kes käitlevad või kõrvaldavad teadustöös ja diagnostikas kasutatavaid proove hariduslikel eesmärkidel;

| c) | ettevõtjad, kes transpordivad kuiva töötlemata villa ja karva kindlalt suletud pakendites ning selline vill ja karv saadetakse otse ettevõttesse, kus loomsetest kõrvalsaadustest toodetakse toiduahelaväliseks otstarbeks ettenähtud tooteid, või vahetoiminguid tegevasse ettevõttesse tingimustel, mis välistavad haigusetekitajate leviku.” |
| --- | --- |

c)

ettevõtjad, kes transpordivad kuiva töötlemata villa ja karva kindlalt suletud pakendites ning selline vill ja karv saadetakse otse ettevõttesse, kus loomsetest kõrvalsaadustest toodetakse toiduahelaväliseks otstarbeks ettenähtud tooteid, või vahetoiminguid tegevasse ettevõttesse tingimustel, mis välistavad haigusetekitajate leviku.”

| (2) | Artiklis 25 asendatakse lõige 2 järgmisega:
  „2.   Loomatervishoiunõudeid ei kohaldata järgmiste toodete liitu importimise ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes:






  a) | vill ja karv, mida on tööstuslikult pestud või töödeldud muul moel, millega tagatakse, et ei esine lubamatut riski; |
| --- | --- | --- |

(2)

Artiklis 25 asendatakse lõige 2 järgmisega:

„2.   Loomatervishoiunõudeid ei kohaldata järgmiste toodete liitu importimise ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes:

a)

vill ja karv, mida on tööstuslikult pestud või töödeldud muul moel, millega tagatakse, et ei esine lubamatut riski;

| b) | karusnahk, mida on kuivatatud vähemalt kaks päeva keskkonnas, mille temperatuur on 18°C ja niiskus 55%; |
| --- | --- |

b)

karusnahk, mida on kuivatatud vähemalt kaks päeva keskkonnas, mille temperatuur on 18°C ja niiskus 55%;

| c) | muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mida on tööstuslikult pestud nii, et vill ja karv kastetakse mitu korda veest, seebist ja naatrium- või kaaliumhüdroksiidist koosnevasse lahusesse; |
| --- | --- |

c)

muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mida on tööstuslikult pestud nii, et vill ja karv kastetakse mitu korda veest, seebist ja naatrium- või kaaliumhüdroksiidist koosnevasse lahusesse;

| d) | muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mis on saadetud otse ettevõttesse, kus toodetakse villast ja karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks, ning mille töötlemisel on kasutatud vähemalt ühte järgmistest meetoditest:






  — | keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi, |
| --- | --- | --- |

d)

muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mis on saadetud otse ettevõttesse, kus toodetakse villast ja karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks, ning mille töötlemisel on kasutatud vähemalt ühte järgmistest meetoditest:

—

keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi,

| — | suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel; |
| --- | --- |

—

suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel;

| — | tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70°C, |
| --- | --- |

—

tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70°C,

| — | ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37°C, 28 päeva temperatuuril 18°C või 120 päeva temperatuuril 4°C. |
| --- | --- |

—

ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37°C, 28 päeva temperatuuril 18°C või 120 päeva temperatuuril 4°C.

| e) | muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mis on kuiv ja kindlalt suletud pakendites ning mis on ette nähtud transportimiseks ettevõttesse, kus toodetakse villast ja karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks, ja juhul kui see vill ja karv vastab järgmistele nõuetele:






  i) | vill ja karv on saadud vähemalt 21 päeva enne liitu sisenemist ja seda on hoitud kolmandas riigis või selle piirkonnas, mis on:






  — | loetletud määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas ning sealt on lubatud importida liitu mäletsejalistelt saadud värsket liha ilma kõnealuse II lisa 1. osas nimetatud täiendavate tagatisteta A ja F; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mis on kuiv ja kindlalt suletud pakendites ning mis on ette nähtud transportimiseks ettevõttesse, kus toodetakse villast ja karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks, ja juhul kui see vill ja karv vastab järgmistele nõuetele:

i)

vill ja karv on saadud vähemalt 21 päeva enne liitu sisenemist ja seda on hoitud kolmandas riigis või selle piirkonnas, mis on:

—

loetletud määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas ning sealt on lubatud importida liitu mäletsejalistelt saadud värsket liha ilma kõnealuse II lisa 1. osas nimetatud täiendavate tagatisteta A ja F;

| — | vaba suu- ja sõrataudist ning lammastelt ja kitsedelt saadud villa ja karva puhul vaba ka lammaste ja kitsede rõugetest vastavalt üldistele põhinõuetele, mis on loetletud direktiivi 2004/68/EÜ II lisas; |
| --- | --- |

—

vaba suu- ja sõrataudist ning lammastelt ja kitsedelt saadud villa ja karva puhul vaba ka lammaste ja kitsede rõugetest vastavalt üldistele põhinõuetele, mis on loetletud direktiivi 2004/68/EÜ II lisas;

| ii) | villa ja karvaga on kaasas impordideklaratsioon, mille näidis on sätestatud XV lisa 21. peatükis; |
| --- | --- |

ii)

villa ja karvaga on kaasas impordideklaratsioon, mille näidis on sätestatud XV lisa 21. peatükis;

| iii) | käitleja on näidanud villa ja karva ühes liidu heakskiidetud piiripunktis, mis on loetletud otsuse 2009/821/EÜ I lisas, ning seal on asjakohaseid dokumente kontrollitud vastavalt direktiivi 97/78/EÜ artikli 4 lõikele 3 ning saadud rahuldavad tulemused.” |
| --- | --- |

iii)

käitleja on näidanud villa ja karva ühes liidu heakskiidetud piiripunktis, mis on loetletud otsuse 2009/821/EÜ I lisas, ning seal on asjakohaseid dokumente kontrollitud vastavalt direktiivi 97/78/EÜ artikli 4 lõikele 3 ning saadud rahuldavad tulemused.”

| (3) | I lisa punktid 31 ja 32 asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(3)

I lisa punktid 31 ja 32 asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

| (4) | XIII lisa VII peatüki punkti A alapunkti 2 ja punkti B muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

(4)

XIII lisa VII peatüki punkti A alapunkti 2 ja punkti B muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

| (5) | XIV lisa II peatüki 1. jao 2. tabeli 8. rida asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(5)

XIV lisa II peatüki 1. jao 2. tabeli 8. rida asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga.

| (6) | XV lisale lisatakse käesoleva määruse IV lisas esitatud tekst. |
| --- | --- |

(6)

XV lisale lisatakse käesoleva määruse IV lisas esitatud tekst.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2011, lk 1.

2

(3)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_1.8.5.htm

3

(4)  ELT L 73, 20.3.2010, lk 1.

4

(5)  ELT L 226, 25.6.2004, lk 128.

5

(6)  ELT L 296, 12.11.2009, lk 1.

6

(7)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

7

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 142/2011 I lisa punktid 31 ja 32 asendatakse järgmisega:

„31.   „töötlemata vill”– vill, mida ei ole:

| i) | keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi, |
| --- | --- |

i)

keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi,

| ii) | suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel; |
| --- | --- |

ii)

suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel;

| (iii) | tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C, |
| --- | --- |

(iii)

tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C,

| iv) | ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 päeva temperatuuril 4 °C. |
| --- | --- |

iv)

ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 päeva temperatuuril 4 °C.

32.   „töötlemata karv”– karv, mida ei ole:

| i) | keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi, |
| --- | --- |

i)

keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi,

| ii) | suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel; |
| --- | --- |

ii)

suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel;

| (iii) | tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C, |
| --- | --- |

(iii)

tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C,

| iv) | ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 päeva temperatuuril 4 °C.” |
| --- | --- |

iv)

ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 päeva temperatuuril 4 °C.”

---

II LISA

Määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatükki muudetakse järgmiselt:

| (1) | Punkti A alapunkti 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „2. | Seaharjaste ning sigadelt saadud villa ja karva väljaviimine piirkondadest, kus sigade Aafrika katk on endeemiline, on keelatud, välja arvatud juhul, kui seaharjased ning sigadelt saadud vill ja karv on:”. |
| --- | --- | --- |

(1)

Punkti A alapunkti 2 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„2.

Seaharjaste ning sigadelt saadud villa ja karva väljaviimine piirkondadest, kus sigade Aafrika katk on endeemiline, on keelatud, välja arvatud juhul, kui seaharjased ning sigadelt saadud vill ja karv on:”.

| (2) | Punktile B lisatakse järgmine lõik:
  „Muudelt loomadelt kui sigadelt saadud villa ja karva võib vastavalt käesolevale määrusele piiranguteta turule lasta juhul, kui:






  a) | seda on tööstuslikult pestud nii, et vill ja karv kastetakse mitu korda veest, seebist ja naatrium- või kaaliumhüdroksiidist koosnevasse lahusesse või |
| --- | --- | --- |

(2)

Punktile B lisatakse järgmine lõik:

„Muudelt loomadelt kui sigadelt saadud villa ja karva võib vastavalt käesolevale määrusele piiranguteta turule lasta juhul, kui:

a)

seda on tööstuslikult pestud nii, et vill ja karv kastetakse mitu korda veest, seebist ja naatrium- või kaaliumhüdroksiidist koosnevasse lahusesse või

| b) | see saadetakse otse ettevõttesse, kus toodetakse villast või karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks ning see vill või karv on läbinud vähemalt ühe järgmise töötlusprotsessi:






  i) | keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi, |
| --- | --- | --- |

b)

see saadetakse otse ettevõttesse, kus toodetakse villast või karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks ning see vill või karv on läbinud vähemalt ühe järgmise töötlusprotsessi:

i)

keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi,

| ii) | suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel; |
| --- | --- |

ii)

suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel;

| iii) | tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C, |
| --- | --- |

iii)

tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C,

| iv) | ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 päeva temperatuuril 4 °C.” |
| --- | --- |

iv)

ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 päeva temperatuuril 4 °C.”

---

III LISA

Määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao 2. tabeli 8. rida asendatakse järgmisega:

| „8 | Muudelt loomadelt kui sigadelt saadud töötlemata vill ja karv | Artikli 10 punktides h ja n nimetatud 3. kategooria materjal. | (1) | Töötlemata vill ja karv peab olema:






  a) | kindlalt suletud pakendites ja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„8

Muudelt loomadelt kui sigadelt saadud töötlemata vill ja karv

Artikli 10 punktides h ja n nimetatud 3. kategooria materjal.

(1)

Töötlemata vill ja karv peab olema:

a)

kindlalt suletud pakendites ja

| b) | saadetud otse toiduahelaväliseks otstarbeks toodetavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmise ettevõttesse või vahetoimingute ettevõttesse tingimustel, mis ei võimalda haigusetekitajate levimist. |
| --- | --- |

b)

saadetud otse toiduahelaväliseks otstarbeks toodetavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmise ettevõttesse või vahetoimingute ettevõttesse tingimustel, mis ei võimalda haigusetekitajate levimist.

| (1) | Kõik kolmandad riigid. |
| --- | --- |

(1)

Kõik kolmandad riigid.

| (1) | Töötlemata villa ja karva importimiseks ei nõuta terviseohutuse tõendit. |
| --- | --- |

(1)

Töötlemata villa ja karva importimiseks ei nõuta terviseohutuse tõendit.

| (2) | Vill ja karv, mis on artikli 25 lõike 2 punktis e nimetatud vill ja karv. |
| --- | --- |

(2)

Vill ja karv, mis on artikli 25 lõike 2 punktis e nimetatud vill ja karv.

| (2) | Kolmandad riigid ja nende piirkonnad, mis on






  a) | loeteltud määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas ning kust on lubatud importida liitu mäletsejalistelt saadud värsket liha ilma kõnealuse II lisa 1. osas nimetatud täiendavate tagatisteta A ja F ja |
| --- | --- | --- |

(2)

Kolmandad riigid ja nende piirkonnad, mis on

a)

loeteltud määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas ning kust on lubatud importida liitu mäletsejalistelt saadud värsket liha ilma kõnealuse II lisa 1. osas nimetatud täiendavate tagatisteta A ja F ja

| b) | vabad suu- ja sõrataudist ning mis lammastelt ja kitsedelt saadud villa ja karva puhul on vabad lammaste ja kitsede rõugetest vastavalt nõukogu direktiivi 2004/68/EÜ II lisale. |
| --- | --- |

b)

vabad suu- ja sõrataudist ning mis lammastelt ja kitsedelt saadud villa ja karva puhul on vabad lammaste ja kitsede rõugetest vastavalt nõukogu direktiivi 2004/68/EÜ II lisale.

| (2) | Nõutakse impordideklaratsiooni, mis on koostatud XV lisa 21. peatükis esitatud näidise järgi.” |
| --- | --- |

(2)

Nõutakse impordideklaratsiooni, mis on koostatud XV lisa 21. peatükis esitatud näidise järgi.”

---

IV LISA

Määruse (EL) nr 142/2011 XV lisale lisatakse 21. peatükk järgmisel kujul:

„21.   PEATÜKK

Näidisdeklaratsioon

Artikli 25 lõike 2 punktis e osutatud töötlemata villa ja karva impordideklaratsioon, mis esitatakse importimisel Euroopa Liitu

Image

Image

---

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1064/2012,

13. november 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas esitatud kiirtestide loetelu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artikli 23 esimest lõiku ning artikli 23a sissejuhatavat lauset ja punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Määrust kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turuleviimise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Määrust kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turuleviimise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punktis 4 on sätestatud veistel, lammastel ja kitsedel esinevate TSEde seireks ette nähtud kiirtestide loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punktis 4 on sätestatud veistel, lammastel ja kitsedel esinevate TSEde seireks ette nähtud kiirtestide loetelu.

| (3) | 8. mail 2012 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) arvamuse komisjoni osalemiskutse 2007/S204-247339 (2) raames esitatud uute TSE kiirtestide hindamise kohta. EFSA soovitas kõnealuses arvamuses, et test Prionics - Check PrioSTRIP SR (visuaalsete näitude protokoll) kiidetaks heaks väikemäletsejaliste kesknärvisüsteemis TSE tuvastamise kiirtestina. |
| --- | --- |

(3)

8. mail 2012 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) arvamuse komisjoni osalemiskutse 2007/S204-247339 (2) raames esitatud uute TSE kiirtestide hindamise kohta. EFSA soovitas kõnealuses arvamuses, et test Prionics - Check PrioSTRIP SR (visuaalsete näitude protokoll) kiidetaks heaks väikemäletsejaliste kesknärvisüsteemis TSE tuvastamise kiirtestina.

| (4) | Seega on asjakohane vastavalt muuta väikemäletsejaliste TSEde seireks ettenähtud heakskiidetud kiirtestide loetelu, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punktis 4. |
| --- | --- |

(4)

Seega on asjakohane vastavalt muuta väikemäletsejaliste TSEde seireks ettenähtud heakskiidetud kiirtestide loetelu, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punktis 4.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatükis asendatakse punkt 4 käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

1

(2)  OJ/S S204, 23.10.2007, 247339-2007-EN.

2

---

LISA

X lisa C peatüki punkt 4 asendatakse järgmisega.

„4.   Kiirtestid

Kiirtestide läbiviimiseks kooskõlas artikli 5 lõikega 3 ja artikli 6 lõikega 1 kasutatakse veiste puhul BSE seireks kiirtestidena ainult järgmisi meetodeid:

| — | western blot-meetodil põhinev immunoblotanalüüs proteaas-K-resistentse fragmendi PrPRes tuvastamiseks (Prionics-Check Western test); |
| --- | --- |

—

western blot-meetodil põhinev immunoblotanalüüs proteaas-K-resistentse fragmendi PrPRes tuvastamiseks (Prionics-Check Western test);

| — | kemiluminestsentsil põhinev ELISA-test (ekstraktsioon + ELISA) tugevdatud kemiluminestsentsreaktiivi abil (Enfer-test ja Enfer TSE Kit'i versioon 2.0, automatiseeritud proovide ettevalmistamine); |
| --- | --- |

—

kemiluminestsentsil põhinev ELISA-test (ekstraktsioon + ELISA) tugevdatud kemiluminestsentsreaktiivi abil (Enfer-test ja Enfer TSE Kit'i versioon 2.0, automatiseeritud proovide ettevalmistamine);

| — | mikroplaadil läbiviidav immunoanalüüs PrPSc määramiseks (Enfer TSE Version 3); |
| --- | --- |

—

mikroplaadil läbiviidav immunoanalüüs PrPSc määramiseks (Enfer TSE Version 3);

| — | denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes'i määramiseks (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test); |
| --- | --- |

—

denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes'i määramiseks (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test);

| — | mikroplaadil läbiviidav immunoanalüüs (ELISA), millega monoklonaalsete antikehade abil tuvastatakse proteaas-K-resistentne PrPRes (Prionics-Check LIA test); |
| --- | --- |

—

mikroplaadil läbiviidav immunoanalüüs (ELISA), millega monoklonaalsete antikehade abil tuvastatakse proteaas-K-resistentne PrPRes (Prionics-Check LIA test);

| — | immunoanalüüs, milles kasutatakse keemilist polümeeri valikuliseks PrPSc haardeks ja monoklonaalset detekteerivat antikeha, mis on suunatud PrP molekuli konservatiivsetele osadele (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA & IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA); |
| --- | --- |

—

immunoanalüüs, milles kasutatakse keemilist polümeeri valikuliseks PrPSc haardeks ja monoklonaalset detekteerivat antikeha, mis on suunatud PrP molekuli konservatiivsetele osadele (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA & IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA);

| — | külgvool põhinev immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha proteaas-K-resistentsete PrP-fraktsioonide tuvastamiseks (Prionics Check PrioSTRIP); |
| --- | --- |

—

külgvool põhinev immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha proteaas-K-resistentsete PrP-fraktsioonide tuvastamiseks (Prionics Check PrioSTRIP);

| — | kahepoolne immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha, mis on suunatud veise PrPSc väga lahtikeerdunud olekus eksponeeritud kahe epitoobi vastu (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit); |
| --- | --- |

—

kahepoolne immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha, mis on suunatud veise PrPSc väga lahtikeerdunud olekus eksponeeritud kahe epitoobi vastu (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit);

| — | kihttehnikal põhinev ELISA proteaas-K-resistentse PrPSc tuvastamiseks (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

kihttehnikal põhinev ELISA proteaas-K-resistentse PrPSc tuvastamiseks (Roche Applied Science PrionScreen).

Kiirtestide läbiviimiseks kooskõlas artikli 5 lõikega 3 ja artikli 6 lõikega 1 kasutatakse lammaste ja kitsede puhul TSE seireks kiirtestidena ainult järgmisi meetodeid:

| — | denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes'i määramiseks (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test); |
| --- | --- |

—

denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes'i määramiseks (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test);

| — | denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile (TeSeE Sheep/Goat Purification kit) järgnev kihttehnikal põhinev immunoanalüüs PrPRes'i tuvastamiseks (TeSeE Sheep/Goat Detection kit) (Bio-Rad TeSeE Sheep/Goat rapid test); |
| --- | --- |

—

denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile (TeSeE Sheep/Goat Purification kit) järgnev kihttehnikal põhinev immunoanalüüs PrPRes'i tuvastamiseks (TeSeE Sheep/Goat Detection kit) (Bio-Rad TeSeE Sheep/Goat rapid test);

| — | immunoanalüüs, milles kasutatakse keemilist polümeeri valikuliseks PrPSc haardeks ja monoklonaalset detekteerivat antikeha, mis on suunatud PrP molekuli konservatiivsetele osadele (IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA); |
| --- | --- |

—

immunoanalüüs, milles kasutatakse keemilist polümeeri valikuliseks PrPSc haardeks ja monoklonaalset detekteerivat antikeha, mis on suunatud PrP molekuli konservatiivsetele osadele (IDEXX HerdChek BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA);

| — | külgvool põhinev immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha proteaas-K-resistentsete PrP-fraktsioonide tuvastamiseks (kiirtest Prionics - Check PrioSTRIP SR, visuaalsete näitude protokoll); |
| --- | --- |

—

külgvool põhinev immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha proteaas-K-resistentsete PrP-fraktsioonide tuvastamiseks (kiirtest Prionics - Check PrioSTRIP SR, visuaalsete näitude protokoll);

Kõikide kiirtestide puhul peab testis kasutatav koeproov vastama tootja kasutamisjuhistele.

Kiirtestide tootja peab rakendama Euroopa Liidu referentlabori heakskiidetud kvaliteeditagamissüsteemi, mis tagab testide muutumatu töökindluse. Tootjad peavad esitama testi tegemise juhendid Euroopa Liidu referentlaborile.

Kiirtestis või testi tegemise juhendis võib muudatusi teha alles pärast seda, kui Euroopa Liidu referentlaborile on sellest ette teatatud ja ELi referentlabor on teinud otsuse, et kavandatav muudatus ei vähenda kiirtesti tundlikkust, spetsiifilisust ega usaldusväärsust. Sellest otsusest teatatakse komisjonile ja liikmesriikide referentlaboritele.”

---

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1065/2012,

13. november 2012,

milles käsitletakse Lactobacillus plantarum’i valmististe (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944) lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 7 koostoimes artikli 10 lõigetega 1–4 nähakse ette erisätted määruse jõustumise kuupäeval liidus silokonservantidena kasutatavate ainete hindamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 7 koostoimes artikli 10 lõigetega 1–4 nähakse ette erisätted määruse jõustumise kuupäeval liidus silokonservantidena kasutatavate ainete hindamise kohta.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 1 kanti Lactobacillus plantarum’i valmistised DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944 ühenduse söödalisandite registrisse kui kõikide loomaliikide puhul kasutatav olemasolev toode, mis kuulub silokonservantide funktsionaalrühma. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikega 1 kanti Lactobacillus plantarum’i valmistised DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944 ühenduse söödalisandite registrisse kui kõikide loomaliikide puhul kasutatav olemasolev toode, mis kuulub silokonservantide funktsionaalrühma.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlused Lactobacillus plantarum’i valmististe DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944 lubamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina, soovides nende liigitamist kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „silokonservandid”. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel koostoimes artikliga 7 on esitatud taotlused Lactobacillus plantarum’i valmististe DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944 lubamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina, soovides nende liigitamist kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „silokonservandid”. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 23. mai 2012. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Lactobacillus plantarum’i valmistised DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944 kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale. Lactobacillus plantarum’i valmistised DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U ja NCIMB 30094 tõhustavad mis tahes haljassöödast valmistatava silo tootmist, parandades kuivaine säilivust ja vähendades pH taset. Lactobacillus plantarum’i valmistis VTT E-78076 tõhustab silo tootmist kergesti ja keskmiselt sileeritavast materjalist, vähendades pH ja ammoniaaklämmastiku taset. Lactobacillus plantarum’i valmistised ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944 tõhustavad silo tootmist kergesti sileeritavast materjalist, vähendades pH taset ja kuivaine kadu. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlabori aruande söödalisandite analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 23. mai 2012. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Lactobacillus plantarum’i valmistised DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944 kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale. Lactobacillus plantarum’i valmistised DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U ja NCIMB 30094 tõhustavad mis tahes haljassöödast valmistatava silo tootmist, parandades kuivaine säilivust ja vähendades pH taset. Lactobacillus plantarum’i valmistis VTT E-78076 tõhustab silo tootmist kergesti ja keskmiselt sileeritavast materjalist, vähendades pH ja ammoniaaklämmastiku taset. Lactobacillus plantarum’i valmistised ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944 tõhustavad silo tootmist kergesti sileeritavast materjalist, vähendades pH taset ja kuivaine kadu. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse referentlabori aruande söödalisandite analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Lactobacillus plantarum’i valmististe DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944 hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuste valmististe kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Lactobacillus plantarum’i valmististe DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944 hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuste valmististe kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas nimetatud valmistisi, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „silokonservandid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

Lisas nimetatud valmistisi ja neid sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 4. juunit 2013 kooskõlas enne 4. detsembrit 2012 kohaldatud eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2012; 10(6):2732.

2

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolooniaid moodustavate osakeste (CFU) arv värske materjali kilogrammi kohta |
| Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: silokonservandid. |
| 1k20716 | — | Lactobacillus plantarum (DSM 23375) | | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (DSM 23375) valmistis, mis sisaldab vähemalt 2 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Kolooniaid moodustavate osakeste (CFU) arv värske materjali kilogrammi kohta

Tehnoloogiliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: silokonservandid.

1k20716

—

Lactobacillus plantarum (DSM 23375)

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (DSM 23375) valmistis, mis sisaldab vähemalt 2 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (DSM 23375) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (DSM 23375)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20717

—

Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (CNCM I-3235) valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (CNCM I-3235) valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (CNCM I-3235)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 2 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 2 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20718

—

Lactobacillus plantarum (DSM 19457)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (DSM 19457) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (DSM 19457) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (DSM 19457) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (DSM 19457)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20719

—

Lactobacillus plantarum (DSM 16565)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (DSM 16565) valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (DSM 16565) valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (DSM 16565) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (DSM 16565)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20720

—

Lactobacillus plantarum (DSM 16568)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (DSM 16568) valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (DSM 16568) valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (DSM 16568) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (DSM 16568)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20721

—

Lactobacillus plantarum (LMG 21295)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (LMG 21295) valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (LMG 21295) valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (LMG 21295) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (LMG 21295)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20722

—

Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (CNCM MA 18/5U) valmistis, mis sisaldab vähemalt 2 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (CNCM MA 18/5U) valmistis, mis sisaldab vähemalt 2 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (CNCM MA 18/5U)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20723

—

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (NCIMB 30094) valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (NCIMB 30094) valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30094)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 109 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 109 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20724

—

Lactobacillus plantarum (VTT E-78076)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (VTT E-78076) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1011 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (VTT E-78076) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1011 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (VTT E-78076) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (VTT E-78076)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 109 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 109 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödalisandit kasutada kergesti ja keskmiselt sileeritavate materjalidega (2). |
| --- | --- |

3.

Söödalisandit kasutada kergesti ja keskmiselt sileeritavate materjalidega (2).

| 4. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20725

—

Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (ATCC PTSA-6139) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (ATCC PTSA-6139) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (ATCC PTSA-6139)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 2 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 2 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3). |
| --- | --- |

3.

Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3).

| 4. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20726

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18112)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (DSM 18112) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (DSM 18112) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (DSM 18112) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (DSM 18112)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 106 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 106 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3). |
| --- | --- |

3.

Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3).

| 4. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20727

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18113)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (DSM 18113) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (DSM 18113) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (DSM 18113) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (DSM 18113)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 2 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 2 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3). |
| --- | --- |

3.

Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3).

| 4. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20728

—

Lactobacillus plantarum (DSM 18114)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (DSM 18114) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (DSM 18114) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (DSM 18114) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (DSM 18114)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 2 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 2 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3). |
| --- | --- |

3.

Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3).

| 4. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20729

—

Lactobacillus plantarum (ATCC 55943)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (ATCC 55943) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (ATCC 55943) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (ATCC 55943) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (ATCC 55943)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 2 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 2 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3). |
| --- | --- |

3.

Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3).

| 4. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

1k20730

—

Lactobacillus plantarum (ATCC 55944)

| | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus plantarum’i (ATCC 55944) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta. |
| --- | --- |

Söödalisandi koostis

Lactobacillus plantarum’i (ATCC 55944) valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta.

| | Toimeaine kirjeldus


  Lactobacillus plantarum (ATCC 55944) |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus plantarum (ATCC 55944)

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Kindlaksmääramine söödalisandis: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur ja kõlblikkusaeg.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 106 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 106 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3). |
| --- | --- |

3.

Söödalisandit kasutada kergesti sileeritavate materjalidega (3).

| 4. | Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käitlemisel on soovitav kasutada respiraatorit ja kindaid.

4. detsember 2022

---

(1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  Kergesti sileeritav loomasööt: > 3 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines (nt kogu külvatud mais, raihein, luste või peedilõigud). Keskmiselt sileeritav loomasööt: 1,5–3,0 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines. (nt nurmikas, aruhein või närbunud lutsern). Komisjoni määrus (EÜ) nr 429/2008 (EÜT L 133, 22.5.2008, lk 1).

(3)  Kergesti sileeritav loomasööt: > 3 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines (nt kogu külvatud mais, raihein, luste või peedilõigud). Määrus (EÜ) nr 429/2008.

---

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1066/2012,

13. november 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. november 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 37,9 |
| MA | 45,8 |
| MK | 30,8 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 41,3 |
| 0707 00 05 | AL | 42,6 |
| EG | 140,2 |
| MK | 37,4 |
| TR | 83,8 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | TR | 112,4 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | ZA | 158,8 |
| ZZ | 158,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 39,9 |
| PE | 42,6 |
| TR | 78,3 |
| ZA | 34,7 |
| ZZ | 48,9 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 82,6 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 77,1 |
| 0806 10 10 | BR | 273,9 |
| LB | 256,9 |
| PE | 264,2 |
| TR | 164,0 |
| US | 301,5 |
| ZZ | 252,1 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,5 |
| CN | 83,7 |
| MK | 25,2 |
| NZ | 150,3 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 118,6 |
| 0808 30 90 | CN | 50,0 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 77,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

37,9

MA

45,8

MK

30,8

TR

50,7

ZZ

41,3

0707 00 05

AL

42,6

EG

140,2

MK

37,4

TR

83,8

ZZ

76,0

0709 93 10

TR

112,4

ZZ

112,4

0805 20 10

ZA

158,8

ZZ

158,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

39,9

PE

42,6

TR

78,3

ZA

34,7

ZZ

48,9

0805 50 10

AR

57,4

TR

82,6

ZA

91,4

ZZ

77,1

0806 10 10

BR

273,9

LB

256,9

PE

264,2

TR

164,0

US

301,5

ZZ

252,1

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,5

CN

83,7

MK

25,2

NZ

150,3

ZA

143,6

ZZ

118,6

0808 30 90

CN

50,0

TR

105,8

ZZ

77,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/25

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/698/ÜVJP,

13. november 2012,

ladustamisvõimaluse loomise kohta tsiviilkriisiohje missioonide jaoks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 26, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kiitis 2004. aasta detsembris heaks tsiviilpeaeesmärgi 2008, milles märgiti, et liit peaks olema võimeline tegema otsuse missiooni läbiviimise kohta viie päeva jooksul alates sellest, kui nõukogu on kinnitanud kriisiohje kontseptsiooni, ning et spetsiifilisi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) tsiviilvõimeid peaks olema võimalik rakendada 30 päeva jooksul alates sellest, kui tehakse otsus missiooni läbiviimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kiitis 2004. aasta detsembris heaks tsiviilpeaeesmärgi 2008, milles märgiti, et liit peaks olema võimeline tegema otsuse missiooni läbiviimise kohta viie päeva jooksul alates sellest, kui nõukogu on kinnitanud kriisiohje kontseptsiooni, ning et spetsiifilisi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) tsiviilvõimeid peaks olema võimalik rakendada 30 päeva jooksul alates sellest, kui tehakse otsus missiooni läbiviimise kohta.

| (2) | Pärast tsiviilpeaeesmärgi 2008 heakskiitmist andis nõukogu täiendava poliitilise tõuke tsiviilkomponendi kiire lähetamise käsitlemiseks, võttes 2007. aasta novembris vastu tsiviilpeaeesmärgi 2010 ning tehes avalduse võimete tugevdamise kohta, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 2008. aasta detsembris. |
| --- | --- |

(2)

Pärast tsiviilpeaeesmärgi 2008 heakskiitmist andis nõukogu täiendava poliitilise tõuke tsiviilkomponendi kiire lähetamise käsitlemiseks, võttes 2007. aasta novembris vastu tsiviilpeaeesmärgi 2010 ning tehes avalduse võimete tugevdamise kohta, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 2008. aasta detsembris.

| (3) | Selleks et tagada kiire lähetamise võime jätkusuutlikul ja kulutasuval viisil, on vaja luua ladustamisvõimalus tsiviilkriisiohje missioonide vahendite jaoks. Teostatud tasuvusuuring kinnitas, et ladustamisvõimalus on tõhus vahend, millega luuakse võimalus tsiviilkriisiohje missioonide jaoks vajalike materiaalsete vahendite kiireks lähetamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada kiire lähetamise võime jätkusuutlikul ja kulutasuval viisil, on vaja luua ladustamisvõimalus tsiviilkriisiohje missioonide vahendite jaoks. Teostatud tasuvusuuring kinnitas, et ladustamisvõimalus on tõhus vahend, millega luuakse võimalus tsiviilkriisiohje missioonide jaoks vajalike materiaalsete vahendite kiireks lähetamiseks.

| (4) | 2010. aasta jaanuaris leiti ajutine lahendus tsiviilkriisiohje missioonide jaoks vajalike vahendite ladustamiseks nii, et liigne varustus ladustatakse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni hoonetes. Praegu hoitakse neis hoonetes vahendeid, mis võimaldavad lähetada uuele missioonile 200 isikkoosseisu liiget. Kõnealuse lahenduse ajutise iseloomu tõttu on siiski vaja leida pikemaajaline lahendus. |
| --- | --- |

(4)

2010. aasta jaanuaris leiti ajutine lahendus tsiviilkriisiohje missioonide jaoks vajalike vahendite ladustamiseks nii, et liigne varustus ladustatakse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni hoonetes. Praegu hoitakse neis hoonetes vahendeid, mis võimaldavad lähetada uuele missioonile 200 isikkoosseisu liiget. Kõnealuse lahenduse ajutise iseloomu tõttu on siiski vaja leida pikemaajaline lahendus.

| (5) | Tsiviilkriisiohje missioonide käsuliini kohaselt peab tsiviiloperatsiooni ülem koostöös komisjoniga suutma tagada tsiviilkriisiohje missioonide kiire lähetamise ja operatiivsete vajaduste täitmise. |
| --- | --- |

(5)

Tsiviilkriisiohje missioonide käsuliini kohaselt peab tsiviiloperatsiooni ülem koostöös komisjoniga suutma tagada tsiviilkriisiohje missioonide kiire lähetamise ja operatiivsete vajaduste täitmise.

| (6) | Seetõttu rõhutas nõukogu oma 17. novembri 2009. aasta järeldustes ÜJKP kohta, et uue ja olemasoleva strateegilise varustuse ladustamise pidev võime on äärmiselt oluline, et tagada varustuse kiire lähetamine uutele ja käimasolevatele missioonidele ning samuti usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks. Selline ladustamisvõimalus tuleks luua hankemenetluse abil, mille tulemusena sõlmitakse leping komisjoni ja lao käitaja vahel. Komisjon valmistas koostöös Euroopa välisteenistusega ette hankemenetluse jaoks asjakohased volitused, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu rõhutas nõukogu oma 17. novembri 2009. aasta järeldustes ÜJKP kohta, et uue ja olemasoleva strateegilise varustuse ladustamise pidev võime on äärmiselt oluline, et tagada varustuse kiire lähetamine uutele ja käimasolevatele missioonidele ning samuti usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks. Selline ladustamisvõimalus tuleks luua hankemenetluse abil, mille tulemusena sõlmitakse leping komisjoni ja lao käitaja vahel. Komisjon valmistas koostöös Euroopa välisteenistusega ette hankemenetluse jaoks asjakohased volitused,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärgid

1.   Selleks et tagada varustuse kiire lähetamine käimasolevatele ja tulevastele tsiviilkriisiohje missioonidele, peaks liit tugevdama oma võimeid, püüdes eelkõige tagada kiire ja pideva juurdepääsu võtmetähtsusega vahenditele.

2.   Liit võtab sel eesmärgil asjakohaseid meetmeid, et parandada oma käimasolevate ja tulevaste tsiviilkriisiohje missioonide lähetamist ja toimimist, luues selliste missioonide jaoks ladustamisvõimaluse uue ja kasutatud varustuse hoidmiseks.

Artikkel 2

Ladustamisvõimaluse loomine

1.   Artiklis 1 sätestatud eesmärkidel luuakse ladustamisvõimalus. Selle asukohaks saab liikmesriik ning see hakkab toimima kooskõlas lõikes 2 osutatud lepingu ja volitustega.

2.   Komisjon sõlmib lepingu, milles sätestatakse volitused lao käitaja jaoks, kes valitakse vastavalt kohaldatavale hankemenetlusele ja tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega.

Artikkel 3

Rakendamine

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).

2.   Käesoleva otsuse rakendamise üksikasjaliku korra ja lao volitused lepivad kokku komisjon ja tsiviiloperatsiooni ülem. Selline kord ei piira komisjoni ega tsiviiloperatsiooni ülema rolli tsiviilkriisiohje missioonides. Eelkõige on laole juurdepääs tsiviiloperatsiooni ülemal, et teostada tehnilist ja operatiivset järelevalvet, et tagada tsiviilkriisiohje missioonide kiire lähetamise võime ja nõuetekohane toimimine. Tsiviiloperatsiooni ülem hindab samuti tehnilist sobivust kasutatud vahendite ladustamiseks ja edaspidiseks kasutamiseks ning teavitab vajadusest varusid uuendada ja laoseisu täiendada.

Artikkel 4

Rahastamiskord

1.   Käesoleva otsuse rakendamiseks ette nähtud lähtesumma artikli 2 lõikes 2 osutatud lepingu kehtivuse ajaks on 4 312 234 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 osutatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele, sealhulgas vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele.

Artikkel 5

Aruanne

1.   Kõrge esindaja esitab nõukogule kaks korda aastas aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta.

2.   Komisjon annab nõukogule teavet lao toimimise rahaliste aspektide kohta.

Artikkel 6

Läbivaatamine

Käesolev otsus vaadatakse läbi enne 2014. aasta lõppu. Läbivaatamise käigus hinnatakse lao kasulikkust, tõhusust ja kulutasuvust võrreldes tsiviilkriisiohje missioonide vahendite haldamiseks mõeldud muude mehhanismidega.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 13. november 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/27

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/699/ÜVJP,

13. november 2012,

liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „strateegia”), mille III peatükis on nende meetmete loetelu, mida tuleb võtta nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „strateegia”), mille III peatükis on nende meetmete loetelu, mida tuleb võtta nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks.

| (2) | Liit viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organisation – CTBTO) ajutine tehniline sekretariaat. |
| --- | --- |

(2)

Liit viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organisation – CTBTO) ajutine tehniline sekretariaat.

| (3) | Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta) (1). Nimetatud ühises seisukohas kutsutakse muu hulgas üles edendama tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule (CTBT) allakirjutamist ja selle ratifitseerimist. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta) (1). Nimetatud ühises seisukohas kutsutakse muu hulgas üles edendama tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule (CTBT) allakirjutamist ja selle ratifitseerimist.

| (4) | Tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule alla kirjutanud riigid on otsustanud luua õigusvõimelise ettevalmistuskomisjoni, kellel on rahvusvahelise organisatsiooni positsioon, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut kuni CTBTO asutamiseni tõhusalt rakendada. |
| --- | --- |

(4)

Tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule alla kirjutanud riigid on otsustanud luua õigusvõimelise ettevalmistuskomisjoni, kellel on rahvusvahelise organisatsiooni positsioon, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut kuni CTBTO asutamiseni tõhusalt rakendada.

| (5) | Tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu kiire jõustumine ja ülemaailmne rakendamine ning CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemi tugevdamine on strateegia olulised eesmärgid. Sellega seoses tõid 2006. aasta oktoobris ja 2009. aasta mais Korea Rahvademokraatliku Vabariigi korraldatud tuumakatsetused veelgi selgemalt esile tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu kiire jõustumise tähtsuse ning selle järelevalve- ja kontrollisüsteemi kiirendatud arendamise ja tugevdamise vajaduse. |
| --- | --- |

(5)

Tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu kiire jõustumine ja ülemaailmne rakendamine ning CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemi tugevdamine on strateegia olulised eesmärgid. Sellega seoses tõid 2006. aasta oktoobris ja 2009. aasta mais Korea Rahvademokraatliku Vabariigi korraldatud tuumakatsetused veelgi selgemalt esile tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu kiire jõustumise tähtsuse ning selle järelevalve- ja kontrollisüsteemi kiirendatud arendamise ja tugevdamise vajaduse.

| (6) | CTBTO ettevalmistuskomisjon tegeleb selle kindlaksmääramisega, kuidas oma kontrollikorda parimal võimalikul viisil tugevdada, tehes seda muu hulgas väärisgaaside seirevõimekuse arendamise ning CTBT-le alla kirjutanud riikide kontrollisüsteemi rakendamisse täielikule kaasamisele suunatud jõupingutuste kaudu. |
| --- | --- |

(6)

CTBTO ettevalmistuskomisjon tegeleb selle kindlaksmääramisega, kuidas oma kontrollikorda parimal võimalikul viisil tugevdada, tehes seda muu hulgas väärisgaaside seirevõimekuse arendamise ning CTBT-le alla kirjutanud riikide kontrollisüsteemi rakendamisse täielikule kaasamisele suunatud jõupingutuste kaudu.

| (7) | Strateegia rakendamise raames on nõukogu CTBTO ettevalmistuskomisjoni toetuseks vastu võtnud kolm ühismeedet ja ühe otsuse, nimelt ühismeetme 2006/243/ÜVJP (2) kontrollialase koolituse ja suutlikkuse arendamise kohta, ühismeetme 2007/468/ÜVJP, (3) ühismeetme 2008/588/ÜVJP (4) ning otsuse 2010/461/ÜVJP (5) CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Strateegia rakendamise raames on nõukogu CTBTO ettevalmistuskomisjoni toetuseks vastu võtnud kolm ühismeedet ja ühe otsuse, nimelt ühismeetme 2006/243/ÜVJP (2) kontrollialase koolituse ja suutlikkuse arendamise kohta, ühismeetme 2007/468/ÜVJP, (3) ühismeetme 2008/588/ÜVJP (4) ning otsuse 2010/461/ÜVJP (5) CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks.

| (8) | Liidu toetust tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(8)

Liidu toetust tuleks jätkata.

| (9) | Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks usaldada CTBTO ettevalmistuskomisjonile, kes on tänu oma unikaalsele erialasele pädevusele ning võimekusele, mis tuleneb rahvusvahelisest seiresüsteemist (koosnedes üle 280 rajatisest 85 riigis) ja rahvusvahelisest andmekeskusest, ainus rahvusvaheline organisatsioon, kes on suuteline käesolevat otsust rakendama ning omab selleks legitiimsust. Liidu toetatavaid projekte saab rahastada üksnes CTBTO ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks usaldada CTBTO ettevalmistuskomisjonile, kes on tänu oma unikaalsele erialasele pädevusele ning võimekusele, mis tuleneb rahvusvahelisest seiresüsteemist (koosnedes üle 280 rajatisest 85 riigis) ja rahvusvahelisest andmekeskusest, ainus rahvusvaheline organisatsioon, kes on suuteline käesolevat otsust rakendama ning omab selleks legitiimsust. Liidu toetatavaid projekte saab rahastada üksnes CTBTO ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Strateegia teatavate osade jätkuva ja praktilise rakendamise tagamiseks toetab liit CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevust, et edendada järgmisi eesmärke:

| a) | CTBT järelevalve- ja kontrollisüsteemi võimekuse tugevdamine, sealhulgas radionukliidide avastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

CTBT järelevalve- ja kontrollisüsteemi võimekuse tugevdamine, sealhulgas radionukliidide avastamise valdkonnas;

| b) | CTBT-le allakirjutanud riikide võimekuse tugevdamine lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning igakülgse kasu võimaldamine lepingu süsteemis osalemisest. |
| --- | --- |

b)

CTBT-le allakirjutanud riikide võimekuse tugevdamine lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning igakülgse kasu võimaldamine lepingu süsteemis osalemisest.

2.   Liidu toetatavatel projektidel on järgmised konkreetsed eesmärgid:

| a) | osutada tehnilist abi Ida-Euroopa, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna, Kagu-Aasia ning Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonna riikidele, et nad saaksid täiel määral osaleda CTBT järelevalve- ja kontrollisüsteemis ja seda toetada; |
| --- | --- |

a)

osutada tehnilist abi Ida-Euroopa, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna, Kagu-Aasia ning Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonna riikidele, et nad saaksid täiel määral osaleda CTBT järelevalve- ja kontrollisüsteemis ja seda toetada;

| b) | toetada rahvusvahelist seiresüsteemi (IMS), et parandada võimalike tuumaplahvatuste tuvastamist, toetades konkreetselt valitud seismilisi abijaamu ning radioaktiivse ksenooni (radioxenon) fooni mõõtmist ja mõju vähendamist; |
| --- | --- |

b)

toetada rahvusvahelist seiresüsteemi (IMS), et parandada võimalike tuumaplahvatuste tuvastamist, toetades konkreetselt valitud seismilisi abijaamu ning radioaktiivse ksenooni (radioxenon) fooni mõõtmist ja mõju vähendamist;

| c) | tugevdada CTBTO ettevalmistuskomisjoni kontrollivõimekust kohapealse inspekteerimise osas, toetamaks konkreetselt järgmise integreeritud õppuse ettevalmistamist ja läbiviimist; |
| --- | --- |

c)

tugevdada CTBTO ettevalmistuskomisjoni kontrollivõimekust kohapealse inspekteerimise osas, toetamaks konkreetselt järgmise integreeritud õppuse ettevalmistamist ja läbiviimist;

| d) | toetada CTBT edendamist ja selles sätestatud kontrollisüsteemi pikaajalist toimimist suutlikkuse arendamise algatuse kaudu, milles keskendutakse valitud koolitus- ja haridusprogrammidele ülemaailmselt, sealhulgas CTBTO programmidele ettevalmistuskomisjoni asukohariigis. |
| --- | --- |

d)

toetada CTBT edendamist ja selles sätestatud kontrollisüsteemi pikaajalist toimimist suutlikkuse arendamise algatuse kaudu, milles keskendutakse valitud koolitus- ja haridusprogrammidele ülemaailmselt, sealhulgas CTBTO programmidele ettevalmistuskomisjoni asukohariigis.

Nende projektide läbiviimisest saavad kasu kõik CTBT-le alla kirjutanud riigid.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja).

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostab CTBTO ettevalmistuskomisjon. CTBTO ettevalmistuskomisjon täidab seda ülesannet kõrge esindaja kontrolli all. Selleks lepib kõrge esindaja CTBTO ettevalmistuskomisjoniga kokku vajalikes menetlustes.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevuste läbiviimise lähtesummaks on 5 185 028 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud lähtesumma nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib ta CTBTO ettevalmistuskomisjoniga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et CTBTO ettevalmistuskomisjon tagab ELi rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Ta teavitab nõukogu kõigist raskustest selles protsessis ning teatab rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kõrge esindaja annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamisest CTBTO ettevalmistuskomisjoni korrapäraste aruannete alusel. Need aruanded on nõukogu poolt tehtava hindamise aluseks.

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise finantsaspektide kohta annab teavet komisjon.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast, kui nimetatud kuupäevaks ei ole rahastamislepingut sõlmitud.

Brüssel, 13. november 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  ELT L 302, 20.11.2003, lk 34.

1

(2)  ELT L 88, 25.3.2006, lk 68.

2

(3)  ELT L 176, 6.7.2007, lk 31.

3

(4)  ELT L 189, 17.7.2008, lk 28.

4

(5)  ELT L 219, 20.8.2010, lk 7.

5

---

LISA

Liidu toetus CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks, üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu (CTBT) võimalikult varajase jõustumise väljavaate suurendamiseks ning CTBT ülemaailmse kohaldamise toetamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

1.   SISSEJUHATUS

Pärast tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu jõustumist on selle rakendamise ettevalmistamise oluliseks elemendiks CTBTO ettevalmistuskomisjoni (edaspidi „ettevalmistuskomisjon”) hästitoimiva järelevalve- ja kontrollisüsteemi loomine. Ettevalmistuskomisjoni võimekuse arendamine väärisgaaside seire alal on oluline selleks, et võimaldada hinnata, kas vaadeldav plahvatus on tuumakatsetus või mitte. Lisaks sellele sõltub tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu järelevalve- ja kontrollisüsteemi kasutatavus ja toimimine kõigi CTBT-le alla kirjutanud riikide panusest. Seetõttu on oluline võimaldada allakirjutanud riikidel täielikult osaleda tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu järelevalve- ja kontrollsüsteemis ning toetada selle tegevust. Käesoleva nõukogu otsuse rakendamisel tehtav töö on samuti oluline suurendamaks väljavaadet jõustada CTBT võimalikult varakult ja saavutamaks selle ülemaailmne kohaldamine.

Käesolevas nõukogu otsuses kirjeldatava projektiga aidatakse oluliselt kaasa massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia eesmärkide saavutamisele.

Sel eesmärgil toetab liit järgmist kuut projekti:

| 1) | tehnilise abi andmine CTBT-le alla kirjutanud riikidele ja nende suutlikkuse arendamine, et võimaldada neil täiel määra osaleda CTBT kontrollikorras ning toetada selle rakendamist; |
| --- | --- |

1)

tehnilise abi andmine CTBT-le alla kirjutanud riikidele ja nende suutlikkuse arendamine, et võimaldada neil täiel määra osaleda CTBT kontrollikorras ning toetada selle rakendamist;

| 2) | suutlikkuse arendamine CTBT ekspertide järgmiste põlvkondade kujunemiseks suutlikkuse arendamise algatuse (CDI) kaudu; |
| --- | --- |

2)

suutlikkuse arendamine CTBT ekspertide järgmiste põlvkondade kujunemiseks suutlikkuse arendamise algatuse (CDI) kaudu;

| 3) | ainete atmosfääris levimise mudeli (ATM) parandamine; |
| --- | --- |

3)

ainete atmosfääris levimise mudeli (ATM) parandamine;

| 4) | radioaktiivse ksenooni (radioxenon) fooni karakteristikute kirjeldamine ja mõju vähendamine; |
| --- | --- |

4)

radioaktiivse ksenooni (radioxenon) fooni karakteristikute kirjeldamine ja mõju vähendamine;

| 5) | 2014. aastal toimuva integreeritud õppuse (IFE14) toetamine integreeritud multispektraalse andurite massiivi väljatöötamise kaudu; |
| --- | --- |

5)

2014. aastal toimuva integreeritud õppuse (IFE14) toetamine integreeritud multispektraalse andurite massiivi väljatöötamise kaudu;

| 6) | rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) sertifitseeritud seismiliste abijaamade varustamise parandamine. |
| --- | --- |

6)

rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) sertifitseeritud seismiliste abijaamade varustamise parandamine.

CTBT jõustumise väljavaated on paranenud tänu soodsamale poliitilisele olukorrale, millele osutab samuti hiljutine allakirjutamine CTBT-le uute riikide poolt ning CTBT ratifitseerimine, sealhulgas Indoneesia poolt, mis on üks CTBT 2. lisas loetletud riikidest. Arvestades seda positiivset arengut, tuleb järgmistel aastatel pöörata kiiresti suuremat tähelepanu nii CTBT kontrollisüsteemi ülesehitamise lõpuleviimisele kui ka selle valmisoleku ja tegevussuutlikkuse tagamisele ning samuti töö jätkamisele CTBT jõustamiseks ja ülemaailmseks kohaldamiseks. Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poolt 2006. aasta oktoobris ja 2009. aasta mais läbi viidud tuumarelvakatsetused näitasid mitte ainult tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise tähtsust, vaid ka vajadust tõhusa kontrollisüsteemi järele sellise keelustamise järgimise kontrollimiseks. Täielikult toimiv ja usaldusväärne CTBT kontrollisüsteem annab rahvusvahelisele üldsusele kindla ja sõltumatu vahendi selle normi täitmise tagamiseks.

Lisaks sellele on CTBTO kogutavatel andmetel oluline roll õigeaegsel hoiatamisel tsunami eest ning radioaktiivse aine leviku hindamisel pärast Fukushima tuumaõnnetust 2011. aasta märtsis.

Nende projektide toetamine tugevdab ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke. Nende keerukate projektide rakendamine aitab märkimisväärselt parandada tõhusat mitmepoolset reageerimist praegu esinevatele julgeolekualastele väljakutsetele. Eelkõige edendavad need projektid massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia eemärkide saavutamist, sealhulgas edendades CTBT normide ja samuti kontrollisüsteemi ülemaailmset kohaldamist ja tugevdamist. Ettevalmistuskomisjon on rajamas IMSi tagamaks, et ükski tuumaplahvatus ei jääks avastamata. Ülemaailmsel võrgustikul ja rahvusvahelisel andmekeskusel (koosnedes üle 280 rajatisest 85 riigis) põhinevast unikaalsest erialasest pädevusest tulenevalt on ettevalmistuskomisjon ainus organisatsioon, kes on suuteline rakendama neid projekte, mida saab rahastada üksnes ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu.

Liit on toetanud ühismeetmetega 2006/243/ÜVJP, 2007/468/ÜVJP ja 2008/588/ÜVJP ning otsusega 2010/461/ÜVJP järgmisi algatusi: e-õppe koolitusprogrammi loomist, 2008. aastal läbiviidud integreeritud õppust seoses kohapealse kontrolliga, radioaktiivse ksenooni hindamist ja mõõtmist, tehnilise abi andmist Aafrika ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidele, seismilisi abijaamu, teadusringkondadega tehtava koostöö tugevdamist ning kohapealse inspekteerimise võimekuse tugevdamist väärisgaasi tuvastamise süsteemi väljatöötamise abil. Käesolevas otsuses kirjeldatavate projektide puhul lähtutakse varasematest ühismeetmetega kehtestatud projektidest ja nende rakendamisel saavutatud edust. Käesolevas otsuses kirjeldatavad projektid on koostatud selliselt, et vältida võimalikku kattumist otsusega 2010/461/ÜVJP. Mõni nimetatud projektidest sisaldab elemente, mis on sarnased eelmiste ühismeetmete alusel läbiviidud tegevusega, kuid erinevad mõjuala poolest või on suunatud teistele riikidele või piirkondadele.

Ettevalmistuskomisjoni tegevust toetavat eespool nimetatud kuut projekti viib ellu ja haldab selle ajutine tehniline sekretariaat.

2.   PROJEKTIDE KIRJELDUS

2.1.   Projekt 1: tehniline abi ja suutlikkuse suurendamine

2.1.1.   Taust

Üks CTBT kontrollikorra unikaalseid omadusi massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise režiimis on eeskirjade täitmisega seotud teabe edastamine reaalajas otse CTBT-le alla kirjutanud riikidele. Lisaks CTBT seire- ja kontrollisüsteemi esmasele eesmärgile (teostada kontrollimist) on IMSi tehnoloogiatest ja andmetest olulist kasu tsiviil- ja valitsusasutustele (näiteks) maavärinate, vulkaanipursete, veealuste plahvatuste, kliimamuutuste ja tsunamite analüüsimisel.

Kuigi arengumaades on viimaste aastate jooksul huvi riiklike andmekeskuste (NDC) loomise vastu märkimisväärselt kasvanud – rahvusvahelise andmekeskusega (IDC) liitunud riikide hulk on kasvanud umbes 36 võrra alates 2008. aastas – ei ole paljudel arengumaadel veel täielikku juurdepääsu CTBT seire- ja kontrollisüsteemile.

Seega teeb ettevalmistuskomisjon täiendavaid jõupingutusi selleks, et suurendada loodud riiklike andmekeskuste, allakirjutanud riikide turvaliste kontode ja volitatud kasutajate arvu. Eriti suurt tähelepanu pööratakse 62 järelejäänud CTBT-le alla kirjutanud riigile, kellel pole veel juurdepääsu IMSi andmetele ja IDC teenustele (25 Aafrikas, 9 Ladina-Ameerikas, 6 Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias, 12 Kagu-Aasias, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas, 3 Ida-Euroopas ja 7 Põhja-Ameerikas ja Lääne-Euroopas). Need jõupingutused on suunatud neile, kes vajavad tehnilist tuge, et suurendada nende andmete ja teenuste kasutamist.

Riiklike andmekeskuste tegevuse toetamiseks peavad abisaajariigid tagama nende toimimiseks vajalikud vahendid. Abisaajariikide kohustuse võtmist loetakse projekti edu eeltingimuseks.

Käesolev projekt koosneb neljast üksteist täiendavast elemendist, mis suurendab ettevalmistuskomisjoni suutlikkuse arendamise võimet käsitletavate teemade hulga ja ulatuse osas. Selle projekti puhul lähtutakse arengumaadele suutlikkuse arendamise alase koolituse ja varustuse pakkumise valdkonnas olemasolevast raamistikust, kaasates riigid ja piirkonnad, kes ei ole sellist toetust veel saanud ning laiendades tegevuse ulatust, et hõlmata ka radionukliidide seire ja ATMi alane koolitus. Töötatakse välja tarkvara ja edendatakse selle kasutamist, et töödelda seismilisi, hüdroakustilisi ja infraheliandmeid reaalajas. Uue stipendiumiprogrammiga soodustatakse riikidevahelist teadmiste vahetamist ja koostööd ning virtuaalse andmekasutuskeskuse (vDEC) kaudu toetatakse teadusuuringuid ja teadusalast koostööd.

2.1.2.   Projekti ulatus

Projekt koosneb järgmisest neljast komponendist, mis viiakse ellu integreeritud viisil, et need saaksid üksteist tugevdada:

| 1. | Komponent 1
  Ida-Euroopa, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna ning Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonna CTBT-le allakirjutanud riikide integreerimine, et võimaldada neil täiel määral osaleda CTBT kontrollikorra toetamisel ja rakendamisel ning katastroofidele ja hädaolukordadele reageerimisel ja samuti seonduvas teaduslikus arengus. |
| --- | --- |

1.

Komponent 1

Ida-Euroopa, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna ning Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonna CTBT-le allakirjutanud riikide integreerimine, et võimaldada neil täiel määral osaleda CTBT kontrollikorra toetamisel ja rakendamisel ning katastroofidele ja hädaolukordadele reageerimisel ja samuti seonduvas teaduslikus arengus.

| 2. | Komponent 2
  Riiklike andmekeskuste jaoks töötatakse välja tarkvarapakett Seiscomp 3 ja edendatakse selle kasutamist igat liiki signaaliandmete reaalajas töötlemiseks. |
| --- | --- |

2.

Komponent 2

Riiklike andmekeskuste jaoks töötatakse välja tarkvarapakett Seiscomp 3 ja edendatakse selle kasutamist igat liiki signaaliandmete reaalajas töötlemiseks.

| 3. | Komponent 3
  Töötatakse välja stipendiumiprogramm ja edendatakse selle kasutamist, et laiendata ettevalmistuskomisjoni teadmistebaasi ja parandada arusaamist, kasutades riiklike andmekeskuste töötajate ja jaamade käitajate omandatud teadmisi ja eripädevust, ning antakse abi soodustamaks riikidevahelist teadmiste vahetamist ja koostööd, mille puhul ajutine tehniline sekretariaat tegutseb koordinaatorina. |
| --- | --- |

3.

Komponent 3

Töötatakse välja stipendiumiprogramm ja edendatakse selle kasutamist, et laiendata ettevalmistuskomisjoni teadmistebaasi ja parandada arusaamist, kasutades riiklike andmekeskuste töötajate ja jaamade käitajate omandatud teadmisi ja eripädevust, ning antakse abi soodustamaks riikidevahelist teadmiste vahetamist ja koostööd, mille puhul ajutine tehniline sekretariaat tegutseb koordinaatorina.

| 4. | Komponent 4
  Toetatakse ja edendatakse vDECi, mis on teadusuuringute ja koostöö platvorm ning kasutab IMSi andmeid ja IDC teenuseid. |
| --- | --- |

4.

Komponent 4

Toetatakse ja edendatakse vDECi, mis on teadusuuringute ja koostöö platvorm ning kasutab IMSi andmeid ja IDC teenuseid.

Komponent 1

See komponent on ettevalmistuskomisjoni tehnilise abi programmide järelmeede ja selle alusel laiendatakse tehnilise abi osutamist teistele Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna ning kahe muu piirkonna (Ida-Euroopa ning Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkond) riikidele.

Ajutine tehniline sekretariaat määrab kindlaks ja suunab tegevusse konsultantidena tegutsevad tehnilised eksperdid, kes kooskõlastavad oma tegevuse IDC juhatusega ja selle heakskiidu alusel. See komponent sisaldab järgmist kolme elementi.

| | Element 1. Ulatuslik hindamine. Potentsiaalsetes vastuvõtvates riikides viiakse läbi hindamine, et hinnata teadlikkust ajutise tehnilise sekretariaadi andmetest ja toodetest ja nende kasutamist. See hõlmab dokumentide analüüsimist ja vajadusel kasusaavate riikide külastusi, et mõista hetkel esinevaid vajadusi ja ettekujutusi ning suurendada teadlikkust ajutise tehnilise sekretariaadi andmetest ja teenustest, sealhulgas nende potentsiaalsest tsiviilotstarbelisest ja teaduseesmärkidel kasutamisest. Lisaks sellele luuakse igas riigis kontaktid teiste asjaomaste institutsioonidega, kes võivad saada kasu ajutise tehnilise sekretariaadi andmete ja teenuste kasutamisest. Vajadusel soodustatakse koostöövõrkude loomist riikliku ametiasutuse ning asjaomaste institutsioonide vahel. Juhtudel, kus on olemas riiklikud andmekeskused, hinnatakse iga riiklikku andmekeskust töötajate ja infrastruktuuri aspektist (sealhulgas arvuti- ja internetiinfrastruktuur), et määratleda eelistatud meetmed. Komponendi 2 optimaalse mõju tagamiseks pööratakse erilist tähelepanu SC3 praegusele levikule ja kasutamisele.
  Vajaduse korral täiendatakse eespool nimetatud hindamist piirkondlike seminaridega. Need seminarid annavad võimaluse kirjeldada riiklike andmekeskuste rolli ja funktsioone CTBT raamistikus ning hinnata teadmiste taset ja vajadusi osalevates riikides. |
| --- | --- |

Element 1. Ulatuslik hindamine. Potentsiaalsetes vastuvõtvates riikides viiakse läbi hindamine, et hinnata teadlikkust ajutise tehnilise sekretariaadi andmetest ja toodetest ja nende kasutamist. See hõlmab dokumentide analüüsimist ja vajadusel kasusaavate riikide külastusi, et mõista hetkel esinevaid vajadusi ja ettekujutusi ning suurendada teadlikkust ajutise tehnilise sekretariaadi andmetest ja teenustest, sealhulgas nende potentsiaalsest tsiviilotstarbelisest ja teaduseesmärkidel kasutamisest. Lisaks sellele luuakse igas riigis kontaktid teiste asjaomaste institutsioonidega, kes võivad saada kasu ajutise tehnilise sekretariaadi andmete ja teenuste kasutamisest. Vajadusel soodustatakse koostöövõrkude loomist riikliku ametiasutuse ning asjaomaste institutsioonide vahel. Juhtudel, kus on olemas riiklikud andmekeskused, hinnatakse iga riiklikku andmekeskust töötajate ja infrastruktuuri aspektist (sealhulgas arvuti- ja internetiinfrastruktuur), et määratleda eelistatud meetmed. Komponendi 2 optimaalse mõju tagamiseks pööratakse erilist tähelepanu SC3 praegusele levikule ja kasutamisele.

Vajaduse korral täiendatakse eespool nimetatud hindamist piirkondlike seminaridega. Need seminarid annavad võimaluse kirjeldada riiklike andmekeskuste rolli ja funktsioone CTBT raamistikus ning hinnata teadmiste taset ja vajadusi osalevates riikides.

| | Element 2. Koolitus ja tehniline tugi. Korraldatakse piirkondlikud koolituskursused, kuhu oodatakse osalejaid elemendi 1 alusel kindlakstehtud asutustest. Sellel koolitusel antakse tehnilisi juhiseid ajutise tehnilise sekretariaadi andmete ja teenuste kohta. Selle koolituse jooksul töötavad osalejad riiklike andmekeskuste jaoks loodud ajutise tehnilise sekretariaadi tarkvaraga, mida saab kasutada ajutise tehnilise sekretariaadi andmetele ja teenustele juurdepääsuks ning nende analüüsimiseks.
  Tegevuse ulatust laiendatakse, et hõlmata radionukleiidid ja ATM tehnoloogiad. Lisaks sellele osalevad mõned riigid SC3 katseprojektis (nagu on kirjeldatud komponendi 2 puhul). See koolitus annab samuti võimaluse edendada selle piirkonna asjakohaste institutsioonide tehnilise personali omavahelist koostööd.
  Seejärel antakse valitud riiklikele andmekeskustele täiendavat tehnilist tuge, et aidata teatud riiklikel andmekeskustel rakendada piirkondlikul koolitusel saadud teadmisi. Nimetatud toe puhul lähtutakse riiklike andmekeskuste vajadustest ja riiklike andmekeskuste töötajate teadmistest, arvestades muid eriomaseid asjaolusid (andmete ja teenuste kasutusvaldkonnad, keeled jne). Osalejad paigaldavad ja seadistavad tehnilise eksperdi abiga riikliku andmekeskuse tarkvara ning seavad vastavalt riigiasutuse vajadustele sisse igapäevase andmete saamise, töötlemise, analüüsimise ja aruandluse korra. Lisaks sellele antakse teatavatele riikidele nende hinnatud vajadustest lähtuvalt riikliku andmekeskuse põhiseadmed, sealhulgas arvutiriistvara ja lisaseadmed. Kui riigile antakse seadmed, viib tehniline ekspert läbi ka koolituse nende seadmete paigaldamise, hooldamise ja kasutamise kohta. |
| --- | --- |

Element 2. Koolitus ja tehniline tugi. Korraldatakse piirkondlikud koolituskursused, kuhu oodatakse osalejaid elemendi 1 alusel kindlakstehtud asutustest. Sellel koolitusel antakse tehnilisi juhiseid ajutise tehnilise sekretariaadi andmete ja teenuste kohta. Selle koolituse jooksul töötavad osalejad riiklike andmekeskuste jaoks loodud ajutise tehnilise sekretariaadi tarkvaraga, mida saab kasutada ajutise tehnilise sekretariaadi andmetele ja teenustele juurdepääsuks ning nende analüüsimiseks.

Tegevuse ulatust laiendatakse, et hõlmata radionukleiidid ja ATM tehnoloogiad. Lisaks sellele osalevad mõned riigid SC3 katseprojektis (nagu on kirjeldatud komponendi 2 puhul). See koolitus annab samuti võimaluse edendada selle piirkonna asjakohaste institutsioonide tehnilise personali omavahelist koostööd.

Seejärel antakse valitud riiklikele andmekeskustele täiendavat tehnilist tuge, et aidata teatud riiklikel andmekeskustel rakendada piirkondlikul koolitusel saadud teadmisi. Nimetatud toe puhul lähtutakse riiklike andmekeskuste vajadustest ja riiklike andmekeskuste töötajate teadmistest, arvestades muid eriomaseid asjaolusid (andmete ja teenuste kasutusvaldkonnad, keeled jne). Osalejad paigaldavad ja seadistavad tehnilise eksperdi abiga riikliku andmekeskuse tarkvara ning seavad vastavalt riigiasutuse vajadustele sisse igapäevase andmete saamise, töötlemise, analüüsimise ja aruandluse korra. Lisaks sellele antakse teatavatele riikidele nende hinnatud vajadustest lähtuvalt riikliku andmekeskuse põhiseadmed, sealhulgas arvutiriistvara ja lisaseadmed. Kui riigile antakse seadmed, viib tehniline ekspert läbi ka koolituse nende seadmete paigaldamise, hooldamise ja kasutamise kohta.

| | Element 3. Järelmeetmed. Omandatud oskuste kinnistamiseks ja/või järelejäänud lünkade täitmiseks korraldatakse vastuvõtvatesse riikidesse järelkülastusi, et hinnata, kuidas osalejad elemendi 2 kohastel koolituskursustel õpitut kasutavad. Nende järelkülastuste eesmärk on tagada, et kohalik tehniline personal saab igapäevaselt kasutada ajutise tehnilise sekretariaadi andmeid ja teenuseid.
  Need külastused kujundatakse vastavalt kohalikele vajadustele ja oskustele, pidades silmas jätkusuutlikkust, et tegevused jätkuksid ka pärast kõnealuse projekti lõpuleviimist. Kokkuvõttev põhjalik aruanne iga vastuvõtva riigi kohta on aluseks edasistele järelmeetmetele nendes riikides. |
| --- | --- |

Element 3. Järelmeetmed. Omandatud oskuste kinnistamiseks ja/või järelejäänud lünkade täitmiseks korraldatakse vastuvõtvatesse riikidesse järelkülastusi, et hinnata, kuidas osalejad elemendi 2 kohastel koolituskursustel õpitut kasutavad. Nende järelkülastuste eesmärk on tagada, et kohalik tehniline personal saab igapäevaselt kasutada ajutise tehnilise sekretariaadi andmeid ja teenuseid.

Need külastused kujundatakse vastavalt kohalikele vajadustele ja oskustele, pidades silmas jätkusuutlikkust, et tegevused jätkuksid ka pärast kõnealuse projekti lõpuleviimist. Kokkuvõttev põhjalik aruanne iga vastuvõtva riigi kohta on aluseks edasistele järelmeetmetele nendes riikides.

Nagu otsuses 2010/461/ÜVJP, pakutakse ka selle projekti raames piirkondlikku rühmaõpet IMSi andmete töötlemise ja IDC teenuste analüüsi kohta ning vajadusel tagatakse põhiseadmed. Vastuvõtvate riikide jaoks nähakse ette teostatavad ja vastavalt oludele kohandatud koolitus- ja suutlikkuse suurendamise meetmed, mille puhul tehakse kindlaks eelkõige riiklike teabekeskuste rajamise ja turvaliste kontodega seotud vajadused ja samuti tsiviil- ja teadusvaldkonnas saadav kasu ning hinnatakse seda.

Kõik meetmed viiakse vastuvõtvates riikides ellu tihedas koostöös ajutise tehnilise sekretariaadiga ja selle toetusel, et tagada käesoleva projekti kohase koolituse ja muude suutlikkuse suurendamise jõupingutuste tõhusus ja jätkuvus. Lisaks sellele tagab see piisava ühtlustamise eelmiste nõukogu otsuste ja ühismeetmete ning ettevalmistuskomisjoni volituste alusel võetud meetmetega.

Eespool mainitud kriteeriumite kohaselt näeb ajutine tehniline sekretariaat ette tegevused võimalikult paljudes allpool nimetatud riikides pärast seda, kui ajutine tehniline sekretariaat on hinnanud nende teostatavust, võttes arvesse sel ajal valitsevaid kohalikke olusid:

| i) | Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riigid: otsuses 2010/461/ÜVJP loetletud, kuid mitte välja valitud riigid (Antigua ja Barbuda, Bahama saared, Barbados, Belize, Boliivia, Costa Rica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, El Salvador, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Panama ning Paraguay, Suriname ja Uruguay); samuti Brasiilia, Dominica, Kolumbia, Kuuba, Mehhiko, Nicaragua, Peruu, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Trinidad ja Tobago, Tšiili ja Venezuela; |
| --- | --- |

i)

Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riigid: otsuses 2010/461/ÜVJP loetletud, kuid mitte välja valitud riigid (Antigua ja Barbuda, Bahama saared, Barbados, Belize, Boliivia, Costa Rica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, El Salvador, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Panama ning Paraguay, Suriname ja Uruguay); samuti Brasiilia, Dominica, Kolumbia, Kuuba, Mehhiko, Nicaragua, Peruu, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Trinidad ja Tobago, Tšiili ja Venezuela;

| ii) | Ida-Euroopas: Albaania, Armeenia, Aserbaidžaan, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Eesti, Gruusia, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Leedu, Läti, Moldova, Montenegro, Poola, Rumeenia, Serbia, Slovakkia, Ungari, Valgevene; |
| --- | --- |

ii)

Ida-Euroopas: Albaania, Armeenia, Aserbaidžaan, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Eesti, Gruusia, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Leedu, Läti, Moldova, Montenegro, Poola, Rumeenia, Serbia, Slovakkia, Ungari, Valgevene;

| iii) | Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkond: Birma/Myanmar, Brunei Darussalam, Cooki saared, Fidži, Filipiinid, Ida-Timor, Kambodža, Kiribati, Laos, Marshalli saared, Mikroneesia, Mongoolia, Nauru, Niue, Paapua Uus-Guinea, Palau, Saalomoni Saared, Samoa, Singapur, Tai, Tonga, Tuvalu, Vanuatu ja Vietnam. |
| --- | --- |

iii)

Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkond: Birma/Myanmar, Brunei Darussalam, Cooki saared, Fidži, Filipiinid, Ida-Timor, Kambodža, Kiribati, Laos, Marshalli saared, Mikroneesia, Mongoolia, Nauru, Niue, Paapua Uus-Guinea, Palau, Saalomoni Saared, Samoa, Singapur, Tai, Tonga, Tuvalu, Vanuatu ja Vietnam.

Komponent 2. Tarkvarapakett SC3

Selle komponendi alusel pakutakse kasutamiseks kasutajasõbralikku, avatud ja integreeritud platvormiga tarkvara SC3, mida kasutatakse ulatuslikult katastroofidele ja hädaolukordadele reageerimisel seismoloogias ja tsunami eest hoiatamisel koos eriotstarbelise andmemassiivi töötlemise tarkvaraga (PMCC, Fk) ning interaktiivsete ülevaadet esitavate vahenditega (geotool, Jade). See tarkvara sobib hästi riiklike andmekeskuste vajaduste rahuldamiseks seoses signaaliandmete automaatse vastuvõtmise ja töötlemisega, andmemassiivi töötlemisega, automaatsete koondtulemuste koostamisega ning andmetest interaktiivse ülevaate saamisega.

Mis puudutab suutlikkuse suurendamist, siis riiklike andmekeskuste ja muude asutuste hulgas on juba suur hulk SC3 kasutajaid. See integreeritud platvorm muutub ulatusliku rakendamise korral kujunevate riiklike andmekeskuste jaoks atraktiivseks ning kiirendab nende suutlikkuse arengut. Lisaks sellele võimaldab SC3 andmeid riiklike andmekeskuste vahel hõlpsalt vahetada. Seda formaati kasutab rahvusvaheline kogukond ulatuslikult ning selle kasutamine riiklike andmekeskuste ja IDC poolt intensiivistaks ja lihtsustaks oluliselt andmevahetust, muu hulgas reaalajas (see võimalus praegu puudub, sest riiklikud andmekeskused on üksteisest isoleeritud).

Korduvalt on mainitud, et aktiivne riiklik andmekeskus ja hästitoimivad jaamad on omavahel tugevalt seotud. Seetõttu peaks SC3 tarkvarapaketi arendamisel osutama märkimisväärset abi seismiliste abijaamade toetamiseks. Pikas perspektiivis võimaldab SC3 rakendamine arenevatel riiklikel andmekeskustel tõhusalt kasutada oma jaama andmeid ja jälgida pidevalt tegevusseisundit.

Selle komponendi puhul keskendutakse tarkvara arendamisele ja rakendamisele, sealhulgas selle kasutuselevõtmisele ja koolitusele.

Projekti alustamiseks valitakse välja mõned kasutuselevõtu ja koolituse katseetapis osalevad riigid, kelle asutused on tõestanud, et neil on osalemiseks piisav tehniline võimekus ja huvi (nt Aafrikas, Ida-Euroopas, Ladina-Ameerikas ning Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas).

Komponent 3. Stipendiumiprogramm

Stipendiumiprogrammi eesmärgiks on kujundada andekate teadlaste järgmine põlvkond tuumaplahvatuste järelevalve valdkonnas, et toetada nende riiklikke asutusi ja samal ajal rahuldada teadusuuringutega seotud vajadused, mis on määrava tähtsusega CTBT praeguse kontrollivõimekuse ning katastroofide tagajärgede leevendamiseks ja geoteaduste puhul kasutatavate rakenduste parandamiseks.

Stipendiumiprogrammi algetapis tehakse kindlaks potentsiaalsed partnerid, kes võtavad vastu õppeprogrammis osalejaid. Selleks kuulutab ajutine tehniline sekretariaat välja stipendiumiprogrammi ning võtab ühendust riiklike andmekeskuste, ülikoolide ja teiste potentsiaalsete partneritega, et teha kindlaks pädevusvaldkonnad, millega seoses nad saavad õppeprogrammis osalejaid vastu võtta. Vastuvõtvate asutustena ergutatakse end välja pakkuma asutusi, kes on varem saanud toetust ühismeetme 2008/588/ÜVJP ja otsuse 2010/461/ÜVJP kohaselt ning samuti IMS/IDC selliste meetmete kaudu nagu tehnilised koosolekud, ekspertide koosolekud ja seminarid ning on omandanud eripädevuse.

Stipendiumivõimalusi reklaamib ajutine tehniline sekretariaat, muu hulgas vastuvõtvate asutuste pakutavates pädevusvaldkondades. Kandidaatidel palutakse oma taotlustes kirjeldada oma projekti ja seda, kuidas see seondub reklaamitud pädevustega. Ajutine tehniline sekretariaat hindab kandidaate ja taotlusi ning teeb valiku, vajadusel tehes muudatusi vastavalt ajutise tehnilise sekretariaadi vajadustele. Iga õppeprogrammis osaleja esitab ajutisele tehnilisele sekretariaadile regulaarselt aruandeid saavutuste kohta ning annab tagasisidet. Projekti edendamiseks ja osalemise üle arutelude pidamiseks kasutatakse ekspertide koosolekuid, CTBTO 2013. aasta teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonikonverentsi ning sarnaseid kohtumisi ning nendel kohtumistel saavad õppeprogrammis osalejad esitada oma saavutatud tulemusi. Projekt on kavandatud välise eripädevuse suurendamiseks jõudude mitmekordistamise eesmärgil, võttes arvesse ajutise tehnilise sekretariaadi töötajate hulka.

Komponent 4. vDEC

vDECi arendusplatvorm (riist- ja tarkvara) on teaduslike andmete vahetamise platvorm, võimaldades IDCs andmetöötluse parandamisega tegelevatele teadlastele juurdepääsu parameetriliste, signaali- ja radionukliidide andmete suurele arhiivile. vDEC võimaldab samuti juurdepääsu tarkvarale ja töötlemiskanalite katseversioonidele asendusmoodulite sisestamiseks ja katsetamiseks.

Eelkõige võetakse SC3 vDECis kasutusele selle arendus- ja katseetapis. vDEC on samuti täiendavate andmete IMSi andmetega integreerimise platvorm, et uurida nende andmete lisamisega saavutatavat kasu. Erilist tähelepanu pööratakse vDECi kättesaadavaks tegemisele komponendi 3 kohaselt valitud õppeprogrammis osalejatele, kui see on vajalik.

Eraldatud vahendeid kasutatakse ekspertteenuste hankimiseks, et abistada vDECi kasutavaid teadlasi ning tagada süsteemi nõuetekohane toimimine.

2.1.3.   Kasu ja tulemus

Suuremal hulgal arengumaadel on võimalik täita oma CTBT-kohased kontrollialased kohustused ning kasutada IMSi andmeid ja IDC teenuseid. Laiendatakse tehnilise abi andmist ja koolituse pakkumist, hõlmates Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riigid ja veel kaks piirkonda (Ida-Euroopa ning Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkond).

Laieneb andmete kasutamise ulatus suutlikkuse suurendamiseks, arendades ja edendades SC3 põhinevat integreeritud tarkvaraplatvormi. Laieneb selle tarkvara kasutamine, hõlmates hüdroakustiliste ja infraheliandmete töötlemise. Kuna SC3 juba kasutatakse ulatuslikult ja see soodustab lihtsat andmevahetust, saavutatakse selle alusel kontakt palju rohkemate riiklike andmekeskuste ja muude asutustega kui varem.

Käivitatakse stipendiumiprogramm, et luua andekate teadlaste järgmine põlvkond tuumaplahvatuste järelevalve valdkonnas, toetamaks nende riiklikke asutusi ja samal ajal rahuldades teadusuuringutega seotud vajadused, mis on määrava tähtsusega CTBT kontrollitegevuse jaoks ning tsiviil- ja teaduslikel eesmärkidel.

Jätkatakse teadusalaste andmete vahetamise platvormi vDEC kasutamist ja laiendatakse selle rakendusala, et hõlmata SC3 platvorm.

2.2.   Projekt 2: suutlikkuse arendamine CTBT ekspertide järgmiste põlvkondade kujunemiseks – suutlikkuse arendamise algatus (CDI)

2.2.1.   Taust

2010. aastal käivitatud CDI on ettevalmistuskomisjoni koolitus- ja haridusmeetmete oluline osa ning selle eesmärk on luua ja säilitada vajalik suutlikkus CTBT ja selle kontrollikorra tehnilistes, teadusalastes, juriidilistes ja poliitilistes aspektides. See lähtub tehtud eeldusest, et CTBT jõustumine ja ülemaailmne kohaldamine ning kontrollikorra tugevdamine sõltub eelkõige arengumaadest pärit poliitika-, õigusala ja tehniliste ekspertide tulevaste põlvkondade aktiivsest ja teadmistel põhinevast tegevusest.

2.2.2.   Projekti ulatus

Arvestades CTBT jõustumise pidevat edasilükkumist, on kriitilise tähtsusega säilitada nii poliitiline toetus lepingule kui ka tehniline eripädevus kõigis CTBT aspektides. Eripädevusega isikute hulga suurendamisega väljaspool tavapäraseid sidusrühmi suurendab CDI suurema kogukonna võimalusi osaleda CTBT mitmepoolselt kehtestatud kontrollisüsteemi tugevdamisel ja tõhusal rakendamisel.

Projekt sisaldab kolme komponenti:

| 1. | Komponent 1
  Osalemine koolitajate koolitamise seminaridel 2013. ja 2014. aastal |
| --- | --- |

1.

Komponent 1

Osalemine koolitajate koolitamise seminaridel 2013. ja 2014. aastal

| 2. | Komponent 2
  Arengumaade ekspertide osalemine CDI koolituskursustel ja teadusuuringute toetamine |
| --- | --- |

2.

Komponent 2

Arengumaade ekspertide osalemine CDI koolituskursustel ja teadusuuringute toetamine

| 3. | Komponent 3
  CDI e-õppe platvormi ja multimeedia õppevahendi tugevdamine |
| --- | --- |

3.

Komponent 3

CDI e-õppe platvormi ja multimeedia õppevahendi tugevdamine

Komponent 1. Osalemine koolitajate koolitamise seminaridel 2013. ja 2014. aastal

Koolitajate koolitamise alaste seminaride kaudu pakub ettevalmistuskomisjon metoodilisi juhiseid CTBTga seotud valdkondades tegutsevatele teadusasutuste töötajatele ja uurimisasutustele, suurendades seeläbi teadlikkust CTBTst ja selle mõistmist teadusringkonnas ja poliitika elluviijate hulgas. Rahastamisega toetatakse teadus- ja uurimisasutuste (pöörates erilist tähelepanu Euroopa ja arengumaade ülikoolidele ja uurimisasutustele) esindajate osalemist, kes viivad läbi kursuseid ja pakuvad koolitusprogramme seoses CTBTga, eelkõige CTBT teadus- ja tehniliste aspektide osas.

2013. ja 2014. aastal toimuvatele seminaridele oodatakse õppejõudusid ja teadlasi maailma kõigist osadest, muu hulgas CTBT 2. lisas loetletud riikidest, kes kirjeldavad CTBTga seotud teemade osas hariduse pakkumisel järgitavaid parimaid tavasid ja saavad koolitust selle kohta, kuidas integreerida CDI õppematerjalid oma õppekavadesse. Seminaridel uuritakse samuti võimalusi suurendada CTBTga seotud teadusprojektide hulka valitud ülikoolides ja ergutada osalejaid määrama üliõpilasi osalema CDI kursustel.

Komponent 2. Arengumaade ekspertide osalemine CDI koolituskursustel ja teadusuuringute ühisprojektide toetamine

—   Osalemine CDI koolituskursustel

Ettevalmistuskomisjon jätkab kooskõlas 2011. aastal läbiviidud enneolematult eduka kõrgetasemelise teaduskursusega (Advanced Science Course), kus koolitati sadu inimesi, kelle hulka kuulusid jaamade operaatorid, riiklike andmekeskuste analüütikud, diplomaadid, üliõpilased ja kodanikuühiskonna esindajad, iga-aastaste teaduspõhiste CTBTga seotud kursuste läbiviimist. Ettevalmistuskomisjon korraldab 2012. aasta novembris kaks nädalat kestva teadus- ja tehnoloogiapõhise intensiivkursuse ning 2013. aasta lõpupoole sarnase kursuse. Need kursused toimuvad Viinis ning nendel kasutatakse spetsiaalselt kohandatud internetipõhist õppekeskkonda, mille kaudu esitatakse ettekannete otseülekandeid osalejatele kogu maailmas.

Rahastamisega toetatakse umbes 15 eksperdi osalemist aastas (pöörates erilist tähelepanu naistele ja arengumaadele) CDI teadusalastel ja tehnilistel koolituskursustel.

—   Teadusuuringute ühisprojektid

Rahastamisega toetatakse teadusuuringute ühisprojekte seoses CTBT kontrollikorraga, pakkudes tulemuste põhjal teadusstipendiumeid Euroopa ja arengumaade kandidaatidele doktori- ja järeldoktoriõppeks. Need teadusuuringud saavad olema seotud ettevalmistuskomisjoni käimasolevate projektidega.

Komponent 3. CDI e-õppe platvormi ja multimeedia õppevahendi tugevdamine

—   E-õppe platvormi tehniline arendamine

Rahastamisega toetatakse e-õppe platvormi täiendavat tõhustamist ning samuti täiendavate multimeediavahendite kavandamist ja väljatöötamist, mis aitab saavutada CDI eesmärgid ning viia sealhulgas ellu strateegiad CDI ressursside kättesaadavuse parandamiseks arengumaades. Eelkõige uurib konsultant võimalusi täiendavalt parandada CDI ressursse mobiilse õppe platvormi jaoks ning muid täiendavaid haridusalaseid multimeediavahendeid ja tutvustusmaterjale.

—   CDI ressursside sisu loomine

Rahastamisega toetatakse CDI haridus- ja koolitusalase sisu väljatöötamist, mida kasutatakse e-õppe platvormi rajamiseks ning muude CDI multimeediavahendite loomiseks. Selles tegevuses keskendutakse ka CDI materjalide integreerimisele uutesse meediavormidesse ja ulatusliku levikuga sotsiaalvõrgustikesse CTBT ja selle kontrollisüsteemi edendamiseks.

2.2.3.   Kasu ja tulemus

CDI käigus saadud kogemused on näidanud, et suhteliselt väikese investeeringuga, millega kaasneb strateegiline visioon, on võimalik saavutada Euroopa Liidu jaoks maksimaalne kasu. Kuna CDI infrastruktuur on juba olemas ning tegevuspõhimõtted ettevalmistuskomisjoni töös institutsionaalses süsteemis kasutusel, võimaldab täiendav rahastamine ettevalmistuskomisjonil täiendavalt tõhustada käimasolevaid projekte ja arendada innovatiivsemaid võimalusi koolituse ja hariduse pakkumiseks CTBTga seotud küsimustes võimalikult laiale sihtrühmale.

See algatus toetab samuti massihävitusrelvade leviku vastases ELi strateegias käsitletud meetmeid. Täpsemalt öeldes tugevdavad CDI kursused ja koolitusmeetmed jõupingutusi, mille eesmärk on arendada ja säilitada mitmepoolne lähenemisviis, mis on tõhusa massihävitusrelvade leviku vastase strateegia nurgakivi, suurendades suutlikkust juriidilistes, poliitilistes, teaduslikes ja tehnilistes aspektides. Lisaks sellele suurendab suurema sidusrühmade kogukonnaga suhtlemine CTBTga seotud teemadel rahvusvahelisel tasandil teadlikkust CTBTst ning toetab selle ülemaailmseks kohaldamiseks ja jõustamiseks tehtavaid jõupingutusi.

2.3.   Projekt 3. Ainete atmosfääris leviku mudeli (ATM) parandamine

2.3.1.   Taust

Ettevalmistuskomisjoni välja töötatud ja kasutatav ATM on demonstreerinud oma märkimisväärset tsiviilotstarbelist kasu, näiteks esitades prognoose 2011. aastal Dai-ichi tuumajaamast väljapaiskunud radionukliidide leviku kohta.

Praegune ATM süsteem on nüüd saavutanud teatud küpsuse ning mis tahes täiendav tõhustamine nõuab investeeringuid arvutusressursside ja eriteadmiste osas. Seetõttu tuntakse suurt huvi Jaapani vabatahtliku panuse vastu toetada uue ATMi riistvara soetamist tulevase ATMi süsteemi jaoks. Ettevalmistuskomisjoni abistamiseks sellest täiendavast arvutusvõimsusest kasu saamise kiirendamisel võimaldatakse kõnealuse projektiga ettevalmistuskomisjonil hankida ATMiga seotud ekspertteenuseid, et kaasata IDCs ATMi piiratud meeskonda täiendavat personali (edaspidi „ATM ekspert”).

2.3.2.   Projekti ulatus

ATMi ekspert keskendub ATMi suutlikkuse suurendamisele. ATMi eksperdile antavate ülesannete puhul keskendutakse Jaapani toetuse alusel saavutatava täiendava arvutusvõimsuse kõige tõhusamale kasutamisele, et tagada võimalikult täpne radionukliidide leviku modelleerimine erijuhtudel. Need ülesanded viiakse kooskõlla ettevalmistuskomisjoni missiooniga.

Need ülesanded on muu hulgas järgmised:

| a) | kõrge resolutsiooniga kvaliteetsete meteoroloogiliste andmete kogumine koostöös Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooniga (WMO) ja selle liikmesriikide spetsiaalsete instituutidega; |
| --- | --- |

a)

kõrge resolutsiooniga kvaliteetsete meteoroloogiliste andmete kogumine koostöös Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooniga (WMO) ja selle liikmesriikide spetsiaalsete instituutidega;

| b) | radionukliididega seoses asjakohaste moodulite parandamine ja ainete atmosfääris leviku mudeli(te) optimaalse konfiguratsiooni täpsustamine; |
| --- | --- |

b)

radionukliididega seoses asjakohaste moodulite parandamine ja ainete atmosfääris leviku mudeli(te) optimaalse konfiguratsiooni täpsustamine;

| c) | vajaduste kindlakstegemine seoses ATMi poolt tsiviilrakendustele antava toetusega välisekspertidega suhtlemise kaudu, tehes sealhulgas koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA); |
| --- | --- |

c)

vajaduste kindlakstegemine seoses ATMi poolt tsiviilrakendustele antava toetusega välisekspertidega suhtlemise kaudu, tehes sealhulgas koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA);

| d) | nende arengute inkorporeerimine CTBTga seonduvate ürituste ATMi poolse toetamise tõhustamiseks. |
| --- | --- |

d)

nende arengute inkorporeerimine CTBTga seonduvate ürituste ATMi poolse toetamise tõhustamiseks.

Sellel ATMi eksperdil on seetõttu ulatuslikud teadmised atmosfääris toimuvatest protsessidest ja eelkõige radionukliidide edasikandumise nähtusest, eriteadmised arvutuspõhise ilmaennustuse ja ainete leviku kohta, tehniline programmeerimise oskus ning samuti inimestega suhtlemise oskus, mis on vajalikud CTBTO, WMO, IAEA ja tuumahädaolukordadele reageerimise agentuuridevahelise komitee (IACRNE) vahelise sujuva ja tõhusa koostöö tagamiseks.

2.3.3.   Kasu ja tulemus

Selle projekti tulemuseks on parimal võimalikul viisil toimiv ATM, millest on abi nii ettevalmistuskomisjoni töös kui ka asjaomastes tsiviilrakendustes. See soodustab samuti paremat ATMi ressursside kooskõlastamist rahvusvaheliste organisatsioonide vahel ning hõlbustab suhtlust ja teabevahetust.

2.4.   Projekt 4. Radioaktiivse ksenooni (radioxenon) fooni karakteristikute kirjeldamine ja mõju vähendamine

2.4.1.   Taust

Tegemaks kindlaks, kas on toimunud tuumaplahvatus, kasutatakse indikaatorina peamiselt radioaktiivset ksenooni. Viimase 10–15 aasta jooksul on IMS mõõtmistehnoloogia oluliselt paranenud. IMSi väärisgaasi mõõtmise võrgustiku tundlikkust mõjutab seetõttu üha enam tsiviilotstarbelistest tuumarajatistest (nagu meditsiinis kasutatavate isotoopide tootmise rajatised) lähtuva radioaktiivse ksenooni üldine foon. Selle projekti puhul lähtutakse ühismeetmega 2008/588/ÜVJP toetatavatest meetmetest.

2.4.2.   Projekti ulatus

See projekt koosneb kahest komponendist:

| 1) | komponent 1: radioaktiivse ksenooni fooni karakteristikute kirjeldamine; |
| --- | --- |

1)

komponent 1: radioaktiivse ksenooni fooni karakteristikute kirjeldamine;

| 2) | komponent 2: radioaktiivse ksenooni mõju vähendamine. |
| --- | --- |

2)

komponent 2: radioaktiivse ksenooni mõju vähendamine.

Komponent 1

Ettevalmistuskomisjon mõõdab radioaktiivse ksenooni kogust keskkonnas väga tundlike süsteemide abil, mis on CTBT kontrollisüsteemi olulised osad. Liidult ühismeetme 2008/588/ÜVJP raames saadud toetuse alusel on ettevalmistuskomisjon soetanud kaks transporditavat süsteemi radioaktiivsete isotoopide 133Xe, 135Xe, 133mXe ja 131mXe mõõtmiseks. Neid süsteeme kasutatakse radioaktiivse ksenooni fooni mõõtmiseks Indoneesias ja Kuveidis. Sel eesmärgil on sõlmitud koostöölepingud partnerinstituutidega (BATAN Indoneesias ja KISR Kuveidis).

Kuna mõlemad asukohad annavad olulist teavet radioaktiivse ksenooni üldise fooni karakteristikute kohta, on kavandatava projekti eesmärk esmalt pikendada mõõtmisperioodi Indoneesias ja Kuveidis veel kuue kuu võrra 12 kuuni. Mõõtmiskampaania pikendamine võimaldab saada andmeid nende kahe koha kohta kogu 12-kuuse tsükli jooksul kõigi sesoonsete tingimuste puhul.

Teiseks kavandab ajutine tehniline sekretariaat viia nende kampaaniate lõpus läbi täiendavad mõõtmised piirkondades, kus radioaktiivse ksenooni üldine foon ei ole täielikult teada ning ei ole teada selle mõju IMSi süsteemile. Järgmiste kohtadena kaalutakse Pärsia lahe piirkonda ja Lõuna-Ameerikat.

Nende mõõtmiskampaaniate jätkamiseks on vaja rahalisi vahendeid mobiilsete väärisgaasi mõõtmissüsteemide uude kohta toimetamiseks, mõlema süsteemi eelistatavalt vähemalt 12 kuu jooksul töötamiseks kummaski asukohas ning nende regulaarseks hoolduseks.

Pärast neid mõõtmiskampaaniaid on süsteemid saadaval kasutamiseks ajutise tehnilise sekretariaadi poolt radioaktiivse ksenooni fooni järeluuringute läbiviimiseks ja/või koolitusel kasutatavate süsteemidena.

Komponent 2

See komponent hõlmab katseuuringut, mille käigus analüüsitakse võimalusi absorbeerida ksenooni radioaktiivsed isotoobid erinevate materjalide ja meetodite abil ning töötatakse välja filtreerimissüsteem. Selle eesmärk on parandada IMSi tuvastamisvõimet ning IDC andmete usaldusväärsust ja kvaliteeti.

Selle komponendi eesmärk on töötada välja väikesemõõduline ja mitmekülgne süsteem, mille saab üles seada tootmisprotsessi erinevates etappides, et teha kindlaks heite vähendamise süsteemi optimaalne asukoht rajatises. Heite vähendamise süsteemi mitmekülgsus hõlbustab selle paigaldamist muude isotoopide tootmise rajatistes.

Kuigi varasemad liidu toetatud meetmed on võimaldanud kaardistada väärisgaasi heite probleemi, astutakse selle katseuuringuga samm edasi ja töötatakse välja konkreetsed lahendused probleemi kõrvaldamiseks. Selle komponendi puhul lähtutakse varasemast uuringust, mis viidi läbi Belgia tuumauuringute keskuses (SCK CEN, Belgia) ja Vaikse ookeani kaguosa riiklikus laboratooriumis (Pacific NorthWest National Laboratory) (Ameerika Ühendriigid).

See komponent koosneb kolmest elemendist.

| | Element 1: radioaktiivse ksenooni absorbeerimise eksperimendid: ehitatakse katseseade ja katsetatakse erinevaid absorbeerivaid materjale (hõbezeoliit, süsinikupõhine molekulaarsõel) erinevates tingimustes (temperatuur, voolukiirus, kandevgaas). |
| --- | --- |

Element 1: radioaktiivse ksenooni absorbeerimise eksperimendid: ehitatakse katseseade ja katsetatakse erinevaid absorbeerivaid materjale (hõbezeoliit, süsinikupõhine molekulaarsõel) erinevates tingimustes (temperatuur, voolukiirus, kandevgaas).

| | Element 2: 1. etapi käigus läbiviidud absorbeerimisealaste katsete analüüsi põhjal töötatakse välja portatiivne filtreerimissüsteem. |
| --- | --- |

Element 2: 1. etapi käigus läbiviidud absorbeerimisealaste katsete analüüsi põhjal töötatakse välja portatiivne filtreerimissüsteem.

| | Element 3: ehitatakse optimeeritud portatiivne filtreerimissüsteem ja katsetatakse seda laboritingimustes. Pärast seda etappi on portatiivne filtreerimissüsteem valmis katsetamiseks radiofarmatseutiliste preparaatide tootmisrajatistes Belgia riiklikus radioaktiivsete elementide instituudis (IRE; Belgia). Sellesse süsteemi kuuluvad kiirguse tuvastamise seadmed, et teha kindlaks radioaktiivse ksenooni kõrvaldamise määr tegelikkuses. |
| --- | --- |

Element 3: ehitatakse optimeeritud portatiivne filtreerimissüsteem ja katsetatakse seda laboritingimustes. Pärast seda etappi on portatiivne filtreerimissüsteem valmis katsetamiseks radiofarmatseutiliste preparaatide tootmisrajatistes Belgia riiklikus radioaktiivsete elementide instituudis (IRE; Belgia). Sellesse süsteemi kuuluvad kiirguse tuvastamise seadmed, et teha kindlaks radioaktiivse ksenooni kõrvaldamise määr tegelikkuses.

Pärast iga etappi esitatakse kõik omandatud teadmised üksikasjalikus aruandes.

Selle komponendi raames tehtavad tööd teostavad töövõtjad. Ettevalmistuskomisjon jagab vajaduse korral ekspertteadmisi ksenooni püüdmise kohta.

Ettevalmistuskomisjon jätkab samuti radioaktiivse ksenooni heite jälgimist lähedalasuvates jaamades. Heite vähenemise tulemusel peaks kohe muutuma tuvastatud radioaktiivse ksenooni tase. Heite mõõtmine Belgia rajatises (nt mõõtmine korstnas) võib samuti anda teavet heite vähendamisel saavutatava edu kohta. Ettevalmistuskomisjon võib anda abi nende andmete analüüsimiseks.

2.4.3.   Kasu ja tulemus

See projekt aitab kooskõlas liidu massihävitusrelvade leviku tõkestamise alaste eesmärkidega muuta CTBT järelevalve- ja kontrollisüsteemi tugevamaks ning suurendab ettevalmistuskomisjoni suutlikkust teha täpsemaid radioaktiivse ksenooni mõõtmisi. Vähendades radioaktiivse ksenooni heidet tsiviilrajatistest, saab tulevikus usaldusväärsemalt kinnitada, et selle gaasi heide (mis on jätkuvalt peamine indikaator tuumareaktsiooni seire ja kinnitamise puhul) pärineb tuumaplahvatusest.

Tugeva kontrollisüsteemi rajamine ja säilitamine tugevdab CTBT võimekust ja usaldusväärsust, mis omakorda aitab tugevdada selle jõustamise ülemaailmse kohaldamise kasuks esitatud argumente.

Kuigi varasemad ühismeetme 2008/588/ÜVJP ja otsuse 2010/461/ÜVJP raames võetud meetmed võimaldasid kaardistada väärisgaasi heite probleemi, täiendaks täiendav rahastamine varasemat liidu rahastamist ning võimaldaks alustada väärisgaasi heite probleemi kõrvaldamist. Tihe koostöö ettevalmistuskomisjoni ja määratud asutuste (SCK CEN ja IRE) vahel tagaks tehtud töö järjepidevuse ning olemasolevate teadmiste ja eripädevuste optimaalse kasutamise.

2.5.   Projekt 5. 2014. aastal toimuva integreeritud õppuse (IFE14) toetamine: integreeritud multispektraalse andurite massiivi väljatöötamine

2.5.1.   Taust

Selle projekti eesmärk on toetada IFE14 integreeritud multispektraalse andurite massiivi väljatöötamist, mille puhul kasutatakse soetatud seadmeid ja mitterahalist toetust.

Ettevalmistuskomisjonile on antud ülesanne jätkata multispektraalse ja infrapunatehnoloogiaga (MSIR) seotud tegevusi, et määrata kindlaks seadmete tehnilised nõuded ja operatiivmenetlused kohapealseks inspekteerimiseks.

Otsusega 2010/461/ÜVJP rahastati kohapealsete inspekteerimiste puhul multispektraalfotograafia ja infrapunalainepikkuste kasutamise teemalist ekspertide kohtumist (MSEM-11), mis toimus 30. märtsist1. aprillini 2011 Itaalias Roomas ja kus jõuti järeldusele, et OSI jaoks peaks kaaluma kaubanduslike valmistoodetena (COTS) kättesaadavaid instrumente, sest see on selle tehnoloogia puhul kõige kulutõhusam lahendus. MSIR tehnoloogia väärtust OSI jaoks kinnitati 2011. aasta septembris Ungaris läbiviidud MSIRi katsete käigus.

Integreeritud MSIRi andurite massiivi kasutades tehti kindlaks OSI puhul olulised aspektid. Ungari on pakkunud mitterahalise toetusena kasutamiseks kahte õhus kasutatavat andurit, mis tuvastavad nähtava valguse / lähiinfrapuna lainepikkusega kiirgust (VNIR) ja lühilaine infrapuna kiirgust (SWIR). MSIR tehnoloogiat kasutav õhu kaudu teostatav kaugseire pakub olulisi võimalusi OSI jaoks, kuid praegused erinevad süsteemid koosnevad mitmetest üksikutest anduritest, millel on eraldi töötlemismeetodid, mis kasutavad erinevaid tellimusel valmistatud tarkvarapakette. Sellisel kujul on üksikud integreeritud MSIR süsteemid suutelised omandama samaaegselt andmeid OSI jaoks olulises spektrivahemikus.

2.5.2.   Projekti ulatus

MSIR-põhise õhus kasutatava kaugseiretehnoloogia OSI raames kasutamise optimeerimine. Selle tegevusega püütakse luua süsteem, mis koosneb kompaktsest OSI jaoks olulistest valitud andurite massiivist, millega kaasneb eelnevalt määratletud andmetöötlusahel, milles kasutatakse OSI jaoks olulisi tarkvaralahendusi, mis lihtsustavad andmete kvantitatiivset analüüsi ja kiirendavad väljundandmete kättesaadavust inspekteerimisrühmale.

See ühe tarkvarapaketi kasutamisel põhinev lähenemisviis võib oluliselt tõhustada inspekteerimisrühma tööd.

MSIR tehnoloogial põhinevat süsteemi saab pidada moodulitest koosnevaks süsteemiks, mille andurite massiivi on võimalik lisada täiendavaid andureid, kui rahastamine seda võimaldab.

Ideaalsel juhul koosneb süsteem järgmistest elementidest:

| a) | multi-/hüperspektraalne andur, mis tuvastab VNIRi, et tuvastada spetsiaalsed objektid, nagu inimtegevuse tulemusel tekkinud pinnavormid, eriline taimestiku jaotus ja stressi all kannatav taimestik; |
| --- | --- |

a)

multi-/hüperspektraalne andur, mis tuvastab VNIRi, et tuvastada spetsiaalsed objektid, nagu inimtegevuse tulemusel tekkinud pinnavormid, eriline taimestiku jaotus ja stressi all kannatav taimestik;

| b) | multi-/hüperspektraalne andur, mis tuvastab SWIRi, et tuvastada niiskusesisalduse varieerumine ja muutused erinevate anorgaaniliste materjalide jaotuses; |
| --- | --- |

b)

multi-/hüperspektraalne andur, mis tuvastab SWIRi, et tuvastada niiskusesisalduse varieerumine ja muutused erinevate anorgaaniliste materjalide jaotuses;

| c) | RGB värvimudelit kasutav digitaalkaamera (mida kasutatakse kombinatsioonis LIDARiga), et luua inspekteeritava ala ortofoto, et võimaldada kohapeal tegutsevatel meeskondadel orienteeruda ja pakkuda taustateavet; |
| --- | --- |

c)

RGB värvimudelit kasutav digitaalkaamera (mida kasutatakse kombinatsioonis LIDARiga), et luua inspekteeritava ala ortofoto, et võimaldada kohapeal tegutsevatel meeskondadel orienteeruda ja pakkuda taustateavet;

| d) | LIDAR seade, et võimalda luua topograafiline mudel geomeetriliselt parandatud kujutiste esitamiseks, mida kasutatakse puuvõrade alla jäävate objektide tuvastamiseks; |
| --- | --- |

d)

LIDAR seade, et võimalda luua topograafiline mudel geomeetriliselt parandatud kujutiste esitamiseks, mida kasutatakse puuvõrade alla jäävate objektide tuvastamiseks;

| e) | digitaalne termokaamera, et võimaldada tuvastada objekte soojusekiirguse alusel, mis on põhjustatud sõidukite liikumisest või sooja või külma vee olemasolust maapinnal või pinna lähedal; |
| --- | --- |

e)

digitaalne termokaamera, et võimaldada tuvastada objekte soojusekiirguse alusel, mis on põhjustatud sõidukite liikumisest või sooja või külma vee olemasolust maapinnal või pinna lähedal;

| f) | allapoole suunatud videokaamera, mille abil luuakse inspekteeritava ala üldvaade infotehnoloogiliseks otstarbeks; |
| --- | --- |

f)

allapoole suunatud videokaamera, mille abil luuakse inspekteeritava ala üldvaade infotehnoloogiliseks otstarbeks;

| g) | GPS ja kõik lisaseadmed, sealhulgas monitorid ja instrumentide sertifitseeritud korpused andurite samaaegseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

g)

GPS ja kõik lisaseadmed, sealhulgas monitorid ja instrumentide sertifitseeritud korpused andurite samaaegseks kasutamiseks.

Punktides a ja b ning osa punktides g loetletud seadmetest annab mitterahalise toetusena Ungari, mis võiksid moodustada MSIRi süsteemi tuumiku. Süsteemi tuleks lisada täiendavad andurid ja lisaelemendid, lähtudes järgmisest tähtsuse järjekorrast ja rahastamise võimalustest: punktid c, d, e ja f.

Punktides c, d ja e loetletud elementide soetamine süsteemi väljaarendamise esimeses etapis oleks soovitatav, sest nendel on potentsiaali pakkuda inspekteerimisrühmadele parimat lisateavet.

Lisaks riistvarale looks tarkvaraplatvormi väljatöötamine eelnevalt määratletud andmetöötlusahela, milles kasutatakse OSI jaoks olulisi meetodeid, et lihtsustada õhust kaugseire teel kogutud andmete kvantitatiivset analüüsi.

2.5.3.   Kasu ja tulemus

See projekt on seotud massihävitusrelvade leviku vastase liidu poliitika eesmärkidega ja edendab seda ning tõhustaks ettevalmistuskomisjoni tuvastamis- ja kontrollivõimekust. Selle projektiga kaasneks ka innovatsiooni ja arendustegevuse element.

2.6.   Projekt 6. IMSi sertifitseeritud seismiliste abijaamade varustamise parandamine

2.6.1.   Taust

Selle projekti eesmärk on jätkata otsuse 2010/461/ÜVJP rakendamisel tehtud edusamme. Käesoleva nõukogu otsuse peaülesanne on käsitleda rikki läinud jaamu, mis vajavad kiiret hooldust, ja lahendada kasutuks muutunud seadmete probleem ning parandada seadmetega varustatuse taset valitud jaamades.

Käesoleva projekti eesmärk on lähtuda omandatud kogemustest ja keskenduda nende jaamade varustusstruktuuride tugevdamisele, et võimaldada neid pikas perspektiivis tõhustada, sõlmides „nulltasemega / madala tasemega” eelarvega tegevuse jätkamise võimaldamise lepingud jaamade operaatoritega. Selle projekti üheks osaks on nõutavate transpordivahendite tarnimine/väljavahetamine, mis on vajalikud jaama operaatoritele nende ülesannete tõhusaks ja õigeaegseks täitmiseks.

2.6.2.   Projekti ulatus

Projekti eesmärk on kasutada „nulltasemega / madala tasemega” eelarvega tegevuse jätkamise võimaldamise lepinguid jaama operaatorina tegutseva institutsiooniga, mille on määranud vastuvõttev riik, kes on näidanud üles tahet kehtestada oma riigis oma jaamade jaoks nõutavad toetusstruktuurid, et soodustada ajutise tehnilise sekretariaadi lepingupõhist tööd nendes jaamades.

Kuni valitud jaamade puhul tagatakse nõutaval tasemel tegevuse jätkumine, võiksid olla nõutavad ajutise tehnilise sekretariaadi iga-aastased tehnilise abi alased külastused, et tagada jaamade hoolduse taseme nõuetele vastavus. Tehnilisest aspektist hinnatud kohtades võib tegevuse jätkamiseks olla nõutav sõidukite (või sobivate transpordivahendite) ostmine. Mitme abijaama rajamise ühe osana anti jaama operaatorite käsutusse sõidukid, et võimaldada kiire reageerimine rikete korral ning tagada transport rutiinse töö ja hoolduse jaoks. Paljude nende sõidukite kasutusaeg on nüüdseks lõppenud ja need on vaja välja vahetada. Paljudel jaama operaatoritel ja vastuvõtjariikidel ei ole piisavaid vahendeid selle kavandatud väljavahetamise teostamiseks. Vahendeid kasutatakse ka ekspertide osutatavate teenuste hankeks.

Ettevalmistuskomisjon kavandab tegevusi võimalikult paljude jaamade toetamiseks ning kavatseb hõlmata ka järgmistesse piirkondadesse kuuluvad riigid: Ida-Euroopa, Lõuna-Aasia, Vaikse ookeani piirkond, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond ning Lähis-Ida. Kasusaavate jaamade kindlaksmääramiseks viib ettevalmistuskomisjon läbi eelneva teostatavusuuringu, arvestades hetkeolusid.

2.6.3.   Kasu ja tulemus

Kuna selle projekti püsivad tulemused sõltuvad suurel määral valitud IMSi sertifitseeritud seismiliste abijaamade rajatiste asukohariigi osalemisest, näitavad omandatud kogemused, et nende reageerimine on sageli aeglane ning on vaja teha suuri jõupingutusi teavitamiseks, koolituseks ja hariduse pakkumiseks. Kõnealune projekt toetaks neid jõupingutusi ja suurendaks arusaamist sellest, mida on vaja teha nende jaamade tegevuse jätkamiseks.

Projektis tuleks rõhutada vastuvõtjariigi, selle vastavate riiklike asutuste ja alaliste missioonide rolli ning vajadust sõlmida rajatisi käsitlev leping ja määrata jaama operaator, et lõpuks saavutada nende jaamade puhul nõuetele vastav andmete kättesaadavuse tase.

Selle projektiga toetatakse seismiliste abijaamade võrgu andmete kättesaadavuse parandamist, mis saavutatakse tänu paremini koolitatud jaama operaatoritele, tugevdatud tegevuse jätkamise struktuuridele, paremale varustamisele ja paremale nähtavusele liidu jaoks.

3.   KESTUS

Projektide rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

4.   ABISAAJAD

Vastavalt käesolevale otsusele toetatavate projektide alusel saavad abi kõik tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule allakirjutanud riigid ning samuti ettevalmistuskomisjon.

5.   RAKENDUSÜKSUS

Projektide tehniline rakendamine tehakse ülesandeks ettevalmistuskomisjonile. Projektide rakendamises osalevad vahetult ettevalmistuskomisjoni töötajad, tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise CTBTle alla kirjutanud riikide eksperdid ja töövõtjad.

Raha on kavas kasutada sellise projektijuhtimise konsultandi kaasamiseks, kes vastutab ettevalmistuskomisjoni abistamise eest käesoleva otsuse rakendamisel ning aruandluse kohustuste täitmisel kogu rakendusperioodi jooksul, sealhulgas kirjeldava lõpparuande ja lõpliku finantsaruande puhul, et koostada kõigi käesoleva otsusega seotud dokumentide arhiiv, eelkõige arvestades võimalikke kontrollkäike, et tagada liidu nähtavus kõigis aspektides ja tagada, et kõik finantsalased, õiguslikud ja hankeid hõlmavad tegevused on kooskõlas finants- ja haldusraamistiku lepinguga (FAFA) ning et kogu teave, sealhulgas eelarvet puudutav teave on täielik, täpne ja õigeaegselt esitatud.

Kirjeldatud projektid rakendatakse kooskõlas FAFAga ning komisjoni ja ettevalmistuskomisjoni vahel sõlmitava rahastamislepinguga.

6.   KOLMAS OSAPOOL

Projekte rahastatakse täies ulatuses käesoleva otsuse alusel. Ettevalmistuskomisjoni eksperte ja CTBTle alla kirjutanud riikide eksperte võib pidada kolmandaks osapooleks. Nad töötavad vastavalt ettevalmistuskomisjoni ekspertide töö standardeeskirjadele.

---

| 14.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 314/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 314/40

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/700/ÜVJP,

13. november 2012,

jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta konventsiooni osalisriikide vastuvõetud Cartagena tegevuskava (2010–2014) rakendamise toetamiseks Euroopa julgeolekustrateegia raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit peaks taotlema kõrgetasemelist koostööd kõigis rahvusvaheliste suhete valdkondades, et muu hulgas säilitada rahu, ära hoida konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut, seda kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (edaspidi „ÜRO”) põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(1)

Liit peaks taotlema kõrgetasemelist koostööd kõigis rahvusvaheliste suhete valdkondades, et muu hulgas säilitada rahu, ära hoida konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut, seda kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (edaspidi „ÜRO”) põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega.

| (2) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles määratletakse ülemaailmsed väljakutsed ja ohud ning kutsutakse üles looma reeglitepõhist rahvusvahelist korda, mis tugineb tõhusale mitmepoolsusele ja hästi toimivatele rahvusvahelistele institutsioonidele. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles määratletakse ülemaailmsed väljakutsed ja ohud ning kutsutakse üles looma reeglitepõhist rahvusvahelist korda, mis tugineb tõhusale mitmepoolsusele ja hästi toimivatele rahvusvahelistele institutsioonidele.

| (3) | Euroopa julgeolekustrateegias tunnustatakse rahvusvaheliste suhete põhiraamistikuna ÜRO põhikirja ja sellega toetatakse ÜRO tugevdamist ning talle oma kohustuste täitmiseks ja tõhusaks tegutsemiseks piisavate vahendite andmist. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa julgeolekustrateegias tunnustatakse rahvusvaheliste suhete põhiraamistikuna ÜRO põhikirja ja sellega toetatakse ÜRO tugevdamist ning talle oma kohustuste täitmiseks ja tõhusaks tegutsemiseks piisavate vahendite andmist.

| (4) | ÜRO Peaassamblee 10. detsembri 1996. aasta resolutsioonis 51/45 soovitati tungivalt kõigil riikidel pühenduda tarmukalt tõhusa õiguslikult siduva rahvusvahelise lepingu sõlmimisele, et keelustada jalaväemiinide kasutamine, ladustamine, tootmine ja üleandmine. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Peaassamblee 10. detsembri 1996. aasta resolutsioonis 51/45 soovitati tungivalt kõigil riikidel pühenduda tarmukalt tõhusa õiguslikult siduva rahvusvahelise lepingu sõlmimisele, et keelustada jalaväemiinide kasutamine, ladustamine, tootmine ja üleandmine.

| (5) | Jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsioon (edaspidi „konventsioon”) avati allkirjastamiseks 3. detsembril 1997 ning jõustus 1. märtsil 1999. See konventsioon on ainus kõikehõlmav rahvusvaheline õigusakt, mis reguleerib kõiki jalaväemiinidega seotud aspekte, sealhulgas nende kasutamist, ladustamist, tootmist ja kaubandust, eemaldamist ja ohvriabi. |
| --- | --- |

(5)

Jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsioon (edaspidi „konventsioon”) avati allkirjastamiseks 3. detsembril 1997 ning jõustus 1. märtsil 1999. See konventsioon on ainus kõikehõlmav rahvusvaheline õigusakt, mis reguleerib kõiki jalaväemiinidega seotud aspekte, sealhulgas nende kasutamist, ladustamist, tootmist ja kaubandust, eemaldamist ja ohvriabi.

| (6) | Nõukogu võttis 23. juunil 2008 vastu ühismeetme 2008/487/ÜVJP (1) konventsiooni ülemaailmse kohaldamise ja rakendamise toetamiseks. 1. oktoobri 2012. aasta seisuga on 160 riiki väljendanud nõusolekut ennast kõnealuse konventsiooniga siduda. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 23. juunil 2008 vastu ühismeetme 2008/487/ÜVJP (1) konventsiooni ülemaailmse kohaldamise ja rakendamise toetamiseks. 1. oktoobri 2012. aasta seisuga on 160 riiki väljendanud nõusolekut ennast kõnealuse konventsiooniga siduda.

| (7) | Konventsiooni osalisriigid võtsid 3. detsembril 2009. aastal vastu Cartagena tegevuskava (2010–2014) (edaspidi „Cartagena tegevuskava”) konventsiooni kõigi aspektide ülemaailmse kohaldamise ja rakendamise kohta. Sellega seoses tunnustasid nad rahvusvahelise maamiinide keelustamise kampaania (edaspidi „ICBL”), Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (edaspidi „ICRC”), Punase Risti ja Punase Poolkuu riiklike seltside, Punase Risti ja Punase Poolkuu riiklike seltside rahvusvahelise föderatsiooni (edaspidi „IFRC”), ÜRO, Genfis asuva Rahvusvahelise Humanitaardemineerimise Keskuse (edaspidi „GICHD”), rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, ellujäänud miiniohvrite ja nende organisatsioonide ning teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide täiemahulist konventsioonis osalemist ja selle rakendamisse panuse andmist, ning julgustasid neid jätkama, nagu see on sätestatud Cartagena tegevuskava meetmes nr 62. |
| --- | --- |

(7)

Konventsiooni osalisriigid võtsid 3. detsembril 2009. aastal vastu Cartagena tegevuskava (2010–2014) (edaspidi „Cartagena tegevuskava”) konventsiooni kõigi aspektide ülemaailmse kohaldamise ja rakendamise kohta. Sellega seoses tunnustasid nad rahvusvahelise maamiinide keelustamise kampaania (edaspidi „ICBL”), Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (edaspidi „ICRC”), Punase Risti ja Punase Poolkuu riiklike seltside, Punase Risti ja Punase Poolkuu riiklike seltside rahvusvahelise föderatsiooni (edaspidi „IFRC”), ÜRO, Genfis asuva Rahvusvahelise Humanitaardemineerimise Keskuse (edaspidi „GICHD”), rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, ellujäänud miiniohvrite ja nende organisatsioonide ning teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide täiemahulist konventsioonis osalemist ja selle rakendamisse panuse andmist, ning julgustasid neid jätkama, nagu see on sätestatud Cartagena tegevuskava meetmes nr 62.

| (8) | Osalisriigid võtsid 3. detsembril 2010 vastu osalisriikide direktiivi rakendamise toetusüksuse (edaspidi „toetusüksus”) kohta, milles osalisriigid leppisid kokku, et toetusüksus peaks pakkuma osalisriikidele konventsiooni rakendamisel ja ülemaailmsel kohaldamisel nõu ja tehnilist tuge, soodustama osalisriikide omavahelist suhtlemist ning propageerima konventsiooniga seotud kommunikatsiooni ja teavet nii nende riikide seas, kes ei ole konventsiooni osalisriigid, kui ka üldsuse seas. Rakendamise toetusüksust volitati pidama vajaduse korral sidet konventsiooni töös osalevate asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas ICBLi, ICRC, IFRC, ÜRO ja GICHDga, ning koordineerima nende tegevust. |
| --- | --- |

(8)

Osalisriigid võtsid 3. detsembril 2010 vastu osalisriikide direktiivi rakendamise toetusüksuse (edaspidi „toetusüksus”) kohta, milles osalisriigid leppisid kokku, et toetusüksus peaks pakkuma osalisriikidele konventsiooni rakendamisel ja ülemaailmsel kohaldamisel nõu ja tehnilist tuge, soodustama osalisriikide omavahelist suhtlemist ning propageerima konventsiooniga seotud kommunikatsiooni ja teavet nii nende riikide seas, kes ei ole konventsiooni osalisriigid, kui ka üldsuse seas. Rakendamise toetusüksust volitati pidama vajaduse korral sidet konventsiooni töös osalevate asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas ICBLi, ICRC, IFRC, ÜRO ja GICHDga, ning koordineerima nende tegevust.

| (9) | ÜRO Peaassamblee võttis 2. detsembril 2011 vastu resolutsiooni 66/29 jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni rakendamise kohta. Peaassamblee tuletas meelde, et konventsiooni teisel läbivaatamiskonverentsil vaatas rahvusvaheline üldsus läbi konventsiooni rakendamise, ning et konventsiooni osalisriigid võtsid vastu Cartagena tegevuskava, rõhutades, kui tähtis on konventsiooni täielik ja tõhus rakendamine ning konventsiooni järgmine, muu hulgas Cartagena tegevuskava rakendamise kaudu. Konventsiooni osalisriigid kutsusid üles kõiki riike, kes ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud või sellega ühinenud, seda tegema, ning nõudsid tungivalt, et kõik riigid tegeleksid kõnealuse teemaga edasi kõige kõrgemal poliitilisel tasandil ning edendaksid konventsiooniga ühinemist kahepoolsete, allpiirkondlike, piirkondlike ja mitmepoolsete kontaktide, teavitustegevuse, seminaride ja muude vahendite abil. |
| --- | --- |

(9)

ÜRO Peaassamblee võttis 2. detsembril 2011 vastu resolutsiooni 66/29 jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni rakendamise kohta. Peaassamblee tuletas meelde, et konventsiooni teisel läbivaatamiskonverentsil vaatas rahvusvaheline üldsus läbi konventsiooni rakendamise, ning et konventsiooni osalisriigid võtsid vastu Cartagena tegevuskava, rõhutades, kui tähtis on konventsiooni täielik ja tõhus rakendamine ning konventsiooni järgmine, muu hulgas Cartagena tegevuskava rakendamise kaudu. Konventsiooni osalisriigid kutsusid üles kõiki riike, kes ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud või sellega ühinenud, seda tegema, ning nõudsid tungivalt, et kõik riigid tegeleksid kõnealuse teemaga edasi kõige kõrgemal poliitilisel tasandil ning edendaksid konventsiooniga ühinemist kahepoolsete, allpiirkondlike, piirkondlike ja mitmepoolsete kontaktide, teavitustegevuse, seminaride ja muude vahendite abil.

| (10) | Konventsiooni osalisriikide kohtumised toimuvad 2012. ja 2013. aastal. Rahvusvaheline üldsus koguneb seejärel 2014. aastal konventsiooni kolmandal läbivaatamiskonverentsil, et hinnata edusamme Cartagena tegevuskava rakendamisel. Eeldatakse, et selleks ajaks on tegevuskava rakendamine andnud märkimisväärse panuse edukäigule teha lõpp jalaväemiinide põhjustatud kannatustele ja vigastustele, |
| --- | --- |

(10)

Konventsiooni osalisriikide kohtumised toimuvad 2012. ja 2013. aastal. Rahvusvaheline üldsus koguneb seejärel 2014. aastal konventsiooni kolmandal läbivaatamiskonverentsil, et hinnata edusamme Cartagena tegevuskava rakendamisel. Eeldatakse, et selleks ajaks on tegevuskava rakendamine andnud märkimisväärse panuse edukäigule teha lõpp jalaväemiinide põhjustatud kannatustele ja vigastustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Et edendada jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise 1997. aasta konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) osalisriikide vastuvõetud Cartagena tegevuskava (2010–2014) (edaspidi „Cartagena tegevuskava”) rakendamist Euroopa julgeolekustrateegia raames ning kooskõlas asjaomaste rahvusvahelise üldsuse otsustega, on liidul järgmised eesmärgid:

| a) | toetada konventsiooni osalisriikide pingutusi Cartagena tegevuskava ohvriabi aspektide rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

toetada konventsiooni osalisriikide pingutusi Cartagena tegevuskava ohvriabi aspektide rakendamiseks;

| b) | toetada konventsiooni osalisriikide pingutusi Cartagena tegevuskava miinieemalduse aspektide rakendamiseks; |
| --- | --- |

b)

toetada konventsiooni osalisriikide pingutusi Cartagena tegevuskava miinieemalduse aspektide rakendamiseks;

| c) | edendada konventsiooni ülemaailmselt kohaldatavaks muutmist; |
| --- | --- |

c)

edendada konventsiooni ülemaailmselt kohaldatavaks muutmist;

| d) | demonstreerida liidu ja selle liikmesriikide jätkuvat pühendumist konventsioonile ja nende otsusekindlust teha koostööd riikidega, kes vajavad abi konventsiooniga sätestatud kohustuste täitmisel, ning neid riike aidata, ning tõhustada liidu juhtrolli konventsiooni kontseptsiooni järgimisel, et teha otsustav lõpp jalaväemiinide põhjustatud kannatustele ja vigastustele. |
| --- | --- |

d)

demonstreerida liidu ja selle liikmesriikide jätkuvat pühendumist konventsioonile ja nende otsusekindlust teha koostööd riikidega, kes vajavad abi konventsiooniga sätestatud kohustuste täitmisel, ning neid riike aidata, ning tõhustada liidu juhtrolli konventsiooni kontseptsiooni järgimisel, et teha otsustav lõpp jalaväemiinide põhjustatud kannatustele ja vigastustele.

2.   Kõiki lõikes 1 osutatud eesmärke üritatakse ellu viia viisil, et need kindlustaksid konventsiooni ajaloolist partnerlus- ja koostöökultuuri riikide, valitsusväliste ja muude organisatsioonide ning kohalike partnerite vahel, tehes eelkõige sisukat koostööd asjaomaste osalejatega, et toetada nimetatud koostöövormi konkreetseid ilminguid.

3.   Lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks võtab liit ette järgmised projektid:

| a) | ohvriabi: tehnilise toe pakkumine kuni kaheksal korral, kuni viie vahehindamise korraldamine ja järelmeetmete võtmine kuni viiel korral; |
| --- | --- |

a)

ohvriabi: tehnilise toe pakkumine kuni kaheksal korral, kuni viie vahehindamise korraldamine ja järelmeetmete võtmine kuni viiel korral;

| b) | miinieemaldus: kuni viie vahehindamise korraldamine ja järelmeetmete võtmine kuni viiel korral; |
| --- | --- |

b)

miinieemaldus: kuni viie vahehindamise korraldamine ja järelmeetmete võtmine kuni viiel korral;

| c) | konventsiooni ülemaailmne kohaldamine: kõrgetasemelise rakkerühma toetamine, jalaväemiinivaba piiri julgeoleku kohta uurimuse koostamine ning vähemalt kolme ülemaailmse rakendamise seminari korraldamine; |
| --- | --- |

c)

konventsiooni ülemaailmne kohaldamine: kõrgetasemelise rakkerühma toetamine, jalaväemiinivaba piiri julgeoleku kohta uurimuse koostamine ning vähemalt kolme ülemaailmse rakendamise seminari korraldamine;

| d) | liidu pühendumise demonstreerimine: ava- ja lõpuürituste korraldamine, konventsiooni veebisaidi kättesaadavuse tagamine, konventsiooni osalisriikide ohvriabi vahendite laialdaselt kättesaadavaks tegemine, pressikülastuse korraldamine ning kommunikatsioonimaterjalide ja publikatsioonide koostamine. |
| --- | --- |

d)

liidu pühendumise demonstreerimine: ava- ja lõpuürituste korraldamine, konventsiooni veebisaidi kättesaadavuse tagamine, konventsiooni osalisriikide ohvriabi vahendite laialdaselt kättesaadavaks tegemine, pressikülastuse korraldamine ning kommunikatsioonimaterjalide ja publikatsioonide koostamine.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).

2.   Artikli 1 lõikes 3 nimetatud projektide tehnilise rakendamisega tegeleb rakendamise toetusüksus (edaspidi „toetusüksus”), mida esindab Genfis asuv Rahvusvahelise Humanitaardemineerimise Keskus (edaspidi „GICHD”). Toetusüksus täidab nimetatud ülesandeid kõrge esindaja kontrolli all. Sel eesmärgil sõlmib kõrge esindaja GICHDga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 3 osutatud meetmete rakendamise lähtesummaks on 1 030 000 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud summa nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Seetõttu sõlmib komisjon Rahvusvahelise Humanitaardemineerimise Keskusega rahastamislepingu, milles sätestatakse, et rakendamise toetusüksus tagab liidu rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud lepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist raskustest selles protsessis ning teatab rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

Kõrge esindaja esitab nõukogule aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta, tuginedes rakendamise toetusüksuse poolt korrapäraselt koostatavatele aruannetele. Need aruanded on nõukogu poolt läbi viidava hindamise aluseks. Komisjon annab teavet käesoleva otsuse rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimisest või kuue kuu möödumisel pärast selle jõustumist, kui selle perioodi jooksul ei ole rahastamislepingut sõlmitud.

Brüssel, 13. november 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  ELT L 165, 26.6.2008, lk 41.

1

---

LISA

1.   Eesmärk

Käesoleva otsuse üldeesmärk on edendada rahu ja julgeolekut, toetades Cartagena tegevuskava rakendamist seoses konventsiooni kõigi aspektide ülemaailmse kohaldamise ja rakendamisega.

2.   Projektide kirjeldus

Otsuse artikli 1 lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks viib liit ellu järgmised projektid:

2.1.   Ohvriabi

2.1.1.   Projekti eesmärk

Konventsiooni osalisriike toetatakse Cartagena tegevuskava ohvriabi aspektide rakendamisel selliselt, et nad suudavad paremini koordineerida ja rakendada tegevusi, mille tulemusena muutub oluliselt ja positiivselt maamiinide ning muude sõjategevusest mahajäänud lõhkekehade ohvriks langenud naiste, meeste, tüdrukute ja poiste elu.

2.1.2.   Projekti kirjeldus

| — | Rakendamise toetusüksus osutab riigipõhist tehnilist abi kuni kolmel korral (muu hulgas ministeeriumidevaheliste protsesside algatamiseks ja/või toetamiseks, et täita ohvriabi kohustusi riiklikus kontekstis) konventsiooni osalisriikidele, kes on a) Cartagena tegevuskava ohvriabi elementide rakendamiseks vähe jõupingutusi teinud ja kes saaksid seega kasu stiimulitest jõupingutuste tegemiseks või b) kes on koostanud riikliku kava või on seda parasjagu tegemas ning kellel on seega hindamiseks rakendamiskogemusi, mille tõttu on nad tõenäolisemalt Cartagena tegevuskava rakendamiseks tehtud jõupingutuste põhjaliku riikliku vahehindamise kandidaadid. |
| --- | --- |

—

Rakendamise toetusüksus osutab riigipõhist tehnilist abi kuni kolmel korral (muu hulgas ministeeriumidevaheliste protsesside algatamiseks ja/või toetamiseks, et täita ohvriabi kohustusi riiklikus kontekstis) konventsiooni osalisriikidele, kes on a) Cartagena tegevuskava ohvriabi elementide rakendamiseks vähe jõupingutusi teinud ja kes saaksid seega kasu stiimulitest jõupingutuste tegemiseks või b) kes on koostanud riikliku kava või on seda parasjagu tegemas ning kellel on seega hindamiseks rakendamiskogemusi, mille tõttu on nad tõenäolisemalt Cartagena tegevuskava rakendamiseks tehtud jõupingutuste põhjaliku riikliku vahehindamise kandidaadid.

| — | Põhjalikke riiklikke vahehindamisi tehakse kuni kolmel korral. Nendesse hindamistesse kaasatakse rakendamise toetusüksus, kes teeks koostööd selliste tähtsamate osalistega nagu ICBL, aidates abisaajariikidel töötada riiklikuks õpikojaks välja üksikasjaliku taustadokumendi, korraldades riikliku õpikoja ning koostades tulemuste kohta üksikasjaliku dokumendi, mille puhul on tegemist hindamisega, kus tuuakse välja lahendamist vajavad küsimused, seatakse eesmärgid ja antakse soovitusi. |
| --- | --- |

—

Põhjalikke riiklikke vahehindamisi tehakse kuni kolmel korral. Nendesse hindamistesse kaasatakse rakendamise toetusüksus, kes teeks koostööd selliste tähtsamate osalistega nagu ICBL, aidates abisaajariikidel töötada riiklikuks õpikojaks välja üksikasjaliku taustadokumendi, korraldades riikliku õpikoja ning koostades tulemuste kohta üksikasjaliku dokumendi, mille puhul on tegemist hindamisega, kus tuuakse välja lahendamist vajavad küsimused, seatakse eesmärgid ja antakse soovitusi.

| — | Vahehindamistes esitatud soovituste tulemusena võetakse kuni kolmel juhul järelmeetmeid. Nendesse järelmeetmetesse kaasatakse rakendamise toetusüksus, kes annab täiendavat tehnilist tuge (nt riiklike kavade läbivaatamise toetamine, projektitaotlus(t)e väljatöötamine jne). |
| --- | --- |

—

Vahehindamistes esitatud soovituste tulemusena võetakse kuni kolmel juhul järelmeetmeid. Nendesse järelmeetmetesse kaasatakse rakendamise toetusüksus, kes annab täiendavat tehnilist tuge (nt riiklike kavade läbivaatamise toetamine, projektitaotlus(t)e väljatöötamine jne).

| — | Rakendamise toetusüksus korraldab ülemaailmse kõrgetasemelise konverentsi maamiinide ja muude sõjategevusest mahajäänud lõhkekehade ohvrite abistamise kohta, tehes koostööd selliste tähtsamate osalistega nagu ICBL; konverentsi eesmärk on toetuda konventsiooni raames ohvrite abistamise kogemustele, et saada kasu potentsiaalsest koosmõjust/tõhususest seoses selliste rahvusvaheliste vahendite (nt kassettlahingumoona konventsioon (edaspidi „CCM”), ülemääraseid kahjustusi tekitavate või valimatu toimega tavarelvade kasutamise keelustamist ja piiramist käsitleva konventsiooni (edaspidi „CCW”)V protokoll ning puuetega inimeste õiguste konventsioon (edaspidi „CRPD”)) rakendamisega, milles käsitletakse sama teemat ja mõjutatud riike. |
| --- | --- |

—

Rakendamise toetusüksus korraldab ülemaailmse kõrgetasemelise konverentsi maamiinide ja muude sõjategevusest mahajäänud lõhkekehade ohvrite abistamise kohta, tehes koostööd selliste tähtsamate osalistega nagu ICBL; konverentsi eesmärk on toetuda konventsiooni raames ohvrite abistamise kogemustele, et saada kasu potentsiaalsest koosmõjust/tõhususest seoses selliste rahvusvaheliste vahendite (nt kassettlahingumoona konventsioon (edaspidi „CCM”), ülemääraseid kahjustusi tekitavate või valimatu toimega tavarelvade kasutamise keelustamist ja piiramist käsitleva konventsiooni (edaspidi „CCW”)V protokoll ning puuetega inimeste õiguste konventsioon (edaspidi „CRPD”)) rakendamisega, milles käsitletakse sama teemat ja mõjutatud riike.

2.1.3.   Projekti tulemused

| — | Tehnilist tuge saanud riigid, kes on teinud Cartagena tegevuskava ohvriabi aspektide rakendamiseks vähe jõupingutusi, määravad kontaktisiku, kes edendab ohvriabi kohustuste täitmist ja osaleb järgnevates konventsiooni tegevustes. |
| --- | --- |

—

Tehnilist tuge saanud riigid, kes on teinud Cartagena tegevuskava ohvriabi aspektide rakendamiseks vähe jõupingutusi, määravad kontaktisiku, kes edendab ohvriabi kohustuste täitmist ja osaleb järgnevates konventsiooni tegevustes.

| — | Igale kõigil kordadel tehnilist tuge saanud riigile esitatakse aruanne, milles on toodud soovitused järgmiste loogiliste sammude kohta, mida ta võiks teha Cartagena tegevuskava ohvriabi aspektide rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Igale kõigil kordadel tehnilist tuge saanud riigile esitatakse aruanne, milles on toodud soovitused järgmiste loogiliste sammude kohta, mida ta võiks teha Cartagena tegevuskava ohvriabi aspektide rakendamisel.

| — | Viiel korral tehnilist tuge saanud riigid on koostanud kontseptsioonidokumendi ja nimekirja osalejatest, kes on pakutud välja riiklikus õpikojas osalemiseks, mis on osa vahehindamisest. |
| --- | --- |

—

Viiel korral tehnilist tuge saanud riigid on koostanud kontseptsioonidokumendi ja nimekirja osalejatest, kes on pakutud välja riiklikus õpikojas osalemiseks, mis on osa vahehindamisest.

| — | Vahehindamisel osalevad abisaajariigid saavad tulemuste kohta üksikasjaliku dokumendi, kus tuuakse välja lahendamist vajavad küsimused ning seatakse eesmärgid ja esitatakse soovitused edasiseks tegevuseks. |
| --- | --- |

—

Vahehindamisel osalevad abisaajariigid saavad tulemuste kohta üksikasjaliku dokumendi, kus tuuakse välja lahendamist vajavad küsimused ning seatakse eesmärgid ja esitatakse soovitused edasiseks tegevuseks.

| — | Järelmeetmete raames antavat tuge saavatel riikidel on paremad võimalused väljendada Cartagena tegevuskava kohustuste täitmise kavatsusi ja vajadust toetuse järele (nt läbivaadatud riiklikud kavad, projektitaotlus(t)e väljatöötamine jne). |
| --- | --- |

—

Järelmeetmete raames antavat tuge saavatel riikidel on paremad võimalused väljendada Cartagena tegevuskava kohustuste täitmise kavatsusi ja vajadust toetuse järele (nt läbivaadatud riiklikud kavad, projektitaotlus(t)e väljatöötamine jne).

| — | Võimaluste tuvastamine, kuidas saada kasu potentsiaalsest koosmõjust/tõhususest seoses selliste rahvusvaheliste vahendite (nt CMM, CCW V protokoll, CRPD) rakendamisega, milles käsitletakse sama teemat ja mõjutatud riike. |
| --- | --- |

—

Võimaluste tuvastamine, kuidas saada kasu potentsiaalsest koosmõjust/tõhususest seoses selliste rahvusvaheliste vahendite (nt CMM, CCW V protokoll, CRPD) rakendamisega, milles käsitletakse sama teemat ja mõjutatud riike.

| — | Laialdase osalemisega kõrgetasemelisel konverentsil parandatakse teadlikkust ellujäänud ohvrite vajaduste rahuldamiseks ja nende õiguste tagamiseks tehtavatest ülemaailmsetest jõupingutustest. |
| --- | --- |

—

Laialdase osalemisega kõrgetasemelisel konverentsil parandatakse teadlikkust ellujäänud ohvrite vajaduste rahuldamiseks ja nende õiguste tagamiseks tehtavatest ülemaailmsetest jõupingutustest.

2.1.4.   Abisaajad

| — | Need konventsiooni osalisriigid, kes on võtnud vastutuse suure arvu ellujäänud maamiiniohvrite eest. |
| --- | --- |

—

Need konventsiooni osalisriigid, kes on võtnud vastutuse suure arvu ellujäänud maamiiniohvrite eest.

| — | Maamiinide ning muude sõjategevusest maha jäänud lõhkekehade ohvriks langenud naised, mehed, tüdrukud ja poisid, samuti nende pered ja kogukonnad. |
| --- | --- |

—

Maamiinide ning muude sõjategevusest maha jäänud lõhkekehade ohvriks langenud naised, mehed, tüdrukud ja poisid, samuti nende pered ja kogukonnad.

2.2.   Miinieemaldus

2.2.1.   Projekti eesmärk

Konventsiooni osalisriike toetatakse Cartagena tegevuskava miinieemaldusaspektide rakendamisel selliselt, et nad suudavad vajaduse korral lühikese ajavahemiku jooksul paremini lõpule viia miinieemaldustegevuse, mis võimaldab üksikisikutel, kogukondadel ja riigil saada kasu normaalseks inimtegevuseks taastatud maast, mida varem peeti ohtlikuks.

2.2.2.   Projekti kirjeldus

| — | Põhjalikke riiklikke vahehindamisi tehakse kuni viiel juhul. Nendesse vahehindamistesse kaasatakse rakendamise toetusüksus, kes teeks koostööd selliste tähtsamate osalistega nagu ICBL ning saaks tuge Rahvusvaheliselt Humanitaardemineerimise Keskuselt, aidates abisaajariikidel töötada riiklikuks õpikojaks välja üksikasjaliku taustadokumendi, korraldades riikliku õpikoja ning koostades tulemuste kohta üksikasjaliku dokumendi, mille puhul on tegemist hindamisega, kus tuuakse välja lahendamist vajavad küsimused, seatakse eesmärgid ja antakse soovitusi. |
| --- | --- |

—

Põhjalikke riiklikke vahehindamisi tehakse kuni viiel juhul. Nendesse vahehindamistesse kaasatakse rakendamise toetusüksus, kes teeks koostööd selliste tähtsamate osalistega nagu ICBL ning saaks tuge Rahvusvaheliselt Humanitaardemineerimise Keskuselt, aidates abisaajariikidel töötada riiklikuks õpikojaks välja üksikasjaliku taustadokumendi, korraldades riikliku õpikoja ning koostades tulemuste kohta üksikasjaliku dokumendi, mille puhul on tegemist hindamisega, kus tuuakse välja lahendamist vajavad küsimused, seatakse eesmärgid ja antakse soovitusi.

| — | Vahehindamistes esitatud soovituste tulemusena võetakse kuni kolmel juhul järelmeetmeid. Nendesse järelmeetmetesse kaasatakse rakendamise toetusüksus, kes annab täiendavat tehnilist tuge (nt riiklike kavade läbivaatamine, projektitaotlus(t)e väljatöötamine jne), või korraldatakse abisaajariikidele lõuna-lõuna tasandil vastastikusi külastusi, et saada mõlemapoolselt kasu omandatud kogemustest ja parandada edasist rakendamist. |
| --- | --- |

—

Vahehindamistes esitatud soovituste tulemusena võetakse kuni kolmel juhul järelmeetmeid. Nendesse järelmeetmetesse kaasatakse rakendamise toetusüksus, kes annab täiendavat tehnilist tuge (nt riiklike kavade läbivaatamine, projektitaotlus(t)e väljatöötamine jne), või korraldatakse abisaajariikidele lõuna-lõuna tasandil vastastikusi külastusi, et saada mõlemapoolselt kasu omandatud kogemustest ja parandada edasist rakendamist.

2.2.3.   Projekti tulemused

| — | Vahehindamisel osalevad abisaajariigid saavad tulemuste kohta üksikasjaliku dokumendi, kus esitatakse lahendamist vajavad küsimused ning seatakse eesmärgid ja esitatakse soovitused edasiseks tegevuseks. |
| --- | --- |

—

Vahehindamisel osalevad abisaajariigid saavad tulemuste kohta üksikasjaliku dokumendi, kus esitatakse lahendamist vajavad küsimused ning seatakse eesmärgid ja esitatakse soovitused edasiseks tegevuseks.

| — | Järelmeetmete raames antavat tuge saavatel riikidel on paremad võimalused väljendada Cartagena tegevuskava kohustuste täitmise kavatsusi ja vajadust toetuse järele (nt läbivaadatud riiklikud kavad, projektitaotlus(t)e väljatöötamine jne) ning abisaajariigid mõistavad paremini miinieemalduse rakendamise konkreetseid aspekte. |
| --- | --- |

—

Järelmeetmete raames antavat tuge saavatel riikidel on paremad võimalused väljendada Cartagena tegevuskava kohustuste täitmise kavatsusi ja vajadust toetuse järele (nt läbivaadatud riiklikud kavad, projektitaotlus(t)e väljatöötamine jne) ning abisaajariigid mõistavad paremini miinieemalduse rakendamise konkreetseid aspekte.

2.2.4.   Abisaajad

| — | Need konventsiooni osalisriigid (v.a liikmesriigid), kes täidavad praegu konventsioonikohaseid miinieemalduskohustusi. |
| --- | --- |

—

Need konventsiooni osalisriigid (v.a liikmesriigid), kes täidavad praegu konventsioonikohaseid miinieemalduskohustusi.

| — | Naised, mehed, tüdrukud ja poisid, kelle elu mõjutab jalaväemiinide kindlakstehtud või kahtlustavav olemasolu, samuti nende pered ja kogukonnad. |
| --- | --- |

—

Naised, mehed, tüdrukud ja poisid, kelle elu mõjutab jalaväemiinide kindlakstehtud või kahtlustavav olemasolu, samuti nende pered ja kogukonnad.

2.3.   Konventsiooni ülemaailmne kohaldamine

2.3.1.   Projekti eesmärk

Konventsiooniga ühinemise takistusi ületatakse sellistelt, et riigid, kes ei ole konventsiooni osalisriigid teevad edusamme konventsiooni ülemaailmse kohandamise suunas.

2.3.2.   Projekti kirjeldus

| — | Rakendamise toetusüksus toetab konventsiooni ülemaailmse kohaldamise kõrgetasemelist töökonda, sealhulgas tunnustatud isikuid, kes kaasavad kuni kuue konventsioonis mitteosaleva riigi juhid. Töökonna liikmed osalevad kuni kahel muul üritusel, millega juhitakse tähelepanu käimasolevatele jõupingutustele konventsiooni ülemaailmseks kohaldamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

Rakendamise toetusüksus toetab konventsiooni ülemaailmse kohaldamise kõrgetasemelist töökonda, sealhulgas tunnustatud isikuid, kes kaasavad kuni kuue konventsioonis mitteosaleva riigi juhid. Töökonna liikmed osalevad kuni kahel muul üritusel, millega juhitakse tähelepanu käimasolevatele jõupingutustele konventsiooni ülemaailmseks kohaldamiseks ja rakendamiseks.

| — | Rakendamise toetusüksus teeb uuringu jalaväemiinivaba piiri julgeoleku kohta, tehes koostööd selle valdkonna ekspertidega ja tuginedes seega Rahvusvahelise Punase Risti Komitee poolt 1990. aastate keskel tehtud tööle. Uuringuaruanne peab olema mitmel kujul kättesaadav, mis hõlmab tõlkimist, kokkuvõtete koostamist, materjalide koostamist kättesaadavates vormingutes jne. |
| --- | --- |

—

Rakendamise toetusüksus teeb uuringu jalaväemiinivaba piiri julgeoleku kohta, tehes koostööd selle valdkonna ekspertidega ja tuginedes seega Rahvusvahelise Punase Risti Komitee poolt 1990. aastate keskel tehtud tööle. Uuringuaruanne peab olema mitmel kujul kättesaadav, mis hõlmab tõlkimist, kokkuvõtete koostamist, materjalide koostamist kättesaadavates vormingutes jne.

| — | Rakendamise toetusüksus korraldab kuni kolmel juhul ülemaailmse kohaldamise õpikojad, tehes koostööd selliste tähtsamate osalistega nagu ICBL ja konventsiooni ülemaailmse kohaldamise mitteametliku kontaktrühma koordineerija. Õpikojad toimuvad riiklikul, allpiirkondlikul või piirkondlikul tasandil ning nendega propageeritakse riikides konventsiooni ja selle ettekirjutusi, samuti abistatakse konventsioonis mitteosalevaid riike tegelike või tajutavate ühinemistakistuste ületamisel, kasutades eeskätt aruannet jalaväemiinivaba piiri julgeolekut käsitleva uuringu kohta. |
| --- | --- |

—

Rakendamise toetusüksus korraldab kuni kolmel juhul ülemaailmse kohaldamise õpikojad, tehes koostööd selliste tähtsamate osalistega nagu ICBL ja konventsiooni ülemaailmse kohaldamise mitteametliku kontaktrühma koordineerija. Õpikojad toimuvad riiklikul, allpiirkondlikul või piirkondlikul tasandil ning nendega propageeritakse riikides konventsiooni ja selle ettekirjutusi, samuti abistatakse konventsioonis mitteosalevaid riike tegelike või tajutavate ühinemistakistuste ületamisel, kasutades eeskätt aruannet jalaväemiinivaba piiri julgeolekut käsitleva uuringu kohta.

2.3.3.   Projekti tulemused

| — | Ministrite või kõrgemal tasandil kaasatakse kuni kuus riiki, kes ei ole konventsiooni osalisriigid, et käsitleda konventsiooniga ühinemist. |
| --- | --- |

—

Ministrite või kõrgemal tasandil kaasatakse kuni kuus riiki, kes ei ole konventsiooni osalisriigid, et käsitleda konventsiooniga ühinemist.

| — | Kogutakse ajakohastatud teavet selliste riikide jalaväemiinipoliitika kohta, kes ei ole konventsiooni osalisriigid. Seda teavet kasutatakse kolmanda läbivaatamiskonverentsi jaoks sisuliste dokumentide koostamiseks; seda tehakse muu hulgas põhjaliku aruande abil, milles käsitletakse konventsiooni ülemaailmse kohaldamise eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme ning täiendavate edusammude ulatust. |
| --- | --- |

—

Kogutakse ajakohastatud teavet selliste riikide jalaväemiinipoliitika kohta, kes ei ole konventsiooni osalisriigid. Seda teavet kasutatakse kolmanda läbivaatamiskonverentsi jaoks sisuliste dokumentide koostamiseks; seda tehakse muu hulgas põhjaliku aruande abil, milles käsitletakse konventsiooni ülemaailmse kohaldamise eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme ning täiendavate edusammude ulatust.

| — | Kõrgetasemelise töökonna külastuste järelmeetmete alusel taaselustatakse tegevuse propageerimine konventsiooni osalisriikide ja valitsusväliste organisatsioonide poolt. |
| --- | --- |

—

Kõrgetasemelise töökonna külastuste järelmeetmete alusel taaselustatakse tegevuse propageerimine konventsiooni osalisriikide ja valitsusväliste organisatsioonide poolt.

| — | Suurenenud teadmised kogutakse kokku ja need avaldatakse väljaandes, milles käsitletakse kõige sagedamini väljendatud tajutavaid takistusi konventsiooniga ühinemisele ning mida saab kasutada ülemaailmseks kohaldamiseks tehtavate jõupingutuste toetamiseks. |
| --- | --- |

—

Suurenenud teadmised kogutakse kokku ja need avaldatakse väljaandes, milles käsitletakse kõige sagedamini väljendatud tajutavaid takistusi konventsiooniga ühinemisele ning mida saab kasutada ülemaailmseks kohaldamiseks tehtavate jõupingutuste toetamiseks.

| — | Riigid, kes ei ole konventsiooni osalisriigid ning on protsessi kaasatud, teevad edusamme konventsiooniga ühinemise ja/või konventsiooni ettekirjutuste järgimise suunas. |
| --- | --- |

—

Riigid, kes ei ole konventsiooni osalisriigid ning on protsessi kaasatud, teevad edusamme konventsiooniga ühinemise ja/või konventsiooni ettekirjutuste järgimise suunas.

2.3.4.   Abisaajad

| — | Riigid (v.a liikmesriigid), kes ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud, seda heaks kiitnud ega sellega ühinenud. |
| --- | --- |

—

Riigid (v.a liikmesriigid), kes ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud, seda heaks kiitnud ega sellega ühinenud.

| — | Konventsiooni osalisriigid ning valitsusvälised ja rahvusvahelised organisatsioonid, kes on kaasatud konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse. |
| --- | --- |

—

Konventsiooni osalisriigid ning valitsusvälised ja rahvusvahelised organisatsioonid, kes on kaasatud konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse.

2.4.   Liidu ja selle liikmesriikide pühendumise demonstreerimine

2.4.1.   Projekti eesmärk

| — | Demonstreeritakse liidu ja selle liikmesriikide jätkuvat pühendumist konventsioonile ja nende otsusekindlust teha koostööd riikidega, kes vajavad abi konventsiooniga sätestatud kohustuste täitmisel, ning neid riike aidata, ning tõhustatakse liidu juhtrolli konventsiooni kontseptsiooni järgimisel, et teha otsustav lõpp jalaväemiinide põhjustatud kannatustele ja vigastustele. |
| --- | --- |

—

Demonstreeritakse liidu ja selle liikmesriikide jätkuvat pühendumist konventsioonile ja nende otsusekindlust teha koostööd riikidega, kes vajavad abi konventsiooniga sätestatud kohustuste täitmisel, ning neid riike aidata, ning tõhustatakse liidu juhtrolli konventsiooni kontseptsiooni järgimisel, et teha otsustav lõpp jalaväemiinide põhjustatud kannatustele ja vigastustele.

2.4.2.   Projekti kirjeldus

| — | Otsuse tutvustamiseks korraldatakse avaüritus ning otsusega sätestatud tegevuste ja nende tulemuste avaldamiseks korraldatakse lõppüritus, rõhutades seega liidu panust. |
| --- | --- |

—

Otsuse tutvustamiseks korraldatakse avaüritus ning otsusega sätestatud tegevuste ja nende tulemuste avaldamiseks korraldatakse lõppüritus, rõhutades seega liidu panust.

| — | Võttes arvesse seda, kui vajalik on levitada teavet Cartagena konverentsil konventsiooni osalisriikide võetud kohustuste ning nende täitmise viiside ja vahendite kohta, samuti asjaolu, et nende jõupingutuste puhul tuleb arvestada erinevate sihtrühmadega (nt eri keelte kõnelejad, puuetega inimesed), auditeeritakse konventsiooni veebisaiti, et tagada kõrgete juurdepääsetavuse standardite olemasolu, ning rakendamise toetusüksuse praegune väljaanne konventsiooni osalisriikide võetud ohvriabikohustuste kohta tõlgitakse ja avaldatakse konventsiooni veebisaidil, et need kohustused oleksid võimalikult erinevates keeltes kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

Võttes arvesse seda, kui vajalik on levitada teavet Cartagena konverentsil konventsiooni osalisriikide võetud kohustuste ning nende täitmise viiside ja vahendite kohta, samuti asjaolu, et nende jõupingutuste puhul tuleb arvestada erinevate sihtrühmadega (nt eri keelte kõnelejad, puuetega inimesed), auditeeritakse konventsiooni veebisaiti, et tagada kõrgete juurdepääsetavuse standardite olemasolu, ning rakendamise toetusüksuse praegune väljaanne konventsiooni osalisriikide võetud ohvriabikohustuste kohta tõlgitakse ja avaldatakse konventsiooni veebisaidil, et need kohustused oleksid võimalikult erinevates keeltes kättesaadavad.

| — | Enne 2014. aastal toimuvat kolmandat konventsiooni läbivaatamiskonverentsi korraldatakse ühte miinidest mõjutatud riiki pressikülastus. |
| --- | --- |

—

Enne 2014. aastal toimuvat kolmandat konventsiooni läbivaatamiskonverentsi korraldatakse ühte miinidest mõjutatud riiki pressikülastus.

| — | Tekkivate teabevahetusvõimaluste kasutamiseks hangitakse eelnevalt kommunikatsioonimaterjale (nt plakatid, reklaamid, videod, teabematerjalid jne). |
| --- | --- |

—

Tekkivate teabevahetusvõimaluste kasutamiseks hangitakse eelnevalt kommunikatsioonimaterjale (nt plakatid, reklaamid, videod, teabematerjalid jne).

2.4.3.   Projekti tulemused

| — | Liidu ja selle liikmesriikide ametnikud on väga teadlikud otsusest ja sellest, kuidas otsus võib nende tööga seonduda. |
| --- | --- |

—

Liidu ja selle liikmesriikide ametnikud on väga teadlikud otsusest ja sellest, kuidas otsus võib nende tööga seonduda.

| — | Laiendatakse osalisriikide ohvriabi mõistmise ulatust, eeskätt prantsuskeelsete miinidest mõjutatud riikide hulgas. |
| --- | --- |

—

Laiendatakse osalisriikide ohvriabi mõistmise ulatust, eeskätt prantsuskeelsete miinidest mõjutatud riikide hulgas.

| — | Konventsiooni käsitlev teave tehakse paremini kättesaadavaks. |
| --- | --- |

—

Konventsiooni käsitlev teave tehakse paremini kättesaadavaks.

| — | Rohkem kajastatakse liidu pühendumist konventsioonile, samuti edendatakse otsuse alast teadlikkust ja otsuse tunnustamist, tehes seda näiteks ajakirjanduses avaldatavate artiklite kaudu, milles väärtustatakse liidu pühendumist, ja konventsiooni osalisriikide kaudu, kes avaldavad oma kohtumistel sellele tunnustust. |
| --- | --- |

—

Rohkem kajastatakse liidu pühendumist konventsioonile, samuti edendatakse otsuse alast teadlikkust ja otsuse tunnustamist, tehes seda näiteks ajakirjanduses avaldatavate artiklite kaudu, milles väärtustatakse liidu pühendumist, ja konventsiooni osalisriikide kaudu, kes avaldavad oma kohtumistel sellele tunnustust.

| — | Parandatakse teadlikkust konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamiseks tehtavatest jõupingutustest. |
| --- | --- |

—

Parandatakse teadlikkust konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamiseks tehtavatest jõupingutustest.

2.4.4.   Abisaajad

Konventsiooni osalisriigid ning valitsusvälised ja rahvusvahelised organisatsioonid, nende esindajad ja muud isikud, kellel on huvi konventsiooni rakendamiseks tehtavate jõupingutuste vastu või kes on nendesse kaasatud.

---