# Uradni list L 334/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.334.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 334 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 556. december 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.334.slv

Uradni list

Evropske unije

L 334

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 556. december 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2012/750/EU |
| | * | Sklep Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 15. oktobra 2010 o podpisu Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi | 1 |
| Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani | 3 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1153/2012 z dne 3. decembra 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 31 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1154/2012 z dne 5. decembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 44 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/751/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora EULEX KOSOVO/3/2012 z dne 4. decembra 2012 o imenovanju vodje misije Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO | 46 |
| | | 2012/752/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. decembra 2012 o odobritvi laboratorija v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8757)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2012/753/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. decembra 2012 o spremembi Priloge I k Odločbi 2009/177/ES v zvezi s programi za nadziranje za Finsko in Združeno kraljestvo ter statusom brez bolezni za Finsko in Združeno kraljestvo za nekatere bolezni vodnih živali
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8758)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2012/754/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 29. novembra 2012 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2013 (ECB/2012/26) | 50 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2012/750/EU

*

Sklep Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 15. oktobra 2010 o podpisu Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi

1

Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani

3

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1153/2012 z dne 3. decembra 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

31

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1154/2012 z dne 5. decembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

44

SKLEPI

2012/751/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora EULEX KOSOVO/3/2012 z dne 4. decembra 2012 o imenovanju vodje misije Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO

46

2012/752/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. decembra 2012 o odobritvi laboratorija v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8757)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8757)

1

47

2012/753/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. decembra 2012 o spremembi Priloge I k Odločbi 2009/177/ES v zvezi s programi za nadziranje za Finsko in Združeno kraljestvo ter statusom brez bolezni za Finsko in Združeno kraljestvo za nekatere bolezni vodnih živali
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8758)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8758)

1

48

2012/754/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 29. novembra 2012 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2013 (ECB/2012/26)

(ECB/2012/26)

50

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sklepa 2011/181/EU Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 15. oktobra 2010 o podpisu evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi (UL L 79, 25.3.2011) | 51 |
| | * | Popravek Izvedbenega sklepa Komisije z dne 23. novembra 2012 o spremembi Odločbe 2008/866/ES o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uvoza iz Peruja nekaterih živih školjk za prehrano ljudi glede obdobja uporabe (UL L 327, 27.11.2012) | 52 |

Popravki

*

Popravek Sklepa 2011/181/EU Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 15. oktobra 2010 o podpisu evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi (UL L 79, 25.3.2011)

(UL L 79, 25.3.2011)

51

*

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije z dne 23. novembra 2012 o spremembi Odločbe 2008/866/ES o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uvoza iz Peruja nekaterih živih školjk za prehrano ljudi glede obdobja uporabe (UL L 327, 27.11.2012)

(UL L 327, 27.11.2012)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 6.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 334/1

---

SKLEP SVETA IN PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA

z dne 15. oktobra 2010

o podpisu Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi

(2012/750/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(5) in (7) ter prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v imenu Unije in držav članic v pogajanjih dosegla Evro-sredozemski letalski sporazum s Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu s Sklepom Sveta, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v imenu Unije in držav članic v pogajanjih dosegla Evro-sredozemski letalski sporazum s Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu s Sklepom Sveta, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj.

| (2) | Sporazum je bil parafiran 17. marca 2010. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum je bil parafiran 17. marca 2010.

| (3) | Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, bi Unija in države članice morale podpisati in začasno uporabljati s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(3)

Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, bi Unija in države članice morale podpisati in začasno uporabljati s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve.

| (4) | Določiti je treba postopke za odločanje, če je ustrezno, o načinu prekinitve začasne uporabe Sporazuma. Določiti je treba tudi ustrezne postopke za sodelovanje Unije in držav članic v Skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 21 Sporazuma, in v postopkih za reševanje sporov, določenih v členu 22 Sporazuma, ter za izvajanje nekaterih določb Sporazuma v zvezi z varovanjem in varnostjo – |
| --- | --- |

(4)

Določiti je treba postopke za odločanje, če je ustrezno, o načinu prekinitve začasne uporabe Sporazuma. Določiti je treba tudi ustrezne postopke za sodelovanje Unije in držav članic v Skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 21 Sporazuma, in v postopkih za reševanje sporov, določenih v členu 22 Sporazuma, ter za izvajanje nekaterih določb Sporazuma v zvezi z varovanjem in varnostjo –

SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis

1.   Podpis Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije, pod pogojem, da Svet sprejme sklep o sklenitvi Sporazuma (1).

2.   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije s pridržkom njegove sklenitve.

Člen 2

Začasna uporaba

Do začetka veljavnosti Sporazuma Unija in države članice začasno uporabljajo Sporazum od prvega dneva v mesecu, ki sledi najzgodnejšemu: (i) datumu zadnje note, s katero se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku postopkov, potrebnih za začasno uporabo Sporazuma, ali (ii) datumu, ki je 12 mesecev poznejši od datuma podpisa Sporazuma, v skladu z veljavnimi notranjimi postopki in/ali domačo zakonodajo pogodbenic.

Člen 3

Skupni odbor

1.   V Skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 21 Sporazuma, Evropsko unijo in države članice zastopajo predstavniki Komisije in držav članic.

2.   Stališče Evropske unije in njenih držav članic v okviru Skupnega odbora glede sprememb Priloge III ali Priloge IV Sporazuma v skladu s členom 26(2) Sporazuma ter zadev, ki so v izključni pristojnosti EU, vendar ne zahtevajo sprejetja sklepa s pravnim učinkom, določi Komisija, Svet in države članice pa o njem vnaprej uradno obvesti.

3.   Stališče Evropske unije in njenih držav članic glede sklepov Skupnega odbora o zadevah, ki so v pristojnosti EU, sprejme Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije, razen če veljavni postopki glasovanja, določeni v Pogodbah EU, ne določajo drugače.

4.   Stališče Evropske unije in njenih držav članic glede sklepov Skupnega odbora o zadevah, ki so v pristojnosti držav članic, sprejme Svet soglasno na predlog Komisije ali držav članic, razen če država članica v roku enega meseca po sprejetju tega stališča Generalni sekretariat Sveta obvesti, da lahko soglaša s sklepom Skupnega odbora le, če z njim soglašajo njena zakonodajna telesa.

5.   Stališče Unije in držav članic v Skupnem odboru predstavi Komisija, razen v zadevah, ki so v izključni pristojnosti držav članic, kjer stališče predstavi predsedstvo Sveta ali, če Svet tako odloči, Komisija.

Člen 4

Reševanje sporov

1.   V postopkih za reševanje sporov iz člena 22 Sporazuma Unijo in države članice zastopa Komisija.

2.   Sklep o začasni prekinitvi uporabe ugodnosti na podlagi člena 22(7) Sporazuma sprejme Svet na podlagi predloga Komisije. Svet odloča s kvalificirano večino.

3.   O kakršnem koli drugem ustreznem ukrepu glede zadev, ki so v pristojnosti EU, sprejetem v skladu s členom 22 Sporazuma, odloči Komisija s pomočjo posebnega odbora predstavnikov držav članic, ki ga imenuje Svet.

Člen 5

Obveščanje Komisije

1.   Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o kakršni koli odločitvi, da zavrnejo, prekinejo, začasno prekličejo ali omejijo dovoljenje letalskega prevoznika, ki jo nameravajo sprejeti v skladu s členom 4 Sporazuma.

2.   Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli zahtevah ali uradnih obvestilih, ki so jih predložile ali prejele v skladu s členom 13 (Varnost v letalstvu) Sporazuma.

3.   Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli zahtevah ali uradnih obvestilih, ki so jih predložile ali prejele v skladu s členom 14 (Varovanje v letalstvu) Sporazuma.

V Luxembourgu, 15. oktobra 2010

Za Svet

Predsednik

E. SCHOUPPE

---

(1)  Glej stran 3 tega Uradnega lista.

1

---

EVRO-SREDOZEMSKI LETALSKI SPORAZUM MED

Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

REPUBLIKA MADŽARSKA,

MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, v nadaljnjem besedilu: države članice, in

EVROPSKA UNIJA,

na eni strani ter

HAŠEMITSKA KRALJEVINA JORDANIJA, v nadaljnjem besedilu: Jordanija,

na drugi strani,

SO SE –

V ŽELJI, da bi spodbujale mednarodni letalski sistem na podlagi poštene konkurence med letalskimi prevozniki na trgu s čim manjšim vplivom držav in njihovih predpisov;

V ŽELJI, da bi omogočile širitev možnosti za mednarodne zračne prevoze, vključno z razvojem omrežij zračnih prevozov za izpolnjevanje potreb potnikov in vkrcevalcev po primernih storitvah zračnih prevozov;

OB PRIZNAVANJU pomena zračnih prevozov za spodbujanje trgovine, turizma in naložb;

V ŽELJI, da bi letalskim prevoznikom omogočile, da ponudijo potujoči javnosti in naročnikom prevozov konkurenčne cene in storitve na odprtih trgih;

OB PRIZNAVANJU morebitnih koristi regulativnega zbliževanja in v izvedljivem obsegu uskladitev predpisov v zvezi z zračnimi prevozi;

V ŽELJI, da bi imeli vsi sektorji industrije letalskih prevozov, vključno z delavci letalskih prevoznikov, koristi od liberaliziranega okolja;

V ŽELJI, da bi zagotovile najvišjo stopnjo varnosti in varovanja v mednarodnih zračnih prevozih, ter s potrditvijo zaskrbljenosti nad dejanji ali grožnjami, usmerjenimi proti varnosti zrakoplovov, ki ogrožajo varnost oseb ali premoženja, škodljivo vplivajo na delovanje zračnega prometa in spodkopavajo zaupanje javnosti v varnost civilnega letalstva;

OB UPOŠTEVANJU Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila na voljo za podpis v Čikagu 7. decembra 1944;

OB PRIZNAVANJU, da ta evro-sredozemski letalski sporazum spada na področje uporabe evro-sredozemskega partnerstva, predvidenega v Barcelonski deklaraciji z dne 28. novembra 1995;

OB UPOŠTEVANJU njihove skupne želje, da bi spodbujali evro-sredozemski zračni prostor, ki temelji na načelih regulativnega zbliževanja, regulativnega sodelovanja in liberalizacije dostopa na trg;

OB UPOŠTEVANJU skupne deklaracije Arabske komisije za civilno letalstvo in Organizacije arabskih letalskih prevoznikov na eni strani ter Generalnega direktorata za energetiko in promet na drugi strani, podpisane 16. novembra 2008 v Sharm El Sheikhu;

V ŽELJI, da se letalskim prevoznikom zagotovijo enaki pogoji delovanja s tem, da se njihovim letalskim prevoznikom omogoči poštena in enaka možnost za zagotavljanje dogovorjenih storitev;

OB PRIZNAVANJU pomena ureditve poštenega in enakopravnega dodeljevanja slotov, da lahko njihovi letalski prevozniki zagotovijo nepristransko in nediskriminatorno obravnavanje vseh letalskih prevoznikov;

OB PRIZNAVANJU, da lahko subvencije neugodno vplivajo na konkurenco med letalskimi prevozniki in ogrozijo osnovne cilje tega sporazuma;

OB POTRDITVI pomena zmanjšanja emisij toplogrednih plinov iz letalstva in pomena varstva okolja pri razvoju in izvajanju mednarodne letalske politike;

OB UPOŠTEVANJU pomena varstva potrošnikov, vključno z varstvom, ki ga zagotavlja Konvencija o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz, sklenjena v Montrealu 28. maja 1999, v kolikor sta obe pogodbenici tudi pogodbenici te konvencije;

Z NAMENOM nadgraditi okvir obstoječih sporazumov o zračnih prevozih s ciljem odprtja dostopa do trgov in doseganja čim večjih koristi za potrošnike, letalske prevoznike, delovno silo in skupnosti obeh pogodbenic;

OB UPOŠTEVANJU namena, da se ta sporazum izvaja na postopen, a celovit način in da se lahko z ustreznim mehanizmom zagotovi vse večja skladnost z zakonodajo –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Opredelitve pojmov

Če ni drugače opredeljeno, v tem sporazumu:

| 1. | „dogovorjene storitve“ in „določene proge“ pomeni mednarodne zračne prevoze v skladu s členom 2 (Prometne pravice) in Prilogo I k temu sporazumu; |
| --- | --- |

1.

„dogovorjene storitve“ in „določene proge“ pomeni mednarodne zračne prevoze v skladu s členom 2 (Prometne pravice) in Prilogo I k temu sporazumu;

| 2. | „Sporazum“ pomeni ta sporazum, njegove priloge in vse spremembe Sporazuma; |
| --- | --- |

2.

„Sporazum“ pomeni ta sporazum, njegove priloge in vse spremembe Sporazuma;

| 3. | „zračni prevoz“ pomeni prevoz potnikov, prtljage, tovora in pošte z zrakoplovom, ločeno ali skupaj, ki je na voljo javnosti za plačilo ali najem ter v izogib dvomom vključuje redni in izredni (čarterski) zračni prevoz in zračni prevoz tovora; |
| --- | --- |

3.

„zračni prevoz“ pomeni prevoz potnikov, prtljage, tovora in pošte z zrakoplovom, ločeno ali skupaj, ki je na voljo javnosti za plačilo ali najem ter v izogib dvomom vključuje redni in izredni (čarterski) zračni prevoz in zračni prevoz tovora;

| 4. | „Pridružitveni sporazum“ pomeni Evro-sredozemski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi, sklenjen v Bruslju 24. novembra 1997; |
| --- | --- |

4.

„Pridružitveni sporazum“ pomeni Evro-sredozemski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi, sklenjen v Bruslju 24. novembra 1997;

| 5. | „državljanstvo“ pomeni, ali letalski prevoznik izpolnjuje zahteve v zvezi z vprašanji, kot so njegovo lastništvo, učinkovit nadzor in sedež podjetja; |
| --- | --- |

5.

„državljanstvo“ pomeni, ali letalski prevoznik izpolnjuje zahteve v zvezi z vprašanji, kot so njegovo lastništvo, učinkovit nadzor in sedež podjetja;

| 6. | „pristojni organi“ pomeni vladne agencije ali subjekte, ki so pristojni za upravne naloge na podlagi tega sporazuma; |
| --- | --- |

6.

„pristojni organi“ pomeni vladne agencije ali subjekte, ki so pristojni za upravne naloge na podlagi tega sporazuma;

| 7. | „pogodbenici“ pomeni na eni strani Evropsko unijo ali njene države članice ali Evropsko unijo in njene države članice, v skladu z njihovimi zadevnimi pristojnostmi, ter na drugi strani Jordanijo; |
| --- | --- |

7.

„pogodbenici“ pomeni na eni strani Evropsko unijo ali njene države članice ali Evropsko unijo in njene države članice, v skladu z njihovimi zadevnimi pristojnostmi, ter na drugi strani Jordanijo;

| 8. | „Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila na voljo za podpis v Čikagu 7. decembra 1944 in vključuje:






  (a) | vsako spremembo, ki je začela veljati v skladu s členom 94(a) Konvencije in sta jo ratificirali tako Jordanija kot država članica ali države članice Evropske unije, ter |
| --- | --- | --- |

8.

„Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila na voljo za podpis v Čikagu 7. decembra 1944 in vključuje:

(a)

vsako spremembo, ki je začela veljati v skladu s členom 94(a) Konvencije in sta jo ratificirali tako Jordanija kot država članica ali države članice Evropske unije, ter

| (b) | vsako prilogo ali spremembo priloge, sprejeto v skladu s členom 90 Konvencije, če se taka priloga ali sprememba kadar koli uporabi tako za Jordanijo kot za državo članico ali države članice Evropske unije, kot je ustrezno v posameznem primeru; |
| --- | --- |

(b)

vsako prilogo ali spremembo priloge, sprejeto v skladu s členom 90 Konvencije, če se taka priloga ali sprememba kadar koli uporabi tako za Jordanijo kot za državo članico ali države članice Evropske unije, kot je ustrezno v posameznem primeru;

| 9. | „sposobnost“ pomeni, ali je letalski prevoznik sposoben opravljati mednarodne letalske prevoze, to pomeni, ali ima zadostne finančne zmožnosti in ustrezno strokovno znanje ter je pripravljen ravnati v skladu z zakoni, s predpisi in z zahtevami, ki urejajo delovanje teh storitev; |
| --- | --- |

9.

„sposobnost“ pomeni, ali je letalski prevoznik sposoben opravljati mednarodne letalske prevoze, to pomeni, ali ima zadostne finančne zmožnosti in ustrezno strokovno znanje ter je pripravljen ravnati v skladu z zakoni, s predpisi in z zahtevami, ki urejajo delovanje teh storitev;

| 10. | „država ECAA“ pomeni vsako državo, ki je pogodbenica večstranskega sporazuma o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (države članice Evropske unije, Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, Republika Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Republika Islandija, Republika Črna gora, Kraljevina Norveška, Republika Srbija in Kosovo v skladu z Resolucijo 1244 Varnostnega sveta Združenih narodov); |
| --- | --- |

10.

„država ECAA“ pomeni vsako državo, ki je pogodbenica večstranskega sporazuma o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (države članice Evropske unije, Republika Albanija, Bosna in Hercegovina, Republika Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Republika Islandija, Republika Črna gora, Kraljevina Norveška, Republika Srbija in Kosovo v skladu z Resolucijo 1244 Varnostnega sveta Združenih narodov);

| 11. | „država Euromed“ pomeni katero koli sredozemsko državo, vključeno v evropsko politiko sosedstva (to so: Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Egipt, Libanon, Jordanija, Izrael, Palestinsko ozemlje, Sirija in Turčija); |
| --- | --- |

11.

„država Euromed“ pomeni katero koli sredozemsko državo, vključeno v evropsko politiko sosedstva (to so: Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Egipt, Libanon, Jordanija, Izrael, Palestinsko ozemlje, Sirija in Turčija);

| 12. | „pravica pete svoboščine“ pomeni pravico ali ugodnost, ki jo ena država („država podeljevalka“) podeli letalskim prevoznikom druge države („država prejemnica“) za zagotavljanje storitev mednarodnih zračnih prevozov med ozemljem države podeljevalke in ozemljem tretje države, pod pogojem, da takšne storitve izvirajo ali se končajo na ozemlju države prejemnice; |
| --- | --- |

12.

„pravica pete svoboščine“ pomeni pravico ali ugodnost, ki jo ena država („država podeljevalka“) podeli letalskim prevoznikom druge države („država prejemnica“) za zagotavljanje storitev mednarodnih zračnih prevozov med ozemljem države podeljevalke in ozemljem tretje države, pod pogojem, da takšne storitve izvirajo ali se končajo na ozemlju države prejemnice;

| 13. | „mednarodni zračni prevoz“ pomeni zračni prevoz, ki poteka čez zračni prostor nad ozemljem vsaj dveh držav; |
| --- | --- |

13.

„mednarodni zračni prevoz“ pomeni zračni prevoz, ki poteka čez zračni prostor nad ozemljem vsaj dveh držav;

| 14. | „državljan“ pomeni vsako osebo ali subjekt z jordanskim državljanstvom za jordansko pogodbenico ali državljanstvom države članice za evropsko pogodbenico, če je, v primeru pravnega subjekta, nenehno pod učinkovitim nadzorom bodisi neposredno bodisi z večinsko udeležbo oseb ali subjektov z jordanskim državljanstvom za jordansko pogodbenico ali oseb ali subjektov z državljanstvom države članice ali ene od tretjih držav, opredeljenih v Prilogi IV, za evropsko pogodbenico; |
| --- | --- |

14.

„državljan“ pomeni vsako osebo ali subjekt z jordanskim državljanstvom za jordansko pogodbenico ali državljanstvom države članice za evropsko pogodbenico, če je, v primeru pravnega subjekta, nenehno pod učinkovitim nadzorom bodisi neposredno bodisi z večinsko udeležbo oseb ali subjektov z jordanskim državljanstvom za jordansko pogodbenico ali oseb ali subjektov z državljanstvom države članice ali ene od tretjih držav, opredeljenih v Prilogi IV, za evropsko pogodbenico;

| 15. | „operativne licence“ pomeni v primeru Evropske unije in njenih držav članic operativne licence in kakršne koli druge ustrezne dokumente ali spričevala, ki so podeljeni v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (1) in vsakim poznejšim instrumentom, v primeru Jordanije pa licence/spričevala/dovoljenja ali izjeme, ki so podeljeni v skladu z JCAR del 119; |
| --- | --- |

15.

„operativne licence“ pomeni v primeru Evropske unije in njenih držav članic operativne licence in kakršne koli druge ustrezne dokumente ali spričevala, ki so podeljeni v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (1) in vsakim poznejšim instrumentom, v primeru Jordanije pa licence/spričevala/dovoljenja ali izjeme, ki so podeljeni v skladu z JCAR del 119;

| 16. | „cena“ pomeni:






  — | „letalske prevoznine“, ki se plačajo letalskim prevoznikom ali njihovim zastopnikom ali drugim prodajalcem kart za letalski prevoz potnikov in prtljage, ter kakršne koli pogoje, pod katerimi te cene veljajo, vključno s plačili in pogoji, ki so ponujeni agenciji in drugim pomožnim službam; ter |
| --- | --- | --- |

16.

„cena“ pomeni:

—

„letalske prevoznine“, ki se plačajo letalskim prevoznikom ali njihovim zastopnikom ali drugim prodajalcem kart za letalski prevoz potnikov in prtljage, ter kakršne koli pogoje, pod katerimi te cene veljajo, vključno s plačili in pogoji, ki so ponujeni agenciji in drugim pomožnim službam; ter

| — | „tarife zračnega prevoza“, ki se plačajo za prevoz tovora in pogoje, pod katerimi te cene veljajo, vključno s plačili in pogoji, ki so ponujeni agenciji in drugim pomožnim službam. |
| --- | --- |

—

„tarife zračnega prevoza“, ki se plačajo za prevoz tovora in pogoje, pod katerimi te cene veljajo, vključno s plačili in pogoji, ki so ponujeni agenciji in drugim pomožnim službam.

Ta opredelitev zajema, če je to ustrezno, površinski prevoz v povezavi z mednarodnim zračnim prevozom ter pogoje za uporabo opredelitve;

| 17. | „sedež podjetja“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež letalskega prevoznika v državi pogodbenici, v kateri se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor letalskega prevoznika, vključno z upravljanjem stalne plovnosti; |
| --- | --- |

17.

„sedež podjetja“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež letalskega prevoznika v državi pogodbenici, v kateri se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor letalskega prevoznika, vključno z upravljanjem stalne plovnosti;

| 18. | „obveznost javnih storitev“ pomeni vse obveznosti, ki jih imajo letalski prevozniki, da na določeni progi zagotovijo minimalno opravljanje rednih letalskih prevozov, ki izpolnjujejo ustaljene standarde neprekinjenosti, rednosti, določanja cen in minimalne zmogljivosti, ki jih letalski prevozniki ne bi prevzeli, če bi upoštevali samo svoje poslovne interese. Zadevna pogodbenica lahko letalskim prevoznikom izplača nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev; |
| --- | --- |

18.

„obveznost javnih storitev“ pomeni vse obveznosti, ki jih imajo letalski prevozniki, da na določeni progi zagotovijo minimalno opravljanje rednih letalskih prevozov, ki izpolnjujejo ustaljene standarde neprekinjenosti, rednosti, določanja cen in minimalne zmogljivosti, ki jih letalski prevozniki ne bi prevzeli, če bi upoštevali samo svoje poslovne interese. Zadevna pogodbenica lahko letalskim prevoznikom izplača nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti javnih storitev;

| 19. | „SESAR“ pomeni tehnično izvedbo enotnega evropskega neba, ki predvideva usklajene in sinhronizirane raziskave, razvoj ter postavitev novih generacij sistemov upravljanja zračnega prometa; |
| --- | --- |

19.

„SESAR“ pomeni tehnično izvedbo enotnega evropskega neba, ki predvideva usklajene in sinhronizirane raziskave, razvoj ter postavitev novih generacij sistemov upravljanja zračnega prometa;

| 20. | „subvencija“ pomeni vsak finančni prispevek, ki ga zagotovijo organi ali regionalna organizacija ali druga javna organizacija, tj. če:






  (a) | praksa vlade ali regionalnega organa ali druge javne organizacije vključuje neposreden prenos sredstev, kot so nepovratna sredstva, posojila ali infuzije lastniškega kapitala, potencialen neposreden prenos sredstev na podjetje, prevzem obveznosti podjetja, kot so garancije za posojila, kapitalski vložki, lastništvo, zaščita pred bankrotom ali zavarovanje; |
| --- | --- | --- |

20.

„subvencija“ pomeni vsak finančni prispevek, ki ga zagotovijo organi ali regionalna organizacija ali druga javna organizacija, tj. če:

(a)

praksa vlade ali regionalnega organa ali druge javne organizacije vključuje neposreden prenos sredstev, kot so nepovratna sredstva, posojila ali infuzije lastniškega kapitala, potencialen neposreden prenos sredstev na podjetje, prevzem obveznosti podjetja, kot so garancije za posojila, kapitalski vložki, lastništvo, zaščita pred bankrotom ali zavarovanje;

| (b) | se vlada ali regionalni organ ali druga javna organizacija odreče plačilu sicer obveznih dajatev ali jih ne izterja; |
| --- | --- |

(b)

se vlada ali regionalni organ ali druga javna organizacija odreče plačilu sicer obveznih dajatev ali jih ne izterja;

| (c) | vlada ali regionalni organ ali druga javna organizacija zagotovi blago ali storitve, ki ne predstavljajo splošne infrastrukture, ali kupi blago ali storitve; ali |
| --- | --- |

(c)

vlada ali regionalni organ ali druga javna organizacija zagotovi blago ali storitve, ki ne predstavljajo splošne infrastrukture, ali kupi blago ali storitve; ali

| (d) | plačila vlade, regionalnega organa ali druge javne organizacije v finančni sklad ali pooblastilo ali navodilo zasebnemu subjektu, da opravi eno ali več opravil take vrste, kot so našteta v točkah (a), (b) in (c), ki bi jih v običajnih okoliščinah opravila vlada in se opravljanje take dejavnosti dejansko in po vsebini ne razlikuje od dejavnosti, ki jo sicer opravlja vlada; |
| --- | --- |

(d)

plačila vlade, regionalnega organa ali druge javne organizacije v finančni sklad ali pooblastilo ali navodilo zasebnemu subjektu, da opravi eno ali več opravil take vrste, kot so našteta v točkah (a), (b) in (c), ki bi jih v običajnih okoliščinah opravila vlada in se opravljanje take dejavnosti dejansko in po vsebini ne razlikuje od dejavnosti, ki jo sicer opravlja vlada;

in če je s tem dodeljena ugodnost;

| 21. | „ozemlje“ pomeni za Jordanijo kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje v njeni suverenosti ali jurisdikciji ter za Evropsko unijo kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje, kjer se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi in vsakem poznejšem instrumentu. Uporaba tega sporazuma za letališče Gibraltarja ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče, in ne posega v nadaljnje začasno izvzetje gibraltarskega letališča iz ukrepov EU na področju letalstva, ki veljajo od 18. septembra 2006 med državami članicami v skladu z Ministrsko izjavo o gibraltarskem letališču, dogovorjeno v Cordobi 18. septembra 2006; ter |
| --- | --- |

21.

„ozemlje“ pomeni za Jordanijo kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje v njeni suverenosti ali jurisdikciji ter za Evropsko unijo kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje, kjer se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi in vsakem poznejšem instrumentu. Uporaba tega sporazuma za letališče Gibraltarja ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva glede spora o suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče, in ne posega v nadaljnje začasno izvzetje gibraltarskega letališča iz ukrepov EU na področju letalstva, ki veljajo od 18. septembra 2006 med državami članicami v skladu z Ministrsko izjavo o gibraltarskem letališču, dogovorjeno v Cordobi 18. septembra 2006; ter

| 22. | „pristojbina za uporabnike“ pomeni pristojbino, zaračunano letalskim prevoznikom za zagotovitev letališča, letaliških okoljskih, navigacijskih ali varnostnih objektov ali storitev, vključno s povezanimi storitvami in objekti ter, če je to ustrezno, stroške, ki so odraz okoljskih stroškov, povezanih z emisijami hrupa. |
| --- | --- |

22.

„pristojbina za uporabnike“ pomeni pristojbino, zaračunano letalskim prevoznikom za zagotovitev letališča, letaliških okoljskih, navigacijskih ali varnostnih objektov ali storitev, vključno s povezanimi storitvami in objekti ter, če je to ustrezno, stroške, ki so odraz okoljskih stroškov, povezanih z emisijami hrupa.

NASLOV I

GOSPODARSKE DOLOČBE

Člen 2

Prometne pravice

1.   Vsaka pogodbenica v skladu s Prilogo I in Prilogo II k temu sporazumu drugi pogodbenici podeli naslednje pravice pri opravljanju mednarodnih zračnih prevozov s strani letalskih prevoznikov druge pogodbenice:

| (a) | pravico do preleta njenega ozemlja brez pristanka, |
| --- | --- |

(a)

pravico do preleta njenega ozemlja brez pristanka,

| (b) | pravico do pristankov na njenem ozemlju v vse namene, ki niso vkrcanje ali izkrcanje potnikov, prtljage, tovora in/ali pošte v zračnem prevozu (v nekomercialne namene), |
| --- | --- |

(b)

pravico do pristankov na njenem ozemlju v vse namene, ki niso vkrcanje ali izkrcanje potnikov, prtljage, tovora in/ali pošte v zračnem prevozu (v nekomercialne namene),

| (c) | med opravljanjem dogovorjene storitve na določeni progi pravico do pristankov na njenem ozemlju v namene vkrcanja in izkrcanja potnikov, tovora in/ali pošte v mednarodnem prometu, ločeno ali skupaj, ter |
| --- | --- |

(c)

med opravljanjem dogovorjene storitve na določeni progi pravico do pristankov na njenem ozemlju v namene vkrcanja in izkrcanja potnikov, tovora in/ali pošte v mednarodnem prometu, ločeno ali skupaj, ter

| (d) | pravice, ki so drugače določene v tem sporazumu. |
| --- | --- |

(d)

pravice, ki so drugače določene v tem sporazumu.

2.   Nobena določba v tem sporazumu ne podeljuje letalskim prevoznikom:

| (a) | Jordanije pravice, da za plačilo na ozemlju katere koli države članice vkrcajo potnike, prtljago, tovor in/ali pošto za prevoz do drugega kraja na ozemlju zadevne države članice; |
| --- | --- |

(a)

Jordanije pravice, da za plačilo na ozemlju katere koli države članice vkrcajo potnike, prtljago, tovor in/ali pošto za prevoz do drugega kraja na ozemlju zadevne države članice;

| (b) | Evropske unije pravice, da za plačilo na ozemlju Jordanije vkrcajo potnike, prtljago, tovor in/ali pošto za prevoz do drugega kraja na ozemlju Jordanije. |
| --- | --- |

(b)

Evropske unije pravice, da za plačilo na ozemlju Jordanije vkrcajo potnike, prtljago, tovor in/ali pošto za prevoz do drugega kraja na ozemlju Jordanije.

Člen 3

Dovoljenja

1.   Ko pristojni organi ene pogodbenice od letalskega prevoznika druge pogodbenice prejmejo zahtevek za izdajo dovoljenja za opravljanje prevozov, po najkrajšem postopku podelijo ustrezna dovoljenja, pod pogojem da:

| (a) | za jordanskega letalskega prevoznika:






  — | ima letalski prevoznik sedež podjetja v Jordaniji in je prejel svojo operativno licenco v skladu z veljavno zakonodajo Hašemitske kraljevine Jordanije, |
| --- | --- | --- |

(a)

za jordanskega letalskega prevoznika:

—

ima letalski prevoznik sedež podjetja v Jordaniji in je prejel svojo operativno licenco v skladu z veljavno zakonodajo Hašemitske kraljevine Jordanije,

| — | Hašemitska kraljevina Jordanija izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika, ter |
| --- | --- |

—

Hašemitska kraljevina Jordanija izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika, ter

| — | je letalski prevoznik neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti in pod učinkovitim nadzorom Jordanije in/ali njenih državljanov; |
| --- | --- |

—

je letalski prevoznik neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti in pod učinkovitim nadzorom Jordanije in/ali njenih državljanov;

| (b) | za letalskega prevoznika Evropske unije:






  — | ima letalski prevoznik sedež podjetja na ozemlju države članice na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije in je prejel svojo operativno licenco, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

za letalskega prevoznika Evropske unije:

—

ima letalski prevoznik sedež podjetja na ozemlju države članice na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije in je prejel svojo operativno licenco, ter

| — | država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika ter je ustrezni letalski organ jasno opredeljen, |
| --- | --- |

—

država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika ter je ustrezni letalski organ jasno opredeljen,

| — | je letalski prevoznik neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti držav članic in/ali državljanov držav članic ali drugih držav, naštetih v Prilogi IV, in/ali državljanov teh drugih držav; |
| --- | --- |

—

je letalski prevoznik neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti držav članic in/ali državljanov držav članic ali drugih držav, naštetih v Prilogi IV, in/ali državljanov teh drugih držav;

| (c) | letalski prevoznik izpolnjuje pogoje, predpisane v zakonih in drugih predpisih, ki jih običajno uporablja organ, odgovoren za delovanje mednarodnega zračnega prometa; ter |
| --- | --- |

(c)

letalski prevoznik izpolnjuje pogoje, predpisane v zakonih in drugih predpisih, ki jih običajno uporablja organ, odgovoren za delovanje mednarodnega zračnega prometa; ter

| (d) | se ohranjajo in uporabljajo določbe iz člena 13 (Varnost v letalstvu) in člena 14 (Varovanje v letalstvu) tega sporazuma. |
| --- | --- |

(d)

se ohranjajo in uporabljajo določbe iz člena 13 (Varnost v letalstvu) in člena 14 (Varovanje v letalstvu) tega sporazuma.

Člen 4

Zavrnitev, preklic, začasna ukinitev, omejitev dovoljenj

1.   Pristojni organi obeh pogodbenic lahko zavrnejo, prekličejo, začasno ukinejo ali omejijo dovoljenja za opravljanje prevozov ali na drug način začasno ukinejo ali omejijo opravljanje prevozov letalskega prevoznika druge pogodbenice, če:

| (a) | za jordanskega letalskega prevoznika:






  — | letalski prevoznik nima sedeža podjetja v Jordaniji in ni prejel operativne licence v skladu z veljavno zakonodajo Jordanije, |
| --- | --- | --- |

(a)

za jordanskega letalskega prevoznika:

—

letalski prevoznik nima sedeža podjetja v Jordaniji in ni prejel operativne licence v skladu z veljavno zakonodajo Jordanije,

| — | Jordanija ne izvaja in vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika,
  ali |
| --- | --- |

—

Jordanija ne izvaja in vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika,

ali

| — | letalski prevoznik ni neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti in pod učinkovitim nadzorom Jordanije in/ali državljanov Jordanije; |
| --- | --- |

—

letalski prevoznik ni neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti in pod učinkovitim nadzorom Jordanije in/ali državljanov Jordanije;

| (b) | za letalskega prevoznika Evropske unije:






  — | letalski prevoznik nima sedeža podjetja ali, če obstaja, svojega registriranega sedeža na ozemlju države članice v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije ali ni prejel operativne licence v skladu z zakonodajo Unije, |
| --- | --- | --- |

(b)

za letalskega prevoznika Evropske unije:

—

letalski prevoznik nima sedeža podjetja ali, če obstaja, svojega registriranega sedeža na ozemlju države članice v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije ali ni prejel operativne licence v skladu z zakonodajo Unije,

| — | država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja in vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika ali pristojni letalski organ ni jasno opredeljen, ali |
| --- | --- |

—

država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja in vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika ali pristojni letalski organ ni jasno opredeljen, ali

| — | letalski prevoznik ni neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti in pod učinkovitim nadzorom držav članic in/ali državljanov držav članic ali drugih držav, naštetih v Prilogi IV, in/ali državljanov teh drugih držav; |
| --- | --- |

—

letalski prevoznik ni neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti in pod učinkovitim nadzorom držav članic in/ali državljanov držav članic ali drugih držav, naštetih v Prilogi IV, in/ali državljanov teh drugih držav;

| (c) | letalski prevoznik ne ravna v skladu z zakoni in drugimi predpisi iz člena 6 (Skladnost z zakoni in drugimi predpisi) tega sporazuma; ali |
| --- | --- |

(c)

letalski prevoznik ne ravna v skladu z zakoni in drugimi predpisi iz člena 6 (Skladnost z zakoni in drugimi predpisi) tega sporazuma; ali

| (d) | se določbe iz člena 13 (Varnost v letalstvu) in člena 14 (Varovanje v letalstvu) tega sporazuma ne ohranjajo ali uporabljajo. |
| --- | --- |

(d)

se določbe iz člena 13 (Varnost v letalstvu) in člena 14 (Varovanje v letalstvu) tega sporazuma ne ohranjajo ali uporabljajo.

2.   Če za preprečitev nadaljnje neskladnosti s točko (c) ali (d) odstavka 1 ni nujno takojšnje ukrepanje, se pravice, določene s tem členom, da se zavrnejo, prekličejo, začasno ukinejo ali omejijo dovoljenja ali odobritve katerega koli letalskega prevoznika pogodbenice, uresničujejo le v skladu s postopkom, predpisanim v členu 23 (Zaščitni ukrepi) tega sporazuma. V vsakem primeru je uresničevanje pravic ustrezno, sorazmerno ter glede obsega uporabe in trajanja omejeno na najnujnejše. Usmerjene so izključno proti zadevnim letalskim prevoznikom ter ne posegajo v pravico katere koli pogodbenice do ukrepanja v skladu s členom 22 (Reševanje sporov in arbitraža).

3.   Nobena od pogodbenic ne uporabi pravic, določenih s tem členom, da bi zavrnila, preklicala, začasno ukinila ali omejila dovoljenja ali odobritve katerih koli letalskih prevoznikov pogodbenice na podlagi tega, da je večinsko lastništvo in učinkovit nadzor navedenega letalskega prevoznika v drugi državi Euromed ali njenih državljanov, če je takšna država Euromed pogodbenica podobnega evro-sredozemskega letalskega sporazuma in nudi vzajemno obravnavanje.

Člen 4 bis

Vzajemno priznavanje zakonskih določitev v zvezi s sposobnostjo letalskega prevoznika in državljanstvom

1.   Ko pristojni organi ene pogodbenice od letalskega prevoznika druge pogodbenice prejmejo zahtevek za izdajo dovoljenja, ti priznajo vsako določitev o sposobnosti in/ali državljanstvu, ki jo sprejmejo pristojni organi prve pogodbenice v zvezi z zadevnim letalskim prevoznikom, kot če bi takšno določitev sprejeli njeni lastni pristojni organi, in ne posegajo dalje v takšna vprašanja, razen kot je določeno v odstavku 2 spodaj.

2.   Če imajo pristojni organi pogodbenice prejemnice, potem ko od letalskega prevoznika prejmejo zahtevek za izdajo dovoljenja ali potem ko takšno dovoljenje dodelijo, kljub določitvi pristojnih organov druge pogodbenice, upravičen razlog za pomislek in če pogoji iz člena 3 (Dovoljenja) tega sporazuma za dodelitev ustreznih pooblastil ali dovoljenj niso izpolnjeni, morajo navedene organe takoj obvestiti in navesti bistvene razloge za njihov pomislek. V navedenem primeru lahko katera koli od obeh pogodbenic zaprosi za posvetovanje, ki lahko vključuje predstavnike pristojnih organov in/ali dodatne informacije, pomembne v zvezi s tem pomislekom; takšne zahteve je treba obravnavati takoj, ko je mogoče. Če vprašanje ostane nerešeno, lahko katera koli pogodbenica vprašanje predstavi Skupnemu odboru, ustanovljenemu na podlagi člena 21 (Skupni odbor) tega sporazuma.

3.   Ta člen ne zajema priznavanja določitev v zvezi z:

| — | varnostnimi spričevali ali licencami, |
| --- | --- |

—

varnostnimi spričevali ali licencami,

| — | ureditvijo varovanja ali |
| --- | --- |

—

ureditvijo varovanja ali

| — | zavarovanjem. |
| --- | --- |

—

zavarovanjem.

Člen 5

Naložbe

1.   Jordanija lahko sprejme ureditve, ki bodo državam članicam ali njihovim državljanom omogočile večinsko lastništvo in/ali učinkovit nadzor jordanskih letalskih prevoznikov.

2.   Ko Skupni odbor v skladu s členom 21(10) (Skupni odbor) preveri, da vzajemne ureditve obstajajo, pogodbenici državam članicam ali njihovim državljanom omogočita večinsko lastništvo in/ali učinkovit nadzor jordanskih letalskih prevoznikov oziroma Jordaniji ali njenim državljanom omogočita večinsko lastništvo in/ali učinkovit nadzor letalskih prevoznikov Evropske unije.

3.   O odobritvah posebnih naložbenih projektov na podlagi tega člena predhodno odloča Skupni odbor, ustanovljen s tem sporazumom. S temi odločitvami se lahko opredelijo pogoji v zvezi z opravljanjem dogovorjenih storitev v skladu s tem sporazumom ter v zvezi s storitvami med tretjimi državami in pogodbenicama. Določbe člena 21(9) (Skupni odbor) tega sporazuma se za take odločitve ne uporabljajo.

Člen 6

Skladnost z zakoni in drugimi predpisi

1.   Zakoni in drugi predpisi ene pogodbenice, ki se uporabljajo za prihod zrakoplova, ki opravlja mednarodne zračne prevoze, na njeno ozemlje in odhod z njega, ali za upravljanje in navigacijo zrakoplova, veljajo tudi za letalske prevoznike druge pogodbenice, ki vstopajo na ozemlje prve pogodbenice, so na njem ali odhajajo z njega.

2.   Zakoni in drugi predpisi ene pogodbenice, ki se nanašajo na prihod potnikov, posadk ali tovora na zrakoplovu na njeno ozemlje, zadrževanje na njem in odhod z njega (vključno s predpisi v zvezi z vstopom, mejno kontrolo, imigracijo, potnimi listinami, carino in karanteno ali za pošto s poštnimi predpisi), veljajo tudi za potnike, posadke ali tovor letalskih prevoznikov druge pogodbenice, ki vstopajo na ozemlje prve pogodbenice, so na njem ali odhajajo z njega.

Člen 7

Konkurenčno okolje

1.   Pogodbenici potrjujeta uporabo načel iz poglavja II, naslova IV Pridružitvenega sporazuma.

2.   Pogodbenici potrjujeta, da je njun skupni cilj, da letalskim prevoznikom na obeh straneh zagotovita poštene in enake možnosti za opravljanje dogovorjenih storitev. Za dosego tega cilja je potrebno pošteno in konkurenčno okolje za opravljanje letalskega prevoza. Pogodbenici priznavata, da poštena konkurenčna ravnanja letalskih prevoznikov najpogosteje obstajajo, kadar te letalske družbe zagotavljajo letalske prevoze na izključno komercialni podlagi in niso subvencionirane.

3.   Če pogodbenica meni, da je dodelitev javnih subvencij letalskemu prevozniku, ki deluje v skladu s tem sporazumom, nujno potrebna za dosego zakonitega cilja, morajo biti take subvencije sorazmerne s ciljem, pregledne in usmerjene k čim večjemu zmanjšanju, kolikor je to izvedljivo, škodljivega vpliva na letalske prevoznike druge pogodbenice. Pogodbenica, ki namerava dodeliti kakršno koli takšno subvencijo, o tem obvesti drugo pogodbenico in zagotovi, da je takšna subvencija skladna s pogoji, določenimi v tem sporazumu.

4.   Če ena pogodbenica ugotovi, da na ozemlju druge pogodbenice obstajajo pogoji, zlasti zaradi subvencije, ki ni skladna s pogoji, določenimi v odstavku 3 tega odstavka, ki bi škodljivo vplivali na poštene in enake možnosti za konkuriranje njenih letalskih prevoznikov, lahko svoja opažanja predloži drugi pogodbenici. Poleg tega lahko zahteva sestanek Skupnega odbora, kot je določeno v členu 21 (Skupni odbor) tega sporazuma. Posvetovanja se začnejo v 30 dneh po prejemu take zahteve za posvetovanje. Če Skupni odbor spora ne more rešiti, pogodbenici obdržita možnost uporabe svojih ustreznih protisubvencijskih ukrepov.

5.   Ukrepi na podlagi odstavka 4 tega člena so ustrezni, sorazmerni ter glede obsega uporabe in trajanja omejeni na najnujnejše. Usmerjeni so izključno proti letalskemu prevozniku ali letalskim prevoznikom, ki imajo koristi od subvencije ali pogojev iz tega člena, in ne posegajo v pravico nobene od pogodbenice, da ukrepa na podlagi člena 23 (Zaščitni ukrepi) tega sporazuma.

6.   Vsaka pogodbenica lahko zaradi obravnavanja zadeve, povezane s tem členom, po obvestilu druge pogodbenice stopi v stik s pristojnimi vladnimi organi na ozemlju druge pogodbenice, vključno z organi na državni, regionalni ali lokalni ravni.

7.   Določbe tega člena se uporabljajo brez poseganja v zakone in druge predpise pogodbenic glede obveznosti javnih storitev na ozemljih pogodbenic.

Člen 8

Poslovne priložnosti

1.   Letalski prevozniki vsake pogodbenice imajo pravico, da na ozemlju druge pogodbenice ustanovijo poslovalnice za promocijo in prodajo zračnih prevozov in z njimi povezanih dejavnosti.

2.   Letalski prevozniki vsake pogodbenice imajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi druge pogodbenice v zvezi z vstopom, prebivanjem in zaposlovanjem pravico, da na ozemlje druge pogodbenice pripeljejo in tam obdržijo upravno, prodajno, tehnično, operativno in drugo strokovno osebje, katerega naloga je podpirati zagotavljanje zračnih prevozov.

| 3. | (a) | Brez poseganja v točko (b) spodaj ima vsak letalski prevoznik v povezavi z zemeljsko oskrbo na ozemlju druge pogodbenice:






  (i) | pravico opravljati svojo lastno zemeljsko oskrbo („samooskrba“) ali, po svoji izbiri |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

Brez poseganja v točko (b) spodaj ima vsak letalski prevoznik v povezavi z zemeljsko oskrbo na ozemlju druge pogodbenice:

(i)

pravico opravljati svojo lastno zemeljsko oskrbo („samooskrba“) ali, po svoji izbiri

| (ii) | pravico izbrati med konkurenčnimi izvajalci, ki oskrbujejo letala na letališču v celoti ali delno, če je takim izvajalcem dovoljen dostop na trg na podlagi zakonov in drugih predpisov vsake pogodbenice ter če so taki izvajalci prisotni na trgu. |
| --- | --- |

(ii)

pravico izbrati med konkurenčnimi izvajalci, ki oskrbujejo letala na letališču v celoti ali delno, če je takim izvajalcem dovoljen dostop na trg na podlagi zakonov in drugih predpisov vsake pogodbenice ter če so taki izvajalci prisotni na trgu.

(b)

Za naslednje kategorije storitev zemeljske oskrbe, tj. postopki v zvezi s prtljago, postopki na ploščadi, postopki v zvezi z gorivom in oljem, postopki v zvezi s tovorom in pošto, kar zadeva fizične postopke v zvezi s tovorom in pošto med letališkim terminalom in zrakoplovom, so pravice pod točko (a)(i) in (ii) zgoraj zgolj predmet fizičnih in operativnih omejitev v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se uporabljajo na ozemlju druge pogodbenice. Če take omejitve izključujejo samooskrbo in če ni učinkovite konkurence med izvajalci, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe, so vse take storitve vsem letalskim prevoznikom na voljo na enakovredni in nediskriminatorni osnovi; cene takih storitev ne presegajo njihovih celotnih stroškov, vključno s primerno donosnostjo po amortizaciji.

4.   Vsak letalski prevoznik vsake pogodbenice se lahko ukvarja s prodajo zračnih prevozov na ozemlju druge pogodbenice neposredno in/ali, po presoji letalskega prevoznika, prek prodajnih zastopnikov ali drugih posrednikov, ki jih imenuje letalski prevoznik, ali prek interneta. Vsak letalski prevoznik ima pravico do prodaje takega prevoza in vsaka oseba lahko neovirano kupi tak prevoz v lokalni ali kateri koli prosto zamenljivi valuti.

5.   Vsak letalski prevoznik ima pravico, da na zahtevo zamenja in prenese lokalne prihodke z ozemlja druge pogodbenice na svoje matično ozemlje in, razen če je to neskladno s splošno veljavnim zakonom ali predpisom, v državo ali države po lastni izbiri. Pretvorba in prenos sta dovoljena takoj, brez omejitev ali obdavčenja v zvezi z njima, po menjalnem tečaju, ki velja za tekoče transakcije in prenos na datum, ko prevoznik predloži prvi zahtevek za prenos.

6.   Letalski prevozniki vsake pogodbenice lahko na ozemlju druge pogodbenice poravnajo lokalne izdatke, ki vključujejo nakup goriva, v lokalni valuti. Letalski prevozniki vsake pogodbenice lahko na ozemlju druge pogodbenice po lastni presoji poravnajo take izdatke v prosto zamenljivih valutah v skladu z lokalnimi predpisi o valutah.

7.   Pri opravljanju ali zagotavljanju storitev v skladu s tem sporazumom lahko vsak letalski prevoznik pogodbenice sodeluje pri ureditvah o sodelovanju glede trženja, kot so sporazumi o skupinski prodaji ali skupnih letih, z:

| (a) | letalskim prevoznikom ali letalskimi prevozniki pogodbenic; ter |
| --- | --- |

(a)

letalskim prevoznikom ali letalskimi prevozniki pogodbenic; ter

| (b) | letalskim prevoznikom ali letalskimi prevozniki tretje države; ter |
| --- | --- |

(b)

letalskim prevoznikom ali letalskimi prevozniki tretje države; ter

| (c) | kopenskimi ali pomorskimi prevozniki; |
| --- | --- |

(c)

kopenskimi ali pomorskimi prevozniki;

če (i) imajo vsi sodelujoči v takih ureditvah ustrezno pooblastilo za zagotavljanje prevoza na progi in (ii) dogovori izpolnjujejo zahteve v zvezi z varnostjo in konkurenco, ki se običajno uporabljajo pri takšnih dogovorih. Pri prodaji potniškega prometa, ki vključuje skupne lete, se kupca ob prodaji ali v vsakem primeru pred vkrcanjem obvesti o tem, kateri ponudniki prevoza bodo opravljali promet v posameznih sektorjih storitve.

| 8. | (a) | Kar zadeva prevoz potnikov, za ponudnike površinskega prevoza ne veljajo zakoni in drugi predpisi, ki urejajo zračne prevoze, izključno zato, ker take prevoze zagotavlja letalski prevoznik pod svojim imenom. Ponudniki površinskega prevoza se lahko po lastni presoji odločijo glede sodelovanja v skupnih ureditvah. Pri odločanju glede posamezne ureditve lahko ponudniki površinskega prevoza med drugim upoštevajo interese potrošnika ter tehnične, ekonomske, prostorske in zmogljivostne omejitve. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Poleg tega in ne glede na ostale določbe tega sporazuma je letalskim prevoznikom in posrednim ponudnikom tovornega prevoza pogodbenic v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi brez omejitev dovoljeno, da v povezavi z mednarodnimi zračnimi prevozi uporabijo katero koli obliko površinskega prevoza tovora v kateri koli kraj na ozemlju Jordanije in Evropske unije ali z njega ali v tretjih državah, vključno s prevozom na vsa letališča s carinskimi objekti ali z njih in vključno, če je to ustrezno, s pravicami do prevoza tovora pod carinskim nadzorom. Tak tovor ima, če se premika po površini ali po zraku, dostop do letaliških carinskih postopkov in objektov. Letalski prevozniki se lahko odločijo, da sami izvajajo površinski prevoz ali ga zagotavljajo prek ureditev z drugimi površinskimi prevozniki, vključno s površinskimi prevozi, ki jih opravljajo drugi letalski prevozniki in posredni ponudniki letalskega tovornega prevoza. Taki večnamenski prevozi tovora se lahko zagotovijo po eni, direktni ceni za kombinirani zračni in površinski prevoz, pod pogojem, da se vkrcevalcev ne zavaja glede dejstev o takem prevozu. |

8.

(a)

Kar zadeva prevoz potnikov, za ponudnike površinskega prevoza ne veljajo zakoni in drugi predpisi, ki urejajo zračne prevoze, izključno zato, ker take prevoze zagotavlja letalski prevoznik pod svojim imenom. Ponudniki površinskega prevoza se lahko po lastni presoji odločijo glede sodelovanja v skupnih ureditvah. Pri odločanju glede posamezne ureditve lahko ponudniki površinskega prevoza med drugim upoštevajo interese potrošnika ter tehnične, ekonomske, prostorske in zmogljivostne omejitve.

(b)

Poleg tega in ne glede na ostale določbe tega sporazuma je letalskim prevoznikom in posrednim ponudnikom tovornega prevoza pogodbenic v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi brez omejitev dovoljeno, da v povezavi z mednarodnimi zračnimi prevozi uporabijo katero koli obliko površinskega prevoza tovora v kateri koli kraj na ozemlju Jordanije in Evropske unije ali z njega ali v tretjih državah, vključno s prevozom na vsa letališča s carinskimi objekti ali z njih in vključno, če je to ustrezno, s pravicami do prevoza tovora pod carinskim nadzorom. Tak tovor ima, če se premika po površini ali po zraku, dostop do letaliških carinskih postopkov in objektov. Letalski prevozniki se lahko odločijo, da sami izvajajo površinski prevoz ali ga zagotavljajo prek ureditev z drugimi površinskimi prevozniki, vključno s površinskimi prevozi, ki jih opravljajo drugi letalski prevozniki in posredni ponudniki letalskega tovornega prevoza. Taki večnamenski prevozi tovora se lahko zagotovijo po eni, direktni ceni za kombinirani zračni in površinski prevoz, pod pogojem, da se vkrcevalcev ne zavaja glede dejstev o takem prevozu.

| 9. | (a) | Letalski prevozniki obeh pogodbenic imajo pravico, da opravljajo dogovorjene storitve z zrakoplovom in posadko, ki ju zakupijo od katerega koli letalskega prevoznika, vključno iz tretjih držav, če vsi udeleženci v teh dogovorih izpolnjujejo pogoje, predpisane v zakonih in drugih predpisih, ki jih pogodbenici običajno uporabljata pri takšnih ureditvah. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Nobena od pogodbenic ne zahteva, da bi letalski prevozniki oddajali svojo opremo v zakup, da bi imeli prometne pravice v skladu s tem sporazumom. |
| (c) | Zakup zrakoplova s posadko (wet-leasing) letalske družbe tretje države s strani letalskega prevoznika pogodbenic, ki ni navedena v Prilogi IV, da bi izkoristili pravice, predvidene v tem sporazumu, mora ostati izjema ali izpolnjevati začasne potrebe. Zakup se predloži v predhodno odobritev organu, ki je izdal licenco letalskemu prevozniku, ki želi zakupiti letalo s posadko, in pristojnemu organu druge pogodbenice, v namembnem kraju, kjer se z zakupljenim zrakoplovom nameravajo opravljati storitve. |

9.

(a)

Letalski prevozniki obeh pogodbenic imajo pravico, da opravljajo dogovorjene storitve z zrakoplovom in posadko, ki ju zakupijo od katerega koli letalskega prevoznika, vključno iz tretjih držav, če vsi udeleženci v teh dogovorih izpolnjujejo pogoje, predpisane v zakonih in drugih predpisih, ki jih pogodbenici običajno uporabljata pri takšnih ureditvah.

(b)

Nobena od pogodbenic ne zahteva, da bi letalski prevozniki oddajali svojo opremo v zakup, da bi imeli prometne pravice v skladu s tem sporazumom.

(c)

Zakup zrakoplova s posadko (wet-leasing) letalske družbe tretje države s strani letalskega prevoznika pogodbenic, ki ni navedena v Prilogi IV, da bi izkoristili pravice, predvidene v tem sporazumu, mora ostati izjema ali izpolnjevati začasne potrebe. Zakup se predloži v predhodno odobritev organu, ki je izdal licenco letalskemu prevozniku, ki želi zakupiti letalo s posadko, in pristojnemu organu druge pogodbenice, v namembnem kraju, kjer se z zakupljenim zrakoplovom nameravajo opravljati storitve.

10.   Letalski prevozniki obeh pogodbenic imajo pravico, da sodelujejo pri ureditvah o franšizingu ali trženju blagovne znamke z družbami, vključno z letalskimi prevozniki obeh pogodbenic ali tretjih držav, če imajo letalski prevozniki ustrezno pooblastilo in izpolnjujejo pogoje, predpisane v zakonih in drugih predpisih, ki jih pogodbenici običajno uporabljata pri takšnih ureditvah, zlasti pogoje, ki zahtevajo razkritje identitete letalskega prevoznika, ki opravlja storitev.

11.   Dodeljevanje slotov na letališčih na ozemljih pogodbenic se opravi na neodvisen, pregleden in nediskriminatoren način. Vsi letalski prevozniki bodo obravnavani pošteno in enakopravno. V skladu s členom 21(5) (Skupni odbor) lahko pri reševanju morebitnih vprašanj v zvezi z izvajanjem tega odstavka pogodbenica zahteva sestanek Skupnega odbora.

Člen 9

Carine in obdavčitev

1.   Zrakoplovi ob prispetju na ozemlje ene pogodbenice, ki jih v mednarodnem zračnem prevozu upravljajo letalski prevozniki druge pogodbenice, njihova običajna oprema, gorivo, maziva, potrošne tehnične zaloge, oprema na letališču, nadomestni deli (vključno z motorji), zaloge na zrakoplovu (ki med drugim vključujejo hrano, pijačo, alkohol, tobak in druge izdelke, namenjene za prodajo ali uporabo potnikov v omejenih količinah med letom) ter druge stvari, namenjene za upravljanje ali servisiranje zrakoplova v mednarodnem zračnem prevozu ali ki se uporabljajo izključno v zvezi s tem, so po prihodu na ozemlje ene pogodbenice na podlagi recipročnosti oproščeni vseh uvoznih omejitev, davkov na premoženje in dajatev na kapital, carin, trošarin in podobnih pristojbin in bremenitev, ki (a) jih določajo nacionalni ali lokalni organi ali Evropska unija in (b) ne temeljijo na stroških opravljenih storitev, če taka oprema in zaloge ostanejo na zrakoplovu.

2.   Oprostitev, na podlagi recipročnosti, davkov, dajatev, davščin, pristojbin in bremenitev, navedenih v odstavku 1 tega člena, razen plačila stroškov za opravljene storitve, se nanaša tudi na:

| (a) | zaloge na zrakoplovu, vnesene na ozemlje pogodbenice ali tam dobavljene in natovorjene v razumnih količinah in namenjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodne zračne prevoze, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez omenjeno ozemlje; |
| --- | --- |

(a)

zaloge na zrakoplovu, vnesene na ozemlje pogodbenice ali tam dobavljene in natovorjene v razumnih količinah in namenjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodne zračne prevoze, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez omenjeno ozemlje;

| (b) | opremo na letališču in nadomestne dele (vključno z motorji), ki so vneseni na ozemlje ene pogodbenice za servisiranje, vzdrževanje ali popravilo zrakoplova letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki se uporablja v mednarodnem zračnem prevozu; |
| --- | --- |

(b)

opremo na letališču in nadomestne dele (vključno z motorji), ki so vneseni na ozemlje ene pogodbenice za servisiranje, vzdrževanje ali popravilo zrakoplova letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki se uporablja v mednarodnem zračnem prevozu;

| (c) | gorivo, maziva in potrošne tehnične zaloge, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali tam dobavljene in namenjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodne zračne prevoze, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez omenjeno ozemlje; |
| --- | --- |

(c)

gorivo, maziva in potrošne tehnične zaloge, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali tam dobavljene in namenjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodne zračne prevoze, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez omenjeno ozemlje;

| (d) | tiskovine, kot določa carinska zakonodaja vsake pogodbenice, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali tam dobavljene in namenjene za uporabo na čezmejnem letu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodne zračne prevoze, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez omenjeno ozemlje, ter |
| --- | --- |

(d)

tiskovine, kot določa carinska zakonodaja vsake pogodbenice, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali tam dobavljene in namenjene za uporabo na čezmejnem letu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodne zračne prevoze, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez omenjeno ozemlje, ter

| (e) | varnostna in varovalna oprema za uporabo na letališčih ali tovornih terminalih. |
| --- | --- |

(e)

varnostna in varovalna oprema za uporabo na letališčih ali tovornih terminalih.

3.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe, nobena določba v tem sporazumu ne preprečuje pogodbenici, da na nediskriminatorni podlagi uvede davke, dajatve, davščine, pristojbine in bremenitve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika, ki opravlja prevoze med dvema krajema na njenem ozemlju.

4.   Za opremo in zaloge, navedene v odstavkih 1 in 2 tega člena, se lahko zahteva, da so pod nadzorom ali kontrolo ustreznih organov.

5.   Izjeme, določene v tem členu, so na voljo tudi, kadar imajo letalski prevozniki ene pogodbenice pogodbe z drugim letalskim prevoznikom, ki podobno uživa take izjeme druge pogodbenice, za posojilo ali prenos predmetov, določenih v odstavkih 1 in 2 tega člena, na ozemlje druge pogodbenice.

6.   Nobena določba v tem sporazumu ne preprečuje pogodbenicama, da ne bi zaračunali davkov, dajatev, davščin, pristojbin in bremenitev za blago, ki se potnikom ne prodaja za porabo na zrakoplovu na delu zračnega prevoza med dvema krajema na njunem ozemlju, kjer je dovoljeno vkrcanje ali izkrcanje.

7.   Določbe tega sporazuma ne vplivajo na področje DDV, razen na prometni davek pri uvozu. Ta sporazum ne vpliva na določbe zadevnih konvencij, ki veljajo med državo članico in Jordanijo ter preprečujejo dvojno obdavčitev dohodkov in kapitala.

Člen 10

Pristojbine za uporabnike letališč ter letaliških objektov in storitev

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da so pristojbine za uporabnike, ki jih lahko njeni pristojni organi ali telesa zaračunajo letalskim prevoznikom druge pogodbenice za uporabo navigacijskih služb zračnega prometa in kontrolo zračnega prometa, pravične, primerne, vezane na stroške in niso nepravično diskriminatorne. V vsakem primeru se take pristojbine za uporabnike preučijo pri letalskih prevoznikih druge pogodbenice po pogojih, ki niso manj ugodni od najugodnejših pogojev, ki so na voljo kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku.

2.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da so pristojbine za uporabnike, ki jih lahko zaračunajo njeni pristojni organi ali telesa letalskim prevoznikom druge pogodbenice za uporabo letališča, varovanja v letalstvu ter s tem povezanih objektov in storitev, pravične, primerne, da niso nepravično diskriminatorne ter da so pravično razdeljene med kategorijami uporabnikov. Te pristojbine lahko izražajo celotne stroške pristojnih organov ali teles pri zagotavljanju ustreznega letališča, letaliških varnostnih objektov in storitev na zadevnem letališču ali znotraj sistema zadevnega letališča, vendar jih ne smejo presegati. Te pristojbine lahko vključujejo primerno donosnost po amortizaciji. Objekti in storitve, za katere so zaračunane pristojbine za uporabnike, se zagotavljajo učinkovito in ekonomično. V vsakem primeru se te pristojbine preučijo pri letalskih prevoznikih druge pogodbenice po pogojih, ki niso manj ugodni od najugodnejših pogojev, ki so na voljo kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku v trenutku, ko se pristojbine preučujejo.

3.   Pogodbenici spodbujata posvetovanja med pristojnimi organi ali telesi na njunem ozemlju in letalskimi prevozniki ali njihovimi predstavniškimi organi, ki uporabljajo storitve in objekte, ter zagotavljata, da pristojni organi ali telesa in letalski prevozniki ali njihovi predstavniški organi izmenjujejo takšne informacije, ki so lahko nujne za omogočanje natančnega pregleda sprejemljivosti pristojbin v skladu z načeli iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Pogodbenici zagotavljata, da pristojni organi uporabnike dovolj zgodaj obvestijo o vseh predlaganih spremembah pristojbin za uporabnike, da lahko zadevni organi obravnavajo izražena stališča uporabnikov, preden se spremembe uveljavijo.

4.   Nobena od pogodbenic pri postopkih reševanja sporov v skladu s členom 22 (Reševanje sporov in arbitraža) tega sporazuma ne krši določbe tega člena, razen če (a) v razumnem roku ne opravi pregleda pristojbine ali ravnanja, ki je predmet pritožbe druge pogodbenice, ali (b) če po takem pregledu ne sprejme vseh ukrepov v svoji pristojnosti, da bi popravila pristojbino ali ravnanje, ki ni v skladu s tem členom.

Člen 11

Določanje cen

1.   Pogodbenici letalskim prevoznikom dovolita prosto določanje cen na podlagi svobodne in poštene konkurence.

2.   Pogodbenici ne zahtevata, da se cene sporočajo.

3.   Pristojni organi lahko medsebojno razpravljajo o zadevah, ki vključujejo, vendar niso omejene na cene, ki so lahko nepravične, nerazumne ali diskriminatorne.

Člen 12

Statistika

1.   Obe pogodbenici druga drugi zagotovita statistiko, ki je potrebna v skladu z domačimi zakoni in drugimi predpisi, ter na zahtevo tudi druge razpoložljive statistične podatke, ki so upravičeno potrebni za pregledovanje opravljanja letalskega prevoza.

2.   Pogodbenici sodelujeta v okviru Skupnega odbora v skladu s členom 21 (Skupni odbor) tega sporazuma, da se omogoči izmenjava statističnih podatkov med njima za spremljanje razvoja letalskega prevoza v skladu s tem sporazumom.

NASLOV II

REGULATIVNO SODELOVANJE

Člen 13

Varnost v letalstvu

1.   Pogodbenici zajamčita, da njuni zakonodaji zagotovita najmanj standarde, opredeljene v delu A Priloge III, v skladu s pogoji, določenimi v nadaljevanju.

2.   Pogodbenici zagotovita, da zrakoplov, registriran v eni pogodbenici, za katerega obstaja sum o neskladnosti z mednarodnimi letalskimi varnostnimi standardi, vzpostavljenimi v skladu s Konvencijo, in ki pristaja na letališčih, odprtih za mednarodni zračni promet, na ozemlju druge pogodbenice, na ploščadi pregledajo pristojni organi navedene druge pogodbenice, znotraj in zunaj, da bi preverili veljavnost dokumentov zrakoplova in njegove posadke ter vidno stanje zrakoplova in njegove opreme.

3.   Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva posvetovanja o varnostnih standardih, ki jih ima druga pogodbenica.

4.   Pristojni organi katere koli pogodbenice lahko sprejmejo vse ustrezne in takojšnje ukrepe, če ugotovijo, da zrakoplov, proizvod ali delovanje zrakoplova:

| (a) | ni v skladu z minimalnimi standardi, vzpostavljenimi v skladu s Konvencijo, ali z zakonodajo, opredeljeno v delu A Priloge III, ali ustrezno jordansko zakonodajo, skladno z odstavkom 1 tega člena, odvisno od tega, kaj se uporablja; |
| --- | --- |

(a)

ni v skladu z minimalnimi standardi, vzpostavljenimi v skladu s Konvencijo, ali z zakonodajo, opredeljeno v delu A Priloge III, ali ustrezno jordansko zakonodajo, skladno z odstavkom 1 tega člena, odvisno od tega, kaj se uporablja;

| (b) | na podlagi pregleda iz odstavka 2 vzbuja resno zaskrbljenost, da zrakoplov ali delovanje zrakoplova ni v skladu z minimalnimi standardi, vzpostavljenimi v skladu s Konvencijo, z zakonodajo, opredeljeno v delu A Priloge III, ali ustrezno jordansko zakonodajo, skladno z odstavkom 1 tega člena, odvisno od tega, kaj se uporablja, ali |
| --- | --- |

(b)

na podlagi pregleda iz odstavka 2 vzbuja resno zaskrbljenost, da zrakoplov ali delovanje zrakoplova ni v skladu z minimalnimi standardi, vzpostavljenimi v skladu s Konvencijo, z zakonodajo, opredeljeno v delu A Priloge III, ali ustrezno jordansko zakonodajo, skladno z odstavkom 1 tega člena, odvisno od tega, kaj se uporablja, ali

| (c) | vzbuja resno zaskrbljenost, da se minimalni standardi, vzpostavljeni v skladu s Konvencijo, z zakonodajo, opredeljeno v delu A Priloge III, ali ustrezno jordansko zakonodajo, skladno z odstavkom 1 tega člena, odvisno od tega, kaj se uporablja, premalo učinkovito vzdržujejo ali izvajajo. |
| --- | --- |

(c)

vzbuja resno zaskrbljenost, da se minimalni standardi, vzpostavljeni v skladu s Konvencijo, z zakonodajo, opredeljeno v delu A Priloge III, ali ustrezno jordansko zakonodajo, skladno z odstavkom 1 tega člena, odvisno od tega, kaj se uporablja, premalo učinkovito vzdržujejo ali izvajajo.

5.   Če pristojni organi ene pogodbenice ukrepajo v skladu z odstavkom 4, o tem ukrepu nemudoma obvestijo pristojne organe druge pogodbenice ter navedejo razloge za ukrep.

6.   Če se ukrepi, sprejeti na podlagi odstavka 4, ne ustavijo, čeprav zanje ni več razloga, lahko katera koli pogodbenica zadevo naslovi na Skupni odbor.

Člen 14

Varovanje v letalstvu

1.   Pogodbenici zajamčita, da njuni zakonodaji zagotovita najmanj standarde, opredeljene v delu B Priloge III k temu sporazumu, v skladu s pogoji, določenimi v nadaljevanju.

2.   Zagotavljanje varnosti za civilne zrakoplove, njihove potnike in posadko je temeljni predpogoj za opravljanje mednarodnega zračnega prometa, zato pogodbenici ponovno potrjujeta svoje obveznosti ena do druge glede zagotavljanja varovanja civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja in zlasti svoje obveznosti v skladu s Čikaško konvencijo, Konvencijo o kaznivih dejanjih in nekaterih drugih dejanjih, storjenih na letalih, podpisano v Tokiu 14. septembra 1963, Konvencijo o zatiranju nezakonite ugrabitve zrakoplovov, podpisano v Haagu 16. decembra 1970, Konvencijo o zatiranju nezakonitih dejanj zoper varnost civilnega letalstva, podpisano v Montrealu 23. septembra 1971, Protokolom o zatiranju nezakonitih nasilnih dejanj na letališčih za mednarodno civilno letalstvo, podpisanim v Montrealu 24. februarja 1988, in Konvencijo o označevanju plastičnih razstreliv zaradi njihovega odkrivanja, podpisano v Montrealu 1. marca 1991, če sta obe pogodbenici teh konvencij, ter v skladu z vsemi drugimi konvencijami in protokoli v zvezi z varnostjo civilnega letalstva, katerih članici sta obe pogodbenici.

3.   Pogodbenici na zahtevo druga drugi zagotovita vso potrebno pomoč, da bi preprečili nezakonite ugrabitve civilnih zrakoplovov in druga nezakonita dejanja zoper varnost takih zrakoplovov, njihovih potnikov in posadke, letališč, navigacijskih naprav ter vsako drugo ogrožanje varnosti civilnega letalstva.

4.   Pogodbenici v medsebojnih odnosih ravnata v skladu s standardi varovanja v letalstvu in, če jih uporabljata, v skladu s priporočenimi praksami, ki jih je vzpostavila Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO) kot priloge k Čikaški konvenciji, če te določbe o varovanju veljajo za pogodbenici. Pogodbenici zahtevata od upravljalcev zrakoplovov, ki so vpisani v njunih registrih ali imajo sedež podjetja ali stalni naslov na njunih ozemljih, ter od upravljavcev letališč na svojih ozemljih, da delujejo v skladu s takimi predpisi o varovanju v letalstvu.

5.   Vsaka pogodbenica zagotavlja, da se na njenem ozemlju učinkovito izvajajo ukrepi za varovanje zrakoplovov, za pregled potnikov in ročne prtljage ter primerni pregledi posadke, tovora (vključno z oddano prtljago) in zalog na zrakoplovu pred in med vkrcavanjem ali natovarjanjem, in da se ti ukrepi prilagajajo glede na povečano grožnjo. Pogodbenici soglašata, da se lahko od njunih letalskih prevoznikov zahteva spoštovanje predpisov o varovanju v letalstvu iz odstavka 4 tega člena, ki jih zahteva druga pogodbenica za vstop na ozemlje, izstop z njega ali dokler so zrakoplovi na ozemlju te druge pogodbenice.

6.   Pogodbenici z naklonjenostjo obravnavata vsako zahtevo druge pogodbenice za uvedbo dodatnih varnostnih ukrepov zaradi določene grožnje. Razen v izrednih razmerah ena pogodbenica drugo pogodbenico vnaprej obvesti o nameravani uvedbi posebnih varnostnih ukrepov, ki bi imeli znatni finančni ali operativni učinek na storitve zračnih prevozov, zagotovljene na podlagi tega sporazuma. Vsaka od pogodbenic lahko zahteva sestanek Skupnega odbora zaradi razpravljanja o teh varnostnih ukrepih, kot je določeno v členu 21 (Skupni odbor) tega sporazuma.

7.   Ob nezakoniti ugrabitvi ali grožnji ugrabitve civilnega zrakoplova ali drugih nezakonitih dejanjih proti varnosti takega zrakoplova, njegovih potnikov in posadke, letališč ali letalskih navigacijskih naprav, pogodbenici pomagata druga drugi, s tem da poskrbita za komuniciranje in druge ustrezne ukrepe, da bi se tak dogodek ali grožnja čim hitreje in varneje končala.

8.   Vsaka pogodbenica sprejme vse ukrepe, ki se ji zdijo izvedljivi za zagotovitev, da se zrakoplov, ki je ugrabljen ali izpostavljen dejanjem nezakonitega vmešavanja in je na tleh njenega ozemlja, tam zadrži, razen če je njegov odhod nujen zaradi prevladujoče dolžnosti varovanja človeških življenj. Kjer je to možno, se takšni ukrepi sprejmejo na podlagi skupnih posvetovanj.

9.   Ko ima ena pogodbenica razlog za utemeljen sum, da je druga pogodbenica kršila določbe o varovanju v letalstvu iz tega člena, lahko ta pogodbenica zahteva takojšnja posvetovanja z drugo pogodbenico.

10.   Brez poseganja v člen 4 (Zavrnitev, preklic, začasna ukinitev, omejitev dovoljenj) tega sporazuma je neuspela sklenitev zadovoljivega sporazuma v petnajstih (15) dneh od datuma take zahteve razlog za zadržanje, preklic, omejitev ali določitev pogojev glede dovoljenja za opravljanje prometa enega ali več letalskih prevoznikov takšne druge pogodbenice.

11.   Če to zahteva neposredna in izjemna grožnja, lahko pogodbenica sprejme začasen ukrep pred iztekom petnajstih (15) dni.

12.   Vsak ukrep, sprejet v skladu z odstavkom 10 tega člena, se ustavi, ko druga pogodbenica ravna v skladu z vsemi določbami tega člena.

Člen 15

Upravljanje zračnega prometa

1.   Pogodbenici zagotovita, da njuni zakonodaji določita standarde, opredeljene v delu C Priloge III k temu sporazumu, v skladu s pogoji, določenimi v nadaljevanju.

2.   Pogodbenici se zavežeta h kar največjemu sodelovanju na področju upravljanja zračnega prometa z namenom razširitve enotnega evropskega neba na Jordanijo, da bi povečali obstoječe varnostne standarde in skupno učinkovitost splošnih standardov zračnega prometa v Evropi, dosegli največje kapacitete in najmanjše zamude. V ta namen se zagotovi ustrezno sodelovanje Jordanije v odboru za enotno nebo. Skupni odbor je odgovoren za spremljanje in lajšanje sodelovanja na področju upravljanja zračnega prometa.

3.   Da bi olajšali uporabo zakonodaje glede enotnega evropskega neba na svojih ozemljih:

| (a) | Jordanija sprejme potrebne ukrepe za prilagoditev svoje institucionalne strukture upravljanja zračnega prometa enotnemu evropskemu nebu, zlasti z zagotovitvijo, da so primerni nacionalni nadzorni organi vsaj funkcijsko neodvisni od ponudnikov navigacijskih služb zračnega prometa, ter |
| --- | --- |

(a)

Jordanija sprejme potrebne ukrepe za prilagoditev svoje institucionalne strukture upravljanja zračnega prometa enotnemu evropskemu nebu, zlasti z zagotovitvijo, da so primerni nacionalni nadzorni organi vsaj funkcijsko neodvisni od ponudnikov navigacijskih služb zračnega prometa, ter

| (b) | Evropska unija Jordanijo poveže z ustreznimi operativnimi pobudami na področju navigacijskih služb zračnega prometa, zračnega prostora in interoperabilnosti, ki izhajajo iz enotnega evropskega neba, zlasti z zgodnjo vključitvijo jordanskih prizadevanj za vzpostavitev funkcionalnih blokov zračnega prostora ali z ustrezno uskladitvijo v okviru SESAR. |
| --- | --- |

(b)

Evropska unija Jordanijo poveže z ustreznimi operativnimi pobudami na področju navigacijskih služb zračnega prometa, zračnega prostora in interoperabilnosti, ki izhajajo iz enotnega evropskega neba, zlasti z zgodnjo vključitvijo jordanskih prizadevanj za vzpostavitev funkcionalnih blokov zračnega prostora ali z ustrezno uskladitvijo v okviru SESAR.

Člen 16

Okolje

1.   Pogodbenici priznavata pomembnost varstva okolja pri razvoju in izvajanju mednarodne letalske politike.

2.   Pogodbenici priznavata pomembnost sodelovanja in v okviru večstranskih razprav pomembnost preučevanja vplivov letalstva na okolje in gospodarstvo ter zagotavljanja popolne skladnosti ukrepov za omilitev vplivov s cilji tega sporazuma.

3.   Nobena določba v tem sporazumu ne omejuje suverene pristojnosti pristojnih organov pogodbenice za sprejetje vseh ustreznih ukrepov, da bi preprečili ali se drugače spopadli z vplivi mednarodnih zračnih prevozov na okolje, če so taki ukrepi popolnoma v skladu z njunimi pravicami in obveznostmi po mednarodnem pravu ter se izvajajo brez razlikovanja glede na državljanstvo.

4.   Pogodbenici zagotovita, da njuni zakonodaji določita standarde, opredeljene v delu D Priloge III k temu sporazumu.

Člen 17

Varstvo potrošnikov

Pogodbenici zagotovita, da njuni zakonodaji določita standarde v zvezi z zračnimi prevozi, opredeljene v delu E Priloge III k temu sporazumu.

Člen 18

Računalniški sistemi rezervacij

Pogodbenici zagotovita, da njuni zakonodaji določita standarde, opredeljene v delu F Priloge III k temu sporazumu.

Člen 19

Socialni vidiki

Pogodbenici zagotovita, da njuni zakonodaji določita standarde v zvezi z zračnimi prevozi, opredeljene v delu G Priloge III k temu sporazumu.

NASLOV III

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

Člen 20

Razlaga in uveljavljanje

1.   Pogodbenici sprejmeta vse ustrezne ukrepe, splošne ali posebne, za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz tega sporazuma, in se vzdržita vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev tega sporazuma.

2.   Vsaka pogodbenica je na svojem ozemlju odgovorna za pravilno izvrševanje tega sporazuma ter zlasti zakonodaje, ki določa standarde, opredeljene v Prilogi III k temu sporazumu.

3.   Pogodbenici druga drugi zagotovita vse potrebne informacije in pomoč v primeru preiskav o morebitnih kršitvah, ki jih ta druga pogodbenica opravlja v okviru svojih pristojnosti iz tega sporazuma.

4.   Kadar ena pogodbenica v skladu s pooblastili, ki so ji dana s tem sporazumom, ukrepa glede zadev, ki zanimajo drugo pogodbenico in zadevajo organe ali podjetja druge pogodbenice, o tem v celoti obvesti pristojne organe druge pogodbenice in jim da pred sprejetjem končne odločitve priložnost za pripombe.

Člen 21

Skupni odbor

1.   Ustanovi se odbor, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor) ter je pristojen za upravljanje tega sporazuma in zagotavljanje njegovega pravilnega izvajanja. V ta namen pripravlja priporočila in sprejema odločitve v primerih, določenih v tem sporazumu.

2.   Odločitve Skupnega odbora se sprejemajo s soglasjem in so zavezujoče za pogodbenici. Pogodbenici te odločitve izvajata v skladu z lastnimi pravili.

3.   Skupni odbor s sklepom sprejme svoj poslovnik.

4.   Skupni odbor se sestaja po potrebi. Vsaka pogodbenica lahko zahteva sklic sestanka.

5.   Pogodbenica lahko sestanek Skupnega odbora zahteva tudi, kadar skuša rešiti morebitna vprašanja v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma. Tak sestanek se prične v najkrajšem možnem času, vendar najpozneje dva meseca po prejemu zahteve, če se pogodbenici ne odločita drugače.

6.   Pogodbenici si zaradi pravilnega izvajanja tega sporazuma izmenjujeta informacije in se na zahtevo katere koli od njiju posvetujeta v Skupnem odboru.

7.   Če ena od pogodbenic meni, da druga pogodbenica odločitve Skupnega odbora ne izvaja pravilno, lahko zahteva, da o tem vprašanju razpravlja Skupni odbor. Če Skupni odbor vprašanja ne more rešiti v dveh mesecih od datuma, ko je bilo nanj naslovljeno, lahko pogodbenica, ki je razpravo zahtevala, sprejme ustrezne zaščitne ukrepe na podlagi člena 23 (Zaščitni ukrepi) tega sporazuma.

8.   V sklepih Skupnega odbora so navedeni datum začetka izvajanja v pogodbenicah in vse druge informacije, za katere obstaja verjetnost, da bodo zadevale gospodarske operaterje.

9.   Če Skupni odbor, brez poseganja v odstavek 2, odločitve o vprašanju, ki mu je bilo zastavljeno, ne sprejme v šestih mesecih od datuma, ko je bilo nanj naslovljeno, lahko pogodbenici sprejmeta ustrezne začasne zaščitne ukrepe na podlagi člena 23 (Zaščitni ukrepi) tega sporazuma.

10.   Skupni odbor preuči vprašanja v zvezi z medsebojnimi naložbami z večinsko udeležbo ali spremembe v učinkovitem nadzoru letalskih prevoznikov pogodbenic.

11.   Poleg tega Skupni odbor razvija sodelovanje:

| (a) | s pospeševanjem strokovne izmenjave o novih zakonodajnih ali regulativnih pobudah in razvoju, tudi na področju varovanja, varnosti, okolja, letalske infrastrukture (vključno s sloti), konkurenčnega okolja in varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

(a)

s pospeševanjem strokovne izmenjave o novih zakonodajnih ali regulativnih pobudah in razvoju, tudi na področju varovanja, varnosti, okolja, letalske infrastrukture (vključno s sloti), konkurenčnega okolja in varstva potrošnikov;

| (b) | z rednim preverjanjem socialnih vplivov tega sporazuma med njegovim izvajanjem, zlasti na področju zaposlovanja in oblikovanja ustreznih odzivov na skrbi, za katere se ugotovi da so upravičene; |
| --- | --- |

(b)

z rednim preverjanjem socialnih vplivov tega sporazuma med njegovim izvajanjem, zlasti na področju zaposlovanja in oblikovanja ustreznih odzivov na skrbi, za katere se ugotovi da so upravičene;

| (c) | s preučevanjem možnih področij za nadaljnji razvoj tega sporazuma, vključno s priporočilom za njegove spremembe; ter |
| --- | --- |

(c)

s preučevanjem možnih področij za nadaljnji razvoj tega sporazuma, vključno s priporočilom za njegove spremembe; ter

| (d) | s strinjanjem, na podlagi soglasja, o predlogih, pristopih ali dokumentih postopkovne narave, neposredno povezanih z delovanjem tega sporazuma; |
| --- | --- |

(d)

s strinjanjem, na podlagi soglasja, o predlogih, pristopih ali dokumentih postopkovne narave, neposredno povezanih z delovanjem tega sporazuma;

12.   Z razširitvijo tega sporazuma na tretje države si pogodbenici prizadevata za isti cilj, to je doseganje čim večjih koristi za potrošnike, letalske prevoznike, delovno silo in skupnosti. V ta namen bo Skupni odbor razvijal predlog v zvezi s pogoji in postopki, vključno z vsemi potrebnimi spremembami k temu sporazumu, ki bi bili nujni za pristop tretjih držav k temu sporazumu.

Člen 22

Reševanje sporov in arbitraža

1.   Katera koli pogodbenica lahko zahteva, da Pridružitveni svet, ustanovljen s Pridružitvenim sporazumom, preuči kakršen koli spor glede uporabe ali razlage tega sporazuma, ki ni bil rešen v skladu s členom 21 (Skupni odbor) tega sporazuma.

2.   Pridružitveni svet, ustanovljen s Pridružitvenim sporazumom, lahko spor reši s sklepom.

3.   Pogodbenici sprejmeta vse potrebne ukrepe za izvedbo sklepa iz odstavka 2.

4.   Če pogodbenici spora ne bi mogli rešiti s pomočjo Skupnega odbora ali v skladu z odstavkom 2, se spor na zahtevo katere koli pogodbenice predloži arbitražnemu senatu treh arbitrov v skladu s postopkom, določenim v nadaljevanju:

| (a) | vsaka pogodbenica imenuje arbitra v šestdesetih (60) dneh od datuma, ko od druge pogodbenice po diplomatski poti prejme uradno obvestilo z zahtevo po reševanju spora pred arbitražnim senatom; tretjega arbitra morata imenovati druga dva arbitra v nadaljnjih šestdesetih (60) dneh. Če ena od pogodbenic v dogovorjenem času ne imenuje svojega arbitra ali če tretji arbiter v dogovorjenem obdobju ni imenovan, lahko katera koli pogodbenica od predsednika sveta ICAO zahteva, da imenuje arbitra ali arbitre, kakor je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

vsaka pogodbenica imenuje arbitra v šestdesetih (60) dneh od datuma, ko od druge pogodbenice po diplomatski poti prejme uradno obvestilo z zahtevo po reševanju spora pred arbitražnim senatom; tretjega arbitra morata imenovati druga dva arbitra v nadaljnjih šestdesetih (60) dneh. Če ena od pogodbenic v dogovorjenem času ne imenuje svojega arbitra ali če tretji arbiter v dogovorjenem obdobju ni imenovan, lahko katera koli pogodbenica od predsednika sveta ICAO zahteva, da imenuje arbitra ali arbitre, kakor je ustrezno;

| (b) | tretji arbiter, imenovan v skladu s pogoji iz odstavka (a), bi moral biti državljan tretje države in nastopa kot predsednik arbitražnega senata; |
| --- | --- |

(b)

tretji arbiter, imenovan v skladu s pogoji iz odstavka (a), bi moral biti državljan tretje države in nastopa kot predsednik arbitražnega senata;

| (c) | arbitražni senat sprejme svoj poslovnik; ter |
| --- | --- |

(c)

arbitražni senat sprejme svoj poslovnik; ter

| (d) | skladno s končnim sklepom arbitražnega senata se začetni stroški arbitraže enakomerno razdelijo med pogodbenici. |
| --- | --- |

(d)

skladno s končnim sklepom arbitražnega senata se začetni stroški arbitraže enakomerno razdelijo med pogodbenici.

5.   Arbitražni senat lahko na zahtevo ene pogodbenice zahteva od druge pogodbenice, da izvaja začasne zaščitne ukrepe do končne odločitve senata.

6.   Vsi začasni sklepi ali končni sklepi arbitražnega senata so zavezujoči za pogodbenici.

7.   Če ena od pogodbenic ne ravna v skladu s sklepom arbitražnega senata, sprejetim v skladu s pogoji iz tega člena, v tridesetih (30) dneh od uradnega obvestila o navedenem sklepu, lahko druga pogodbenica za toliko časa, kolikor ta kršitev traja, pogodbenici v kršitvi omeji, začasno odvzame ali prekliče pravice ali privilegije, ki ji jih je priznala v skladu s pogoji tega sporazuma.

Člen 23

Zaščitni ukrepi

1.   Pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega sporazuma. Odgovorni sta za doseganje ciljev tega sporazuma.

2.   Če katera od pogodbenic meni, da druga ni izpolnila kakšne obveznosti iz tega sporazuma, lahko sprejme ustrezne ukrepe. Zaščitni ukrepi po obsegu in trajanju ne smejo preseči okvira, ki je nujno potreben za odpravo takega stanja ali ohranitev ravnovesja tega sporazuma. Prednost imajo ukrepi, ki najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma.

3.   Pogodbenica, ki načrtuje sprejetje zaščitnih ukrepov, o tem uradno obvesti drugo pogodbenico prek Skupnega odbora in zagotovi vse ustrezne informacije.

4.   Pogodbenici takoj začneta posvetovanja v Skupnem odboru, da bi našli skupno sprejemljivo rešitev.

5.   Brez poseganja v člena 3(d) (Dovoljenja) in 4(d) (Zavrnitev, preklic, začasna ukinitev, omejitev dovoljenj) ter člena 13 (Varnost v letalstvu) in 14 (Varovanje v letalstvu) tega sporazuma sme zadevna pogodbenica sprejeti zaščitne ukrepe šele po izteku enega meseca od datuma uradnega obvestila iz odstavka 3, razen če se je postopek posvetovanja iz odstavka 4 končal pred iztekom navedenega roka.

6.   Zadevna pogodbenica nemudoma uradno obvesti Skupni odbor o sprejetih ukrepih in zagotovi vse ustrezne informacije.

7.   Vsak ukrep, sprejet v skladu s pogoji iz tega člena, se začasno prekine, takoj ko pogodbenica v kršitvi ravna v skladu z določbami tega sporazuma.

Člen 24

Geografska širitev Sporazuma

Pogodbenici se zavežeta, da bosta z nadaljnjim dialogom zagotovili skladnost tega sporazuma z Barcelonskim procesom in si bosta prizadevali za dosego končnega cilja, ki je vzpostavitev skupnega evro-sredozemskega zračnega prostora. Zato se bodo v Skupnem odboru v skladu s členoma 21(11) (Skupni odbor) raziskale možnosti za vzajemno dogovorjene spremembe z namenom upoštevanja podobnih evro-sredozemskih letalskih sporazumov.

Člen 25

Razmerje do drugih sporazumov

1.   Določbe tega sporazuma prevladajo nad ustreznimi določbami obstoječih dvostranskih sporazumov med Jordanijo in državami članicami. Vendar se lahko obstoječe prometne pravice, ki izhajajo iz teh dvostranskih sporazumov in niso zajete v tem sporazumu, še naprej uresničujejo, če ni diskriminacije med letalskimi prevozniki Evropske unije na podlagi državljanstva.

2.   Če sporazum preneha veljati ali se preneha začasno uporabljati, se lahko pogodbenice brez poseganja v odstavek 1 tega člena in ob upoštevanju člena 27 (Prenehanje veljavnosti) pred prenehanjem dogovorijo o ureditvi, ki se uporablja za zračni promet med zadevnimi ozemlji pogodbenic.

3.   Če pogodbenici postaneta pogodbenici večstranskega sporazuma ali potrdita sklep, ki ga sprejme ICAO ali druga mednarodna organizacija, ki obravnava zadeve, zajete v tem sporazumu, se posvetujeta v Skupnem odboru, da ugotovita, ali je treba ta sporazum spremeniti zaradi takega razvoja dogodkov.

4.   Ta sporazum ne posega v sklepe obeh pogodbenic za izvedbo prihodnjih priporočil, ki jih lahko pripravi ICAO. Pogodbenici ne navedeta tega sporazuma ali dela tega sporazuma kot podlago za nasprotovanje preučitvi načrtov v ICAO glede alternativnih politik o zadevah, zajetih v tem sporazumu.

Člen 26

Spremembe

1.   Če želi ena od pogodbenic spremeniti določbe tega sporazuma, o svoji odločitvi ustrezno uradno obvesti Skupni odbor. Sprememba tega sporazuma začne veljati po dokončanju ustreznih notranjih postopkov vsake pogodbenice.

2.   Skupni odbor se lahko na predlog ene od pogodbenic in v skladu s tem členom odloči, da spremeni priloge k temu sporazumu.

3.   Ta sporazum ne posega v pravico vsake od pogodbenic, ob upoštevanju načela nediskriminacije, da enostransko sprejme novo zakonodajo ali spremeni svojo obstoječo zakonodajo na področju zračnih prevozov ali na povezanem področju, navedenem v Prilogi III k temu sporazumu.

4.   Takoj ko ena od pogodbenic pripravi novo zakonodajo na področju zračnih prevozov ali z njim povezanem področju, navedenem v Prilogi III, ki bi lahko vplivala na pravilno delovanje tega sporazuma, o tem obvesti drugo pogodbenico in se z njo kar najtesneje posvetuje. Na zahtevo ene od pogodbenic lahko pogodbenici predhodno izmenjata mnenja v Skupnem odboru.

5.   Takoj ko ena od pogodbenic sprejme novo zakonodajo ali spremembo svoje zakonodaje na področju zračnega prometa ali z njim povezanem področju, navedenim v Prilogi III, ki bi lahko vplivala na pravilno delovanje tega sporazuma, o tem obvesti drugo pogodbenico najkasneje trideset dni po sprejetju. Na zahtevo katere koli od pogodbenic se v Skupnem odboru v šestdesetih dneh po zahtevi izmenjajo mnenja o posledicah takšne nove zakonodaje ali spremembe za pravilno delovanje tega sporazuma.

6.   Po izmenjavi mnenj iz odstavka 5 tega člena Skupni odbor:

| (a) | sprejme odločitev o spremembi Priloge III k temu sporazumu, tako da se vanjo, če je potrebno, na osnovi vzajemnosti, vključi zadevna nova zakonodaja ali sprememba; |
| --- | --- |

(a)

sprejme odločitev o spremembi Priloge III k temu sporazumu, tako da se vanjo, če je potrebno, na osnovi vzajemnosti, vključi zadevna nova zakonodaja ali sprememba;

| (b) | sprejme sklep, s katerim potrdi, da je zadevna nova zakonodaja ali sprememba v skladu s tem sporazumom; ali |
| --- | --- |

(b)

sprejme sklep, s katerim potrdi, da je zadevna nova zakonodaja ali sprememba v skladu s tem sporazumom; ali

| (c) | priporoči kakršne koli druge ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja tega sporazuma, ki jih je treba sprejeti v razumnem roku. |
| --- | --- |

(c)

priporoči kakršne koli druge ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja tega sporazuma, ki jih je treba sprejeti v razumnem roku.

Člen 27

Prenehanje veljavnosti

1.   Ta sporazum je sklenjen za nedoločen čas.

2.   Katera koli pogodbenica lahko kadar koli po diplomatski poti pisno obvesti drugo pogodbenico o svoji odločitvi, da odpoveduje ta sporazum. Hkrati o tem obvesti ICAO. Ta sporazum preneha veljati opolnoči GMT na koncu prometne sezone Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA) eno leto po datumu pisnega uradnega obvestila o prenehanju veljavnosti razen če:

| (a) | ni pred iztekom tega roka obvestilo v soglasju obeh pogodbenic umaknjeno; ali |
| --- | --- |

(a)

ni pred iztekom tega roka obvestilo v soglasju obeh pogodbenic umaknjeno; ali

| (b) | pogodbenica, ki ni tista, ki poda obvestilo o prenehanju veljavnosti, zahteva daljše obdobje, ki ne presega 18 mesecev, da bi zagotovila uspešna pogajanja o naknadni ureditvi, ki se uporablja za zračne prevoze med zadevnimi ozemlji pogodbenic. |
| --- | --- |

(b)

pogodbenica, ki ni tista, ki poda obvestilo o prenehanju veljavnosti, zahteva daljše obdobje, ki ne presega 18 mesecev, da bi zagotovila uspešna pogajanja o naknadni ureditvi, ki se uporablja za zračne prevoze med zadevnimi ozemlji pogodbenic.

Člen 28

Registracija pri Mednarodni organizaciji civilnega letalstva in sekretariatu Združenih narodov

Ta sporazum in vse spremembe sporazuma se registrirajo pri ICAO in pri sekretariatu ZN.

Člen 29

Začetek veljavnosti

1.   Ta sporazum začne veljati en mesec po datumu zadnje note v izmenjavi diplomatskih not med pogodbenicama, ki potrjuje, da so zaključeni vsi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma. V namen te izmenjave Hašemitska kraljevina Jordanija izroči Generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije svojo diplomatsko noto Evropski uniji in njenim državam članicam, Generalni sekretariat Sveta Evropske unije pa izroči Hašemitski kraljevini Jordaniji diplomatsko noto Evropske unije in njenih držav članic. Diplomatska nota Evropske unije in njenih držav članic vsebuje sporočila vseh držav članic, ki potrjujejo, da so končani njihovi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma.

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena pogodbenici soglašata, da se ta sporazum začne začasno uporabljati prvi dan v mesecu, ki sledi najzgodnejšemu (i) datumu zadnje note, s katero se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku postopkov, potrebnih za začasno uporabo tega sporazuma, ali (ii) v skladu z njunimi notranjimi postopki in/ali domačo zakonodajo pogodbenic, kakor je ustrezno, datumu, ki je 12 mesecev poznejši od datuma podpisa tega sporazuma.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

V Bruslju, dne petnajstega decembra leta dva tisoč deset, v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage égalament la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā –

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

Image

---

(1)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

1

PRILOGA I

DOGOVORJENE STORITVE IN DOLOČENE PROGE

| 1. | Ta priloga je v skladu s prehodnimi določbami iz Priloge II k temu sporazumu. |
| --- | --- |

1.

Ta priloga je v skladu s prehodnimi določbami iz Priloge II k temu sporazumu.

| 2. | Vsaka pogodbenica prizna letalskim prevoznikom druge pogodbenice pravico do opravljanja storitev zračnih prevozov na progah, določenih v nadaljevanju:






  (a) | za letalske prevoznike Evropske unije: kraji v Evropski uniji – eden ali več krajev vmesnega pristanka v državah Euromed, državah ECAA ali državah, naštetih v Prilogi IV – eden ali več krajev v Jordaniji; |
| --- | --- | --- |

2.

Vsaka pogodbenica prizna letalskim prevoznikom druge pogodbenice pravico do opravljanja storitev zračnih prevozov na progah, določenih v nadaljevanju:

(a)

za letalske prevoznike Evropske unije: kraji v Evropski uniji – eden ali več krajev vmesnega pristanka v državah Euromed, državah ECAA ali državah, naštetih v Prilogi IV – eden ali več krajev v Jordaniji;

| (b) | za jordanske letalske prevoznike: kraji v Jordaniji – eden ali več krajev vmesnega pristanka v državah Euromed, ECAA ali državah, naštetih v Prilogi IV – eden ali več krajev v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(b)

za jordanske letalske prevoznike: kraji v Jordaniji – eden ali več krajev vmesnega pristanka v državah Euromed, ECAA ali državah, naštetih v Prilogi IV – eden ali več krajev v Evropski uniji.

| 3. | Prevozi, ki se opravljajo v skladu z odstavkom 2 te priloge, se za jordanske letalske prevoznike začnejo ali končajo na ozemlju Jordanije, za letalske prevoznike Skupnosti pa na ozemlju Evropske unije. |
| --- | --- |

3.

Prevozi, ki se opravljajo v skladu z odstavkom 2 te priloge, se za jordanske letalske prevoznike začnejo ali končajo na ozemlju Jordanije, za letalske prevoznike Skupnosti pa na ozemlju Evropske unije.

| 4. | Letalski prevozniki obeh pogodbenic lahko na katerem koli letu ali na vseh letih in po svoji izbiri:






  (a) | opravljajo lete v eni ali v obeh smereh; |
| --- | --- | --- |

4.

Letalski prevozniki obeh pogodbenic lahko na katerem koli letu ali na vseh letih in po svoji izbiri:

(a)

opravljajo lete v eni ali v obeh smereh;

| (b) | kombinirajo različne številke letov v okviru enega upravljanja zrakoplova; |
| --- | --- |

(b)

kombinirajo različne številke letov v okviru enega upravljanja zrakoplova;

| (c) | opravljajo prevoze med kraji vmesnega pristanka, kot je določeno v odstavku 2 te priloge, in med kraji na ozemljih pogodbenic v kateri koli kombinaciji in katerem koli vrstnem redu; |
| --- | --- |

(c)

opravljajo prevoze med kraji vmesnega pristanka, kot je določeno v odstavku 2 te priloge, in med kraji na ozemljih pogodbenic v kateri koli kombinaciji in katerem koli vrstnem redu;

| (d) | izpustijo pristanke v katerem koli kraju ali krajih; |
| --- | --- |

(d)

izpustijo pristanke v katerem koli kraju ali krajih;

| (e) | kadar koli preusmerijo promet s katerega koli svojega zrakoplova na kateri koli drug svoj zrakoplov; |
| --- | --- |

(e)

kadar koli preusmerijo promet s katerega koli svojega zrakoplova na kateri koli drug svoj zrakoplov;

| (f) | pristajajo v katerih koli krajih, ne glede na to, ali so znotraj ali zunaj ozemlja ene ali druge pogodbenice; |
| --- | --- |

(f)

pristajajo v katerih koli krajih, ne glede na to, ali so znotraj ali zunaj ozemlja ene ali druge pogodbenice;

| (g) | izvajajo tranzitni promet čez ozemlje druge pogodbenice; |
| --- | --- |

(g)

izvajajo tranzitni promet čez ozemlje druge pogodbenice;

| (h) | kombinirajo promet na istem zrakoplovu, ne glede na to, od kod se tak promet začne. |
| --- | --- |

(h)

kombinirajo promet na istem zrakoplovu, ne glede na to, od kod se tak promet začne.

| 5. | Vsaka pogodbenica vsakemu letalskemu prevozniku dovoli, da na podlagi poslovnih premislekov na trgu določi pogostost in zmogljivost mednarodnih zračnih prevozov, ki jih nudijo. V skladu s to pravico nobena pogodbenica enostransko ne omejuje obsega prometa, pogostosti ali rednosti prevozov ali tipa ali tipov zrakoplovov, ki jih uporabljajo letalski prevozniki druge pogodbenice, razen zaradi carinjenja, iz tehničnih, operativnih ali okoljskih razlogov, ali zaradi varovanja zdravja. |
| --- | --- |

5.

Vsaka pogodbenica vsakemu letalskemu prevozniku dovoli, da na podlagi poslovnih premislekov na trgu določi pogostost in zmogljivost mednarodnih zračnih prevozov, ki jih nudijo. V skladu s to pravico nobena pogodbenica enostransko ne omejuje obsega prometa, pogostosti ali rednosti prevozov ali tipa ali tipov zrakoplovov, ki jih uporabljajo letalski prevozniki druge pogodbenice, razen zaradi carinjenja, iz tehničnih, operativnih ali okoljskih razlogov, ali zaradi varovanja zdravja.

| 6. | Letalski prevozniki obeh pogodbenic lahko opravljajo prevoze zlasti, a ne izključno, v okviru ureditev o skupni uporabi oznak poletov, v katerem koli kraju v tretji državi, ki ni vključen na določenih progah, če ne uveljavljajo pravic pete svoboščine. |
| --- | --- |

6.

Letalski prevozniki obeh pogodbenic lahko opravljajo prevoze zlasti, a ne izključno, v okviru ureditev o skupni uporabi oznak poletov, v katerem koli kraju v tretji državi, ki ni vključen na določenih progah, če ne uveljavljajo pravic pete svoboščine.

PRILOGA II

PREHODNE DOLOČBE

| 1. | Izvajanje in uporaba vseh določb tega sporazuma, zlasti standardov, opredeljenih v Prilogi III, razen dela B navedene priloge, se preverita z ovrednotenjem v skladu s pristojnostjo Evropske unije in potrdita s sklepom Skupnega odbora. Takšno ovrednotenje se opravi najprej (i) na datum, ko Jordanija Skupni odbor uradno obvesti o izpolnjevanju uskladitvenega postopka, ki temelji na Prilogi III k temu sporazumu, ali (ii) eno leto po začetku veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

1.

Izvajanje in uporaba vseh določb tega sporazuma, zlasti standardov, opredeljenih v Prilogi III, razen dela B navedene priloge, se preverita z ovrednotenjem v skladu s pristojnostjo Evropske unije in potrdita s sklepom Skupnega odbora. Takšno ovrednotenje se opravi najprej (i) na datum, ko Jordanija Skupni odbor uradno obvesti o izpolnjevanju uskladitvenega postopka, ki temelji na Prilogi III k temu sporazumu, ali (ii) eno leto po začetku veljavnosti tega sporazuma.

| 2. | Ne glede na določbe Priloge I dogovorjene storitve in določene proge tega sporazuma do sprejetja sklepa iz odstavka 1 Priloge II ne vključujejo pravice letalskih prevoznikov obeh pogodbenic do uveljavitve pete svoboščine, vključno za letalske prevoznike Jordanije med kraji znotraj ozemlja Evropske unije. Vendar se lahko vse prometne pravice, že dodeljene z enim od dvostranskih sporazumov med Jordanijo in državami članicami Evropske unije, še naprej uresničujejo, če ni diskriminacije med letalskimi prevozniki Evropske unije na podlagi državljanstva. |
| --- | --- |

2.

Ne glede na določbe Priloge I dogovorjene storitve in določene proge tega sporazuma do sprejetja sklepa iz odstavka 1 Priloge II ne vključujejo pravice letalskih prevoznikov obeh pogodbenic do uveljavitve pete svoboščine, vključno za letalske prevoznike Jordanije med kraji znotraj ozemlja Evropske unije. Vendar se lahko vse prometne pravice, že dodeljene z enim od dvostranskih sporazumov med Jordanijo in državami članicami Evropske unije, še naprej uresničujejo, če ni diskriminacije med letalskimi prevozniki Evropske unije na podlagi državljanstva.

| 3. | Brez poseganja v odstavek 1 te priloge se izvajanje in uporaba varnostnih standardov, opredeljenih v delu B Priloge III, preverita z ovrednotenjem v okviru odgovornosti Evropske unije in potrdita s sklepom Skupnega odbora. Zaupni del zakonodaje o varovanju v letalstvu, kot je navedena v delu B Priloge III se deli z Jordanijo šele, ko je tak sklep sprejet. |
| --- | --- |

3.

Brez poseganja v odstavek 1 te priloge se izvajanje in uporaba varnostnih standardov, opredeljenih v delu B Priloge III, preverita z ovrednotenjem v okviru odgovornosti Evropske unije in potrdita s sklepom Skupnega odbora. Zaupni del zakonodaje o varovanju v letalstvu, kot je navedena v delu B Priloge III se deli z Jordanijo šele, ko je tak sklep sprejet.

| 4. | Vsi letalski prevozniki obeh pogodbenic imajo najpozneje od 1. januarja 2016 na letališču Queen Alia International Airport koristi iz pravice, določene v odstavku 3(a)(i) člena 8 („samooskrba“). Do takrat so storitve zemeljske oskrbe na navedenem letališču na voljo vsem letalskim prevoznikom na enakovredni in nediskriminatorni osnovi; cene takih storitev ne presegajo njihovih celotnih stroškov, vključno s primernim donosom sredstev po amortizaciji. |
| --- | --- |

4.

Vsi letalski prevozniki obeh pogodbenic imajo najpozneje od 1. januarja 2016 na letališču Queen Alia International Airport koristi iz pravice, določene v odstavku 3(a)(i) člena 8 („samooskrba“). Do takrat so storitve zemeljske oskrbe na navedenem letališču na voljo vsem letalskim prevoznikom na enakovredni in nediskriminatorni osnovi; cene takih storitev ne presegajo njihovih celotnih stroškov, vključno s primernim donosom sredstev po amortizaciji.

PRILOGA III

SEZNAM PRAVIL ZA CIVILNO LETALSTVO

A.   VARNOST V LETALSTVU

Št. 3922/91

Uredba Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 2176/96 z dne 13. novembra 1996, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 2176/96 z dne 13. novembra 1996, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1069/1999 z dne 25. maja 1999, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1069/1999 z dne 25. maja 1999, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 2871/2000 z dne 28. decembra 2000, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 2871/2000 z dne 28. decembra 2000, ki Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva prilagaja znanstvenemu in tehničnemu napredku

| — | Uredbo (ES) št. 1592/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1592/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu

Veljavne določbe: členi 1 do 10, 12 in 13, razen člena 4(1) in drugega stavka člena 8(2), priloge I, II in III. Za uporabo člena 12 se „države članice“ razumejo kot „države članice Evropske unije“.

| — | Uredbo (ES) št. 1899/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1899/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva

| — | Uredbo (ES) št. 1900/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1900/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008 z dne 11. decembra 2007 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 glede skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov, ki se uporabljajo za komercialni letalski promet |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008 z dne 11. decembra 2007 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 glede skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov, ki se uporabljajo za komercialni letalski promet

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008 z dne 20. avgusta 2008 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 glede skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov, ki se uporabljajo za komercialni prevoz z letali |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008 z dne 20. avgusta 2008 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 glede skupnih tehničnih predpisov in upravnih postopkov, ki se uporabljajo za komercialni prevoz z letali

Veljavne določbe: členi 1 do 10, 12 do 13, razen člena 4(1) in drugega stavka člena 8(2), priloge I do III. Za uporabo člena 12 se „države članice“ razumejo kot „države članice Evropske unije“.

Št. 216/2008

Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES

Veljavne določbe: členi 1 do 68, razen člena 65, drugi pododstavek člena 69(1), člen 69(4), priloge I do VI

Št. 94/56

Direktiva Sveta 94/56/ES z dne 21. novembra 1994 o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč in incidentov v civilnem letalstvu

Veljavne določbe: členi 1 do 12

Št. 2003/42

Direktiva 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu

Veljavne določbe: členi 1 do 11, prilogi I in II

Št. 1702/2003

Uredba Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij, kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 381/2005 z dne 7. marca 2005, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 381/2005 z dne 7. marca 2005, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 706/2006 z dne 8. maja 2006, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1702/2003 v zvezi z obdobjem med katerim lahko države članice izdajajo potrdila z omejeno veljavnostjo |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 706/2006 z dne 8. maja 2006, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1702/2003 v zvezi z obdobjem med katerim lahko države članice izdajajo potrdila z omejeno veljavnostjo

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 335/2007 z dne 28. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 335/2007 z dne 28. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 375/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 375/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 287/2008 z dne 28. marca 2008 o podaljšanju obdobja veljavnosti iz člena 2c(3) Uredbe (ES) št. 1702/2003 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 287/2008 z dne 28. marca 2008 o podaljšanju obdobja veljavnosti iz člena 2c(3) Uredbe (ES) št. 1702/2003

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1057/2008 z dne 27. oktobra 2008 o spremembi Dodatka II Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003 o certifikatu pregleda plovnosti (obrazec EASA 15a) |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1057/2008 z dne 27. oktobra 2008 o spremembi Dodatka II Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003 o certifikatu pregleda plovnosti (obrazec EASA 15a)

Veljavne določbe: členi 1 do 4, Priloga. Prehodna obdobja iz te uredbe določi Skupni odbor.

Št. 2042/2003

Uredba Komisije (ES) št. 2042/2003 z dne 20. novembra 2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami

Veljavne določbe: členi 1 do 6, priloge I do IV

Kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 707/2006 z dne 8. maja 2006 ki spreminja Uredbo (ES) št. 2042/2003 glede odobritev z omejenim trajanjem in Prilog I in III |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 707/2006 z dne 8. maja 2006 ki spreminja Uredbo (ES) št. 2042/2003 glede odobritev z omejenim trajanjem in Prilog I in III

| — | Uredba Komisije (ES) št. 376/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2042/2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (ES) št. 376/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2042/2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami

| — | Uredba Komisije (ES) št. 1056/2008 z dne 27. oktobra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 2042/2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (ES) št. 1056/2008 z dne 27. oktobra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 2042/2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami

Veljavne določbe: členi 1 do 6, priloge I do IV

B.   VAROVANJE V LETALSTVU

Št. 300/2008

Uredba (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002

Veljavne določbe: členi 1 do 18, člen 21, člen 24(2) in (3), Priloga

Št. 820/2008

Uredba Komisije (ES) št. 820/2008 z dne 8. avgusta 2008 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva

Veljavne določbe: členi 1 do 6, Priloga, Dodatek 1

Št. 1217/2003

Uredba Komisije (ES) št. 1217/2003 z dne 4. julija 2003 o določitvi skupnih zahtev za nacionalne programe obvladovanja kakovosti na področju varnosti civilnega letalstva

Veljavne določbe: členi 1 do 11, prilogi I in II

Št. 1486/2003

Uredba Komisije (ES) št. 1486/2003 z dne 22. avgusta 2003 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju varnosti civilnega letalstva

Veljavne določbe: členi 1 do 16

Št. 1138/2004

Uredba Komisije (ES) št. 1138/2004 z dne 21. junija 2004 o uvedbi skupne opredelitve kritičnih delov varnostnih območij omejenega gibanja na letališčih

Veljavne določbe: členi 1 do 8

C.   UPRAVLJANJE ZRAČNEGA PROMETA

Št. 549/2004

Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba)

Veljavne določbe: členi 1 do 4, 6 in 9 do 14

Št. 550/2004

Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (uredba o izvajanju služb)

Veljavne določbe: členi 1 do 19

Št. 551/2004

Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru)

Veljavne določbe: členi 1 do 11

Št. 552/2004

Uredba (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti)

Veljavne določbe: členi 1 do 12

Št. 2096/2005

Uredba Komisije (ES) št. 2096/2005 z dne 20. decembra 2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1315/2007 z dne 8. novembra 2007 o varnostnem nadzoru pri upravljanju zračnega prometa in spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1315/2007 z dne 8. novembra 2007 o varnostnem nadzoru pri upravljanju zračnega prometa in spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005

Veljavne določbe: členi 1 do 9, priloge I do V

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 482/2008 z dne 30. maja 2008 o vzpostavitvi sistema za zagotavljanje varnosti programske opreme, ki ga morajo uvesti izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, in spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 2096/2005 |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 482/2008 z dne 30. maja 2008 o vzpostavitvi sistema za zagotavljanje varnosti programske opreme, ki ga morajo uvesti izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, in spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 2096/2005

Veljavne določbe: členi 1 do 5, prilogi I in II

Št. 2150/2005

Uredba Komisije (ES) št. 2150/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora

Veljavne določbe: členi 1 do 9, Priloga

Št. 1794/2006

Uredba Komisije (ES) št. 1794/2006 z dne 6. decembra 2006 o določitvi skupne ureditve pristojbin za navigacijske službe zračnega prometa

Veljavne določbe: členi 1 do 17, člena 18 in 19, priloge I do VI

D.   OKOLJE

Št. 2006/93

Direktiva 2006/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988)

Veljavne določbe: členi 1 do 6 ter prilogi I in II

Št. 2002/30

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti

Veljavne določbe: členi 1 do 15, prilogi I in II

Št. 2002/49

Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa

Veljavne določbe: členi 1 do 16, priloge I do IV

E.   VARSTVO POTROŠNIKOV

Št. 90/314

Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih

Veljavne določbe: členi 1 do 10

Št. 93/13

Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah

Veljavne določbe: členi 1 do 10 in Priloga

Št. 95/46

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov

Veljavne določbe: členi 1 do 34

Št. 2027/97

Uredba Sveta (ES) št. 2027/97 z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč,

kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 889/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. maja 2002 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2027/97 |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 889/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. maja 2002 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2027/97

Veljavne določbe: členi 1 do 8

Št. 261/2004

Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91

Veljavne določbe: členi 1 do 17

Št. 1107/2006

Uredba (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu

Veljavne določbe: členi 1 do 17, prilogi I in II

F.   RAČUNALNIŠKI SISTEMI REZERVACIJ

Št. 80/2009

Uredba (ES) št. 80/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2299/89

G.   SOCIALNI VIDIKI

Št. 1989/391

Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu

Veljavne določbe: členi 1 do 16 ter člena 18 in 19

Št. 2003/88

Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa

Veljavne določbe: členi 1 do 19, 21 do 24 in 26 do 29

Št. 2000/79

Direktiva Sveta 2000/79/ES z dne 27. novembra 2000 o Evropskem sporazumu o razporejanju delovnega časa mobilnih delavcev v civilnem letalstvu, ki so ga sklenili AEA (Združenje evropskih letalskih prevoznikov), ETF (Evropska federacija delavcev v prometu), ECA (Evropsko združenje pilotov), ERA (Evropsko združenje regionalnih letalskih prevoznikov) in IACA (Mednarodno združenje letalskih prevoznikov)

PRILOGA IV

SEZNAM DRUGIH DRŽAV IZ ČLENOV 3 IN 4 TER PRILOGE I

| 1. | Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

1.

Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| 2. | Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

2.

Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| 3. | Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru); |
| --- | --- |

3.

Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

| 4. | Švicarska konfederacija (v skladu Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo). |
| --- | --- |

4.

Švicarska konfederacija (v skladu Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo).

---

UREDBE

| 6.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 334/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 334/31

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1153/2012

z dne 3. decembra 2012

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 9(4) in člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s Svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po protidampinški preiskavi (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) z Uredbo (ES) št. 1338/2006 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz semiš usnja, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država) (v nadaljnjem besedilu: dokončni protidampinški ukrepi). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 58,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je po protidampinški preiskavi (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) z Uredbo (ES) št. 1338/2006 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz semiš usnja, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država) (v nadaljnjem besedilu: dokončni protidampinški ukrepi). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 58,9 %.

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (2) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov (3)14. junija 2011 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila UK Leather Federation (v nadaljnjem besedilu: vložnik), ki predstavlja več kot 50 % celotne proizvodnje semiš usnja v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov (3)14. junija 2011 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila UK Leather Federation (v nadaljnjem besedilu: vložnik), ki predstavlja več kot 50 % celotne proizvodnje semiš usnja v Uniji.

| (3) | Poslani zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škodil industriji Unije. |
| --- | --- |

(3)

Poslani zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škodil industriji Unije.

3.   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (4) | Komisija je po posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 13. septembra 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je po posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 13. septembra 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

4.   Preiskava

4.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (5) | Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2010 do 30. junija 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Preučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2010 do 30. junija 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Preučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

4.2   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (6) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika in druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika in druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (7) | Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev Unije, proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi in nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali bi bilo treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev Unije, proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi in nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali bi bilo treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.

| (8) | Uporabljeno je bilo vzorčenje za proizvajalce Unije in od treh znanih proizvajalcev Unije sta bili vzorčeni dve skupini proizvajalcev. |
| --- | --- |

(8)

Uporabljeno je bilo vzorčenje za proizvajalce Unije in od treh znanih proizvajalcev Unije sta bili vzorčeni dve skupini proizvajalcev.

| (9) | Kontaktiranih je bilo šest znanih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Vendar pa nobena od teh družb ni sodelovala v preiskavi. |
| --- | --- |

(9)

Kontaktiranih je bilo šest znanih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Vendar pa nobena od teh družb ni sodelovala v preiskavi.

| (10) | V zvezi z uvozniki je bilo identificiranih 35 nepovezanih uvoznikov semiš usnja v Uniji, ki so bili pozvani, da zagotovijo informacije za vzorčenje. Samo dva od njih sta se javila in bila pripravljena sodelovati v trenutnem pregledu. Zato za nepovezane uvoznike vzorčenje ni bilo potrebno. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi z uvozniki je bilo identificiranih 35 nepovezanih uvoznikov semiš usnja v Uniji, ki so bili pozvani, da zagotovijo informacije za vzorčenje. Samo dva od njih sta se javila in bila pripravljena sodelovati v trenutnem pregledu. Zato za nepovezane uvoznike vzorčenje ni bilo potrebno.

| (11) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku. Prejeti so bili odgovori od vzorčenih skupin proizvajalcev Unije in dveh sodelujočih nepovezanih uvoznikov. Nobeden od proizvajalcev izvoznikov v LRK ni sodeloval v pregledu in nobeno ustrezno združenje potrošnikov Komisiji ni zagotovilo informacij ali se ji javilo med preiskavo. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku. Prejeti so bili odgovori od vzorčenih skupin proizvajalcev Unije in dveh sodelujočih nepovezanih uvoznikov. Nobeden od proizvajalcev izvoznikov v LRK ni sodeloval v pregledu in nobeno ustrezno združenje potrošnikov Komisiji ni zagotovilo informacij ali se ji javilo med preiskavo.

| (12) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani: |
| --- | --- |

(12)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:

| — | Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Združeno kraljestvo, in |
| --- | --- |

—

Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Združeno kraljestvo, in

| — | Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italija. |
| --- | --- |

—

Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italija.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (13) | Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot v prvotni preiskavi, tj. semiš usnje in kombinacija semiš usnja, razrezano v oblike ali nerazrezano, vključno s „crust“ semiš usnjem in kombinacijo „crust“ semiš usnja, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90. |
| --- | --- |

(13)

Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot v prvotni preiskavi, tj. semiš usnje in kombinacija semiš usnja, razrezano v oblike ali nerazrezano, vključno s „crust“ semiš usnjem in kombinacijo „crust“ semiš usnja, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90.

| (14) | S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v LRK, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(14)

S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v LRK, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

| (15) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga.

1.   Uvodne opombe

| (16) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, nobeden od šestih kontaktiranih proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni sodeloval v preiskavi in ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja dampinga so morale temeljiti na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah, ki jih je predložil vložnik, vključno z informacijami v zahtevku za pregled, in na statistiki v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, nobeden od šestih kontaktiranih proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni sodeloval v preiskavi in ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja dampinga so morale temeljiti na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah, ki jih je predložil vložnik, vključno z informacijami v zahtevku za pregled, in na statistiki v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

2.   Damping uvoza v OPP

2.1   Primerljiva država

| (17) | V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane normalne vrednosti, pridobljene v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom (v nadaljnjem besedilu: primerljiva država), ali cene iz primerljive države v druge države, vključno z Unijo, ali, kadar to ni mogoče, na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(17)

V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane normalne vrednosti, pridobljene v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom (v nadaljnjem besedilu: primerljiva država), ali cene iz primerljive države v druge države, vključno z Unijo, ali, kadar to ni mogoče, na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.

| (18) | V prvotni preiskavi so bile kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabljene ZDA. Edini proizvajalec semiš usnja v ZDA v času prvotne preiskave je odtlej zaprl svoj proizvodni obrat. Od takrat se semiš usnje uvaža iz skupnega podjetja v Turčiji. Ker v ZDA ni več znatne proizvodnje semiš usnja, so bile v obvestilu o začetku iz tega pregleda kot primerljive države predvidene druge države, in sicer Nova Zelandija, Turčija in Indija. Kontaktirani so bili proizvajalci iz možnih primerljivih držav Nove Zelandije, Turčije in Indije, vendar sodelovanja ni bilo mogoče vzpostaviti. |
| --- | --- |

(18)

V prvotni preiskavi so bile kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabljene ZDA. Edini proizvajalec semiš usnja v ZDA v času prvotne preiskave je odtlej zaprl svoj proizvodni obrat. Od takrat se semiš usnje uvaža iz skupnega podjetja v Turčiji. Ker v ZDA ni več znatne proizvodnje semiš usnja, so bile v obvestilu o začetku iz tega pregleda kot primerljive države predvidene druge države, in sicer Nova Zelandija, Turčija in Indija. Kontaktirani so bili proizvajalci iz možnih primerljivih držav Nove Zelandije, Turčije in Indije, vendar sodelovanja ni bilo mogoče vzpostaviti.

| (19) | Normalna vrednost je bila zaradi nesodelovanja proizvajalca v primerljivi državi določena na podlagi informacij o povprečni ceni uvoza iz Indije v Unijo, kot so na voljo v uvozni statistiki Eurostata za OPP (Indija je država z največjim obsegom uvoza v Unijo). Izvozna cena je zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK temeljila na informacijah o povprečni ceni kitajskega uvoza v Unijo, kot so na voljo v uvozni statistiki Eurostata za OPP. Na tej podlagi je bila stopnja dampinga določena kot razlika med povprečno ceno indijskega uvoza v Unijo, uporabljeno kot normalna vrednost, in povprečno ceno kitajskega uvoza, uporabljeno kot izvozna cena. Rezultat izračuna dampinga je bila stopnja dampinga 64 %. |
| --- | --- |

(19)

Normalna vrednost je bila zaradi nesodelovanja proizvajalca v primerljivi državi določena na podlagi informacij o povprečni ceni uvoza iz Indije v Unijo, kot so na voljo v uvozni statistiki Eurostata za OPP (Indija je država z največjim obsegom uvoza v Unijo). Izvozna cena je zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK temeljila na informacijah o povprečni ceni kitajskega uvoza v Unijo, kot so na voljo v uvozni statistiki Eurostata za OPP. Na tej podlagi je bila stopnja dampinga določena kot razlika med povprečno ceno indijskega uvoza v Unijo, uporabljeno kot normalna vrednost, in povprečno ceno kitajskega uvoza, uporabljeno kot izvozna cena. Rezultat izračuna dampinga je bila stopnja dampinga 64 %.

2.2   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

| (20) | Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila preučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Ker v tej preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK, spodaj navedeni sklepi temeljijo na dejstvih, ki so na voljo v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na informacijah iz zahtevka za pregled, podatkih vložnika ter Eurostatovih podatkih. |
| --- | --- |

(20)

Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila preučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Ker v tej preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK, spodaj navedeni sklepi temeljijo na dejstvih, ki so na voljo v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na informacijah iz zahtevka za pregled, podatkih vložnika ter Eurostatovih podatkih.

| (21) | V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: razvoj uvoza iz LRK, proizvodnja in neizkoriščene zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov ter privlačnost trga Unije v smislu cen in obsega. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: razvoj uvoza iz LRK, proizvodnja in neizkoriščene zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov ter privlačnost trga Unije v smislu cen in obsega.

| (22) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 32, primerjava cen uvoza iz LRK v OPP in cen industrije Unije kaže znatno nelojalno nižanje cen (51,6 %). Trg Unije ostaja privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike v smislu cen in obsega. To je podkrepljeno še z dejstvom, da so v LRK po uvedbi ukrepov, ko se je uvoz iz LRK zmanjšal, na razpolago znatne proizvodne zmogljivosti. Že pred uvedbo ukrepov je LRK potrojila svoj tržni delež Unije za ta izdelek – z 10,7 % tržnega deleža Unije leta 2001 na 31,7 % leta 2004. Poleg tega so kitajske izvozne cene za Unijo še vedno višje od cen na trgih nekaterih drugih tretjih držav, zaradi česar je trg Unije privlačnejši za kitajske proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(22)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 32, primerjava cen uvoza iz LRK v OPP in cen industrije Unije kaže znatno nelojalno nižanje cen (51,6 %). Trg Unije ostaja privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike v smislu cen in obsega. To je podkrepljeno še z dejstvom, da so v LRK po uvedbi ukrepov, ko se je uvoz iz LRK zmanjšal, na razpolago znatne proizvodne zmogljivosti. Že pred uvedbo ukrepov je LRK potrojila svoj tržni delež Unije za ta izdelek – z 10,7 % tržnega deleža Unije leta 2001 na 31,7 % leta 2004. Poleg tega so kitajske izvozne cene za Unijo še vedno višje od cen na trgih nekaterih drugih tretjih držav, zaradi česar je trg Unije privlačnejši za kitajske proizvajalce izvoznike.

| (23) | Navedena analiza kaže, da je kitajski izvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah z zelo visokimi stopnjami dampinga. Zlasti glede na analizo ravni cen v Uniji ter glede na razpoložljive zmogljivosti v LRK je mogoče ugotoviti, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru odprave ukrepov. |
| --- | --- |

(23)

Navedena analiza kaže, da je kitajski izvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah z zelo visokimi stopnjami dampinga. Zlasti glede na analizo ravni cen v Uniji ter glede na razpoložljive zmogljivosti v LRK je mogoče ugotoviti, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru odprave ukrepov.

D.   ŠKODA

1.   Industrija Unije

| (24) | V Uniji podobni izdelek proizvajajo tri družbe (skupine družb). Dve izmed njih zastopa vložnik, sedež pa imata v Združenem kraljestvu oziroma Italiji ter nekaj obratov na Poljskem in v Romuniji. Tretji proizvajalec ima sedež v Italiji in podpira zahtevek. Vsi drugi proizvajalci semiš usnja so sporočili, da so svoje proizvodne obrate zaprli leta 2006, ko so bili uvedeni prvotni ukrepi. |
| --- | --- |

(24)

V Uniji podobni izdelek proizvajajo tri družbe (skupine družb). Dve izmed njih zastopa vložnik, sedež pa imata v Združenem kraljestvu oziroma Italiji ter nekaj obratov na Poljskem in v Romuniji. Tretji proizvajalec ima sedež v Italiji in podpira zahtevek. Vsi drugi proizvajalci semiš usnja so sporočili, da so svoje proizvodne obrate zaprli leta 2006, ko so bili uvedeni prvotni ukrepi.

| (25) | Celotna proizvodnja Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe je bila določena na podlagi izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in osnovnih makro podatkov, ki jih je predložil tretji proizvajalec pri preverjanju zastopanosti/vzorčenju. Te družbe predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter se v nadaljevanju imenujejo „industrija Unije“. Dva vzorčena proizvajalca predstavljata 80 % proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(25)

Celotna proizvodnja Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe je bila določena na podlagi izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in osnovnih makro podatkov, ki jih je predložil tretji proizvajalec pri preverjanju zastopanosti/vzorčenju. Te družbe predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter se v nadaljevanju imenujejo „industrija Unije“. Dva vzorčena proizvajalca predstavljata 80 % proizvodnje Unije.

| (26) | Ker mikroekonomski kazalniki škode temeljijo samo na podatkih iz dveh družb, so izraženi v obliki indeksa, da se v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohrani zaupnost. |
| --- | --- |

(26)

Ker mikroekonomski kazalniki škode temeljijo samo na podatkih iz dveh družb, so izraženi v obliki indeksa, da se v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohrani zaupnost.

2.   Potrošnja na trgu Unije

| (27) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter Eurostatovih podatkov o uvozu. |
| --- | --- |

(27)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter Eurostatovih podatkov o uvozu.

| (28) | Opozoriti je treba tudi, da so se od leta 2010 prek Španije uvažale znatne količine poceni semiš usnja v druge dele Unije (okrog 31 % v smislu tržnega deleža). Opozoriti je treba, da Španija ne proizvaja več podobnega izdelka ter da prodaja semiš usnja iz Španije v druge dele Unije presega uvoz. Te količine so se dodale podatku o potrošnji. Med letom 2008 in OPP se je potrošnja Unije povečala za 26 %, večinoma leta 2009 in 2010.

  Tabela 1 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja Unije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (5) | 22 107 | 22 300 | 28 434 | 27 827 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 101 | 129 | 126 |

(28)

Opozoriti je treba tudi, da so se od leta 2010 prek Španije uvažale znatne količine poceni semiš usnja v druge dele Unije (okrog 31 % v smislu tržnega deleža). Opozoriti je treba, da Španija ne proizvaja več podobnega izdelka ter da prodaja semiš usnja iz Španije v druge dele Unije presega uvoz. Te količine so se dodale podatku o potrošnji. Med letom 2008 in OPP se je potrošnja Unije povečala za 26 %, večinoma leta 2009 in 2010.

Tabela 1

2008

2009

2010

OPP

Skupna potrošnja Unije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (5)

22 107

22 300

28 434

27 827

Indeks (2008 = 100)

100

101

129

126

3.   Uvoz iz LRK

(a)   Obseg in tržni delež

| (29) | Po uvedbi ukrepov leta 2006 se je kitajski uvoz znatno zmanjšal in je še vedno precej omejen, v OPP je tako predstavljal tržni delež v višini približno 4 %. Ne glede na to se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza s poreklom iz LRK povečal za 9 odstotnih točk in v OPP dosegel raven 1 103 330 kvadratnih čevljev. Vendar se kitajski uvoz ni povečal enako hitro kot potrošnja Unije in tržni delež kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju zmanjšal.

  Tabela 2 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v 1 000 kvadratnih čevljev) (6) | 1 010,00 | 786,67 | 883,33 | 1 103,33 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 78 | 87 | 109 |
| Tržni delež uvoza iz zadevne države (6) | 5 % | 4 % | 3 % | 4 % |

(29)

Po uvedbi ukrepov leta 2006 se je kitajski uvoz znatno zmanjšal in je še vedno precej omejen, v OPP je tako predstavljal tržni delež v višini približno 4 %. Ne glede na to se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza s poreklom iz LRK povečal za 9 odstotnih točk in v OPP dosegel raven 1 103 330 kvadratnih čevljev. Vendar se kitajski uvoz ni povečal enako hitro kot potrošnja Unije in tržni delež kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju zmanjšal.

Tabela 2

2008

2009

2010

OPP

Obseg uvoza iz zadevne države (v 1 000 kvadratnih čevljev) (6)

1 010,00

786,67

883,33

1 103,33

Indeks (2008 = 100)

100

78

87

109

Tržni delež uvoza iz zadevne države (6)

5 %

4 %

3 %

4 %

(b)   Cene

(i)   
  Razvoj cen

| (30) | Povprečna cena kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju spreminjala. Leta 2009 se je cena v primerjavi z letom 2008 sprva povečala in nato padla za 13 % leta 2010, nato pa se je v OPP vrnila na raven iz leta 2008.

  Tabela 3 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena uvoza iz zadevne države (EUR/kvadratni čevelj) (7) | 0,45 | 0,61 | 0,39 | 0,46 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 136 | 87 | 102 |

(30)

Povprečna cena kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju spreminjala. Leta 2009 se je cena v primerjavi z letom 2008 sprva povečala in nato padla za 13 % leta 2010, nato pa se je v OPP vrnila na raven iz leta 2008.

Tabela 3

2008

2009

2010

OPP

Cena uvoza iz zadevne države (EUR/kvadratni čevelj) (7)

0,45

0,61

0,39

0,46

Indeks (2008 = 100)

100

136

87

102

(ii)   
  Nelojalno nižanje cen

| (31) | Za analizo nelojalnega nižanja cen so bile tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami CIF izvoznikov iz LRK. Zato so bile prodajne cene industrije Unije prilagojene zlasti za stroške kreditov, stroške dostave in pakiranja ter provizije na ravni franko tovarna. Cene CIF izvoza iz LRK so bile pridobljene od Eurostata in prilagojene tako, da zajemajo vse stroške v zvezi s carinjenjem, tj. carinsko tarifo in stroške po uvozu (cena z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem). |
| --- | --- |

(31)

Za analizo nelojalnega nižanja cen so bile tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami CIF izvoznikov iz LRK. Zato so bile prodajne cene industrije Unije prilagojene zlasti za stroške kreditov, stroške dostave in pakiranja ter provizije na ravni franko tovarna. Cene CIF izvoza iz LRK so bile pridobljene od Eurostata in prilagojene tako, da zajemajo vse stroške v zvezi s carinjenjem, tj. carinsko tarifo in stroške po uvozu (cena z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem).

| (32) | Primerjava je pokazala, da je v OPP uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal cene industrije Unije za približno 51,6 %. |
| --- | --- |

(32)

Primerjava je pokazala, da je v OPP uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal cene industrije Unije za približno 51,6 %.

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (33) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (34) | Za analizo škode so bili določeni kazalci škode na naslednjih dveh ravneh:






  — | makroekonomski kazalniki (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, povprečne cene na enoto in višina stopenj dampinga ter okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije na podlagi informacij, zbranih iz v celoti izpolnjenih vprašalnikov za vzorčene družbe, in makro podatkov, ki jih je predložil tretji proizvajalec Unije, |
| --- | --- | --- |

(34)

Za analizo škode so bili določeni kazalci škode na naslednjih dveh ravneh:

—

makroekonomski kazalniki (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, povprečne cene na enoto in višina stopenj dampinga ter okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije na podlagi informacij, zbranih iz v celoti izpolnjenih vprašalnikov za vzorčene družbe, in makro podatkov, ki jih je predložil tretji proizvajalec Unije,

| — | analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok, zmožnost zbiranja kapitala in naložbe) je temeljila na informacijah iz ustrezno preverjenih izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložile vzorčene družbe. Za te informacije se šteje, da so reprezentativne za celotno industrijo Unije. Glede na to, da se ti kazalniki nanašajo na samo dve družbi, absolutnih številk zaradi zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe ni mogoče razkriti, zato so v nadaljevanju navedeni samo indeksi. |
| --- | --- |

—

analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok, zmožnost zbiranja kapitala in naložbe) je temeljila na informacijah iz ustrezno preverjenih izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložile vzorčene družbe. Za te informacije se šteje, da so reprezentativne za celotno industrijo Unije. Glede na to, da se ti kazalniki nanašajo na samo dve družbi, absolutnih številk zaradi zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe ni mogoče razkriti, zato so v nadaljevanju navedeni samo indeksi.

(a)   Makroekonomski kazalniki

4.1   Proizvodnja

| (35) | Od leta 2008 se je proizvodnja Unije nenehno zmanjševala in se je v OPP zmanjšala za 12 % pod ravnjo iz leta 2008, kljub dejstvu, da se je potrošnja v istem obdobju povečala za 26 %.

  Tabela 4 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v 1 000 kvadratnih čevljev) (8) | 7 659 | 7 223 | 7 100 | 6 753 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 94 | 93 | 88 |

(35)

Od leta 2008 se je proizvodnja Unije nenehno zmanjševala in se je v OPP zmanjšala za 12 % pod ravnjo iz leta 2008, kljub dejstvu, da se je potrošnja v istem obdobju povečala za 26 %.

Tabela 4

2008

2009

2010

OPP

Proizvodnja (v 1 000 kvadratnih čevljev) (8)

7 659

7 223

7 100

6 753

Indeks (2008 = 100)

100

94

93

88

4.2   Proizvodna zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (36) | Proizvodna zmogljivost je med letom 2008 in OPP ostala stabilna. Ker je bila izkoriščenost zmogljivosti že na nizki ravni leta 2008, je zmanjšanje proizvodnje med letom 2008 in OPP povzročilo dodatno znatno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti, in sicer za 7 odstotnih točk med letom 2008 in OPP.

  Tabela 5 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v 1 000 kvadratnih čevljev) (9) | 13 290 | 13 290 | 13 290 | 13 290 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (9) | 58 % | 54 % | 53 % | 51 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 94 | 93 | 88 |

(36)

Proizvodna zmogljivost je med letom 2008 in OPP ostala stabilna. Ker je bila izkoriščenost zmogljivosti že na nizki ravni leta 2008, je zmanjšanje proizvodnje med letom 2008 in OPP povzročilo dodatno znatno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti, in sicer za 7 odstotnih točk med letom 2008 in OPP.

Tabela 5

2008

2009

2010

OPP

Proizvodna zmogljivost (v 1 000 kvadratnih čevljev) (9)

13 290

13 290

13 290

13 290

Indeks (2008 = 100)

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti (9)

58 %

54 %

53 %

51 %

Indeks (2008 = 100)

100

94

93

88

4.3   Obseg prodaje

| (37) | Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je med letoma 2008 in 2009 povečala za 5 %, leta 2010 se je zmanjšala za 2 %, v OPP pa je zopet narasla. Na splošno se je obseg prodaje v obravnavanem obdobju povečal za 9 %.

  Tabela 6 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v 1 000 kvadratnih čevljev) (10) | 5 144 | 5 393 | 5 324 | 5 627 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 105 | 103 | 109 |

(37)

Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je med letoma 2008 in 2009 povečala za 5 %, leta 2010 se je zmanjšala za 2 %, v OPP pa je zopet narasla. Na splošno se je obseg prodaje v obravnavanem obdobju povečal za 9 %.

Tabela 6

2008

2009

2010

OPP

Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v 1 000 kvadratnih čevljev) (10)

5 144

5 393

5 324

5 627

Indeks (2008 = 100)

100

105

103

109

4.4   Tržni delež

| (38) | Med letoma 2008 in 2009 je industriji Unije uspelo ponovno povečati tržni delež za 1 % z že tako nizke stopnje 23 % leta 2008, nato pa se je v OPP njen tržni delež zmanjšal za 4 odstotne točke in je tako znašal le 20 %.

  Tabela 7 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Unije (11) | 23 % | 24 % | 19 % | 20 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 104 | 80 | 87 |

(38)

Med letoma 2008 in 2009 je industriji Unije uspelo ponovno povečati tržni delež za 1 % z že tako nizke stopnje 23 % leta 2008, nato pa se je v OPP njen tržni delež zmanjšal za 4 odstotne točke in je tako znašal le 20 %.

Tabela 7

2008

2009

2010

OPP

Tržni delež industrije Unije (11)

23 %

24 %

19 %

20 %

Indeks (2008 = 100)

100

104

80

87

4.5   Rast

| (39) | Med letom 2008 in OPP, ko se je potrošnja Unije povečala za 26 %, se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije povečal samo za 9 %, njihov tržni delež pa se je zmanjšal za 3 odstotne točke. Zato se ugotavlja, da so lahko proizvajalci Unije le malo izkoristili rast trga. |
| --- | --- |

(39)

Med letom 2008 in OPP, ko se je potrošnja Unije povečala za 26 %, se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije povečal samo za 9 %, njihov tržni delež pa se je zmanjšal za 3 odstotne točke. Zato se ugotavlja, da so lahko proizvajalci Unije le malo izkoristili rast trga.

4.6   Zaposlenost

| (40) | Potem ko se je zaposlenost prvič znatno zmanjšala za 9 % med letoma 2008 in 2009, se je raven zaposlenosti v industriji Unije še naprej zmanjševala. Od 74 zaposlenih leta 2008 jih je v OPP ostalo zaposlenih samo 59, kar pomeni skupno zmanjšanje za 19 %.

  Tabela 8 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (število oseb) (12) | 74 | 67 | 62 | 59 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 91 | 84 | 81 |

(40)

Potem ko se je zaposlenost prvič znatno zmanjšala za 9 % med letoma 2008 in 2009, se je raven zaposlenosti v industriji Unije še naprej zmanjševala. Od 74 zaposlenih leta 2008 jih je v OPP ostalo zaposlenih samo 59, kar pomeni skupno zmanjšanje za 19 %.

Tabela 8

2008

2009

2010

OPP

Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (število oseb) (12)

74

67

62

59

Indeks (2008 = 100)

100

91

84

81

4.7   Produktivnost

| (41) | Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je med letom 2008 in OPP povečala za 9 %. To kaže na dejstvo, da se je zaposlovanje zniževalo hitreje kot proizvodnja.

  Tabela 9 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (kvadratni čevlji na zaposlenega) (13) | 104 031 | 107 536 | 114 512 | 113 655 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 103 | 110 | 109 |

(41)

Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je med letom 2008 in OPP povečala za 9 %. To kaže na dejstvo, da se je zaposlovanje zniževalo hitreje kot proizvodnja.

Tabela 9

2008

2009

2010

OPP

Produktivnost (kvadratni čevlji na zaposlenega) (13)

104 031

107 536

114 512

113 655

Indeks (2008 = 100)

100

103

110

109

4.8   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (42) | Prodajne cene industrije Unije na enoto so ostale stabilne med letom 2008 in OPP. Kot je bilo navedeno, je dampinški kitajski uvoz znatno nelojalno nižal cene industrije Unije. Vendar so se ravni cen ohranile na račun tržnega deleža industrije Unije.

  Tabela 10 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu Unije (EUR/kvadratni čevelj) (14) | 1,01 | 0,97 | 1,01 | 1,01 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 96 | 100 | 100 |

(42)

Prodajne cene industrije Unije na enoto so ostale stabilne med letom 2008 in OPP. Kot je bilo navedeno, je dampinški kitajski uvoz znatno nelojalno nižal cene industrije Unije. Vendar so se ravni cen ohranile na račun tržnega deleža industrije Unije.

Tabela 10

2008

2009

2010

OPP

Cena na enoto na trgu Unije (EUR/kvadratni čevelj) (14)

1,01

0,97

1,01

1,01

Indeks (2008 = 100)

100

96

100

100

4.9   Višina stopnje dampinga

| (43) | Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz LRK učinka dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(43)

Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz LRK učinka dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

4.10   Okrevanje od učinkov preteklega dampinga

| (44) | Preučeni kazalniki kažejo, da je gospodarski in finančni položaj industrije Unije kljub uvedbi protidampinških ukrepov leta 2006 ostal zelo ranljiv in oslabljen. Zato dejanskega okrevanja po preteklem dampingu ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije. |
| --- | --- |

(44)

Preučeni kazalniki kažejo, da je gospodarski in finančni položaj industrije Unije kljub uvedbi protidampinških ukrepov leta 2006 ostal zelo ranljiv in oslabljen. Zato dejanskega okrevanja po preteklem dampingu ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.

(b)   Mikroekonomski kazalniki

4.11   Zaloge

| (45) | Raven končnih zalog industrije Unije se je med letom 2008 in OPP znatno povečala za 31 %. Nadaljnja analiza je omogočila bolj natančno oceno razvoja števila mesecev proizvodnje, ki ustrezajo zalogi. V tem oziru je zaloga vzorčenih proizvajalcev leta 2008 ustrezala približno petmesečni proizvodnji (43 %), vendar jih je pritisk dampinškega uvoza prisilil k povečanju zalog na raven, ki ustreza več kot sedmim mesecem proizvodnje (kar ustreza 63 % celotne letne proizvodnje) v OPP. Zato se sklepna ugotovitev, da gibanje zalog kaže na stanje škode, potrdi.

  Tabela 11 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v kvadratnih čevljih) (15) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 116 | 135 | 131 |

(45)

Raven končnih zalog industrije Unije se je med letom 2008 in OPP znatno povečala za 31 %. Nadaljnja analiza je omogočila bolj natančno oceno razvoja števila mesecev proizvodnje, ki ustrezajo zalogi. V tem oziru je zaloga vzorčenih proizvajalcev leta 2008 ustrezala približno petmesečni proizvodnji (43 %), vendar jih je pritisk dampinškega uvoza prisilil k povečanju zalog na raven, ki ustreza več kot sedmim mesecem proizvodnje (kar ustreza 63 % celotne letne proizvodnje) v OPP. Zato se sklepna ugotovitev, da gibanje zalog kaže na stanje škode, potrdi.

Tabela 11

2008

2009

2010

OPP

Končne zaloge (v kvadratnih čevljih) (15)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2008 = 100)

100

116

135

131

4.12   Plače

| (46) | Povprečna plača na zaposlenega je bila stabilna med letoma 2008 in 2009 ter med letom 2010 in OPP. Razlog za občutno povečanje za 20 % med letoma 2009 in 2010 je znatno povečanje stroškov dela v dveh vzorčenih družbah kljub zmanjšanju zaposlovanja.

  Tabela 12 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega (v 1 000 EUR) (16) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 120 | 120 |

(46)

Povprečna plača na zaposlenega je bila stabilna med letoma 2008 in 2009 ter med letom 2010 in OPP. Razlog za občutno povečanje za 20 % med letoma 2009 in 2010 je znatno povečanje stroškov dela v dveh vzorčenih družbah kljub zmanjšanju zaposlovanja.

Tabela 12

2008

2009

2010

OPP

Letni stroški dela na zaposlenega (v 1 000 EUR) (16)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2008 = 100)

100

100

120

120

4.13   Naložbe

| (47) | Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so bile namenjene predvsem vzdrževanju in so se med letom 2008 in OPP povečale za 21 %. Občutno povečanje med letom 2010 in OPP je posledica nakupa nekaj opreme s strani ene od vzorčenih družb leta 2011.

  Tabela 13 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (EUR) (17) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 102 | 72 | 121 |

(47)

Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so bile namenjene predvsem vzdrževanju in so se med letom 2008 in OPP povečale za 21 %. Občutno povečanje med letom 2010 in OPP je posledica nakupa nekaj opreme s strani ene od vzorčenih družb leta 2011.

Tabela 13

2008

2009

2010

OPP

Neto naložbe (EUR) (17)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2008 = 100)

100

102

72

121

4.14   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (48) | Industrija Unije je imela izgube v celotnem obravnavanem obdobju. Med letom 2008 in OPP so se izgube več kot podvojile (tako v absolutnem smislu kot izraženo v odstotku prometa). |
| --- | --- |

(48)

Industrija Unije je imela izgube v celotnem obravnavanem obdobju. Med letom 2008 in OPP so se izgube več kot podvojile (tako v absolutnem smislu kot izraženo v odstotku prometa).

| (49) | Podobno je bila donosnost naložb v celotnem obravnavanem obdobju negativna in se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za –131 odstotnih točk.

  Tabela 14 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto dobiček prodaje nepovezanim strankam v EU (v % neto prodaje) (18) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2008 = 100) | – 100 | –95 | –73 | – 203 |
| Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) (18) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2008 = 100) | – 100 | –95 | –73 | – 231 |

(49)

Podobno je bila donosnost naložb v celotnem obravnavanem obdobju negativna in se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za –131 odstotnih točk.

Tabela 14

2008

2009

2010

OPP

Neto dobiček prodaje nepovezanim strankam v EU (v % neto prodaje) (18)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2008 = 100)

– 100

–95

–73

– 203

Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) (18)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2008 = 100)

– 100

–95

–73

– 231

4.15   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (50) | Neto denarni tok iz poslovanja je ostal negativen v celotnem obravnavanem obdobju in se je med letom 2008 in OPP zmanjšal za skoraj – 300 odstotnih točk.

  Tabela 15 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR) (19) | Zaupne poslovne informacije |
| Indeks (2008 = 100) | – 100 | – 115 | –77 | – 398 |

(50)

Neto denarni tok iz poslovanja je ostal negativen v celotnem obravnavanem obdobju in se je med letom 2008 in OPP zmanjšal za skoraj – 300 odstotnih točk.

Tabela 15

2008

2009

2010

OPP

Denarni tok (EUR) (19)

Zaupne poslovne informacije

Indeks (2008 = 100)

– 100

– 115

–77

– 398

| (51) | Nobenih znakov ni bilo, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala. |
| --- | --- |

(51)

Nobenih znakov ni bilo, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala.

(c)   Vpliv dampinškega uvoza in drugih dejavnikov

4.16   Učinek dampinškega uvoza

| (52) | Po uvedbi ukrepov se je kitajski uvoz znatno zmanjšal in je še vedno precej omejen, v OPP je predstavljal tržni delež v višini približno 4 %. Vendar je primerjava cen tega uvoza in cen industrije Unije pokazala znatno nelojalno nižanje cen (51,6 %). Glede na to, da je semiš usnje standardiziran izdelek, da je obseg izdelka zelo omejen in da je kitajsko blago z vidika kakovosti podobno evropskemu, relativno majhen tržni delež kitajskega uvoza skupaj z znatnim nelojalnim nižanjem cen kaže na znaten učinek tega uvoza na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(52)

Po uvedbi ukrepov se je kitajski uvoz znatno zmanjšal in je še vedno precej omejen, v OPP je predstavljal tržni delež v višini približno 4 %. Vendar je primerjava cen tega uvoza in cen industrije Unije pokazala znatno nelojalno nižanje cen (51,6 %). Glede na to, da je semiš usnje standardiziran izdelek, da je obseg izdelka zelo omejen in da je kitajsko blago z vidika kakovosti podobno evropskemu, relativno majhen tržni delež kitajskega uvoza skupaj z znatnim nelojalnim nižanjem cen kaže na znaten učinek tega uvoza na položaj industrije Unije.

4.17   Uvoz iz drugih držav

| (53) | Uvoz iz Indije, Turčije in Nove Zelandije je znaten, kot tudi nekaj uvoza iz drugih držav, ki skupaj v OPP predstavlja tržni delež v višini 46 % (v primerjavi s 60 % leta 2008). |
| --- | --- |

(53)

Uvoz iz Indije, Turčije in Nove Zelandije je znaten, kot tudi nekaj uvoza iz drugih držav, ki skupaj v OPP predstavlja tržni delež v višini 46 % (v primerjavi s 60 % leta 2008).

| (54) | V zvezi z uvozom iz Indije je treba opozoriti, da je njegov obseg znaten in da se je njegov tržni delež povečal z 11 % leta 2008 na 16 % v OPP. Hkrati so povprečne cene indijskega uvoza nekoliko nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije. Glede na velik obseg in cenovne razlike se šteje, da uvoz iz Indije do neke mere prispeva k negativnemu gospodarskemu položaju industrije Unije. Hkrati je treba opozoriti, da so cene indijskega uvoza za več kot 60 % višje od dampinškega kitajskega uvoza. Zato se šteje, da ta omejeni učinek na trenutni položaj industrije Unije po vsej verjetnosti v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.

  Tabela 16 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Indije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (20) | 2 330,00 | 2 123,33 | 4 276,67 | 4 436,67 |
| Tržni delež uvoza iz Indije (20) | 11 % | 10 % | 15 % | 16 % |
| Povprečna cena uvoza iz Indije (EUR/kvadratni čevelj) | 0,79 | 0,82 | 0,66 | 0,75 |

(54)

V zvezi z uvozom iz Indije je treba opozoriti, da je njegov obseg znaten in da se je njegov tržni delež povečal z 11 % leta 2008 na 16 % v OPP. Hkrati so povprečne cene indijskega uvoza nekoliko nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije. Glede na velik obseg in cenovne razlike se šteje, da uvoz iz Indije do neke mere prispeva k negativnemu gospodarskemu položaju industrije Unije. Hkrati je treba opozoriti, da so cene indijskega uvoza za več kot 60 % višje od dampinškega kitajskega uvoza. Zato se šteje, da ta omejeni učinek na trenutni položaj industrije Unije po vsej verjetnosti v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.

Tabela 16

2008

2009

2010

OPP

Obseg uvoza iz Indije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (20)

2 330,00

2 123,33

4 276,67

4 436,67

Tržni delež uvoza iz Indije (20)

11 %

10 %

15 %

16 %

Povprečna cena uvoza iz Indije (EUR/kvadratni čevelj)

0,79

0,82

0,66

0,75

| (55) | Znaten je tudi uvoz iz Turčije, ki v OPP predstavlja 10 % tržni delež (v primerjavi z 18 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in zelo blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoč trend uvoza iz Turčije in njegove relativno visoke cene se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.

  Tabela 17 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Turčije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (21) | 4 063,33 | 2 623,33 | 2 933,33 | 2 700,00 |
| Tržni delež uvoza iz Turčije (21) | 18 % | 12 % | 10 % | 10 % |
| Povprečna cena uvoza iz Turčije (EUR/kvadratni čevelj) | 0,77 | 0,89 | 1,05 | 1,20 |

(55)

Znaten je tudi uvoz iz Turčije, ki v OPP predstavlja 10 % tržni delež (v primerjavi z 18 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in zelo blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoč trend uvoza iz Turčije in njegove relativno visoke cene se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.

Tabela 17

2008

2009

2010

OPP

Obseg uvoza iz Turčije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (21)

4 063,33

2 623,33

2 933,33

2 700,00

Tržni delež uvoza iz Turčije (21)

18 %

12 %

10 %

10 %

Povprečna cena uvoza iz Turčije (EUR/kvadratni čevelj)

0,77

0,89

1,05

1,20

| (56) | Znaten je tudi uvoz iz Nove Zelandije, ki v OPP predstavlja 7 % tržni delež in se je povečal s 3 % leta 2008. Vendar so povprečne cene tega uvoza veliko višje od cen semiš usnja iz LRK in celo višje od ravni cen industrije Unije. Glede na razmeroma visoke cene uvoza iz Nove Zelandije se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov tudi ta ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.

  Tabela 18 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Nove Zelandije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (22) | 716,67 | 2 426,67 | 1 966,67 | 1 883,33 |
| Tržni delež uvoza iz Nove Zelandije (22) | 3 % | 11 % | 7 % | 7 % |
| Povprečna cena uvoza iz Nove Zelandije (EUR/kvadratni čevelj) | 1,29 | 1,43 | 1,43 | 1,48 |

(56)

Znaten je tudi uvoz iz Nove Zelandije, ki v OPP predstavlja 7 % tržni delež in se je povečal s 3 % leta 2008. Vendar so povprečne cene tega uvoza veliko višje od cen semiš usnja iz LRK in celo višje od ravni cen industrije Unije. Glede na razmeroma visoke cene uvoza iz Nove Zelandije se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov tudi ta ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.

Tabela 18

2008

2009

2010

OPP

Obseg uvoza iz Nove Zelandije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (22)

716,67

2 426,67

1 966,67

1 883,33

Tržni delež uvoza iz Nove Zelandije (22)

3 %

11 %

7 %

7 %

Povprečna cena uvoza iz Nove Zelandije (EUR/kvadratni čevelj)

1,29

1,43

1,43

1,48

| (57) | Uvoz iz preostalega dela sveta predstavlja 13 % tržni delež v OPP (v primerjavi s 27 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoči trend uvoza iz preostalega dela sveta in njegove razmeroma visoke cene v primerjavi z uvozom semiš usnja iz LRK se šteje, da tudi ta v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.

  Tabela 19 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz preostalega dela sveta (v 1 000 kvadratnih čevljev) (23) | 5 896,67 | 4 013,33 | 4 480,00 | 3 556,67 |
| Tržni delež uvoza iz preostalega dela sveta (23) | 27 % | 18 % | 16 % | 13 % |
| Povprečna cena uvoza iz preostalega dela sveta (EUR/kvadratni čevelj) | 0,63 | 0,84 | 0,81 | 0,84 |

(57)

Uvoz iz preostalega dela sveta predstavlja 13 % tržni delež v OPP (v primerjavi s 27 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoči trend uvoza iz preostalega dela sveta in njegove razmeroma visoke cene v primerjavi z uvozom semiš usnja iz LRK se šteje, da tudi ta v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.

Tabela 19

2008

2009

2010

OPP

Obseg uvoza iz preostalega dela sveta (v 1 000 kvadratnih čevljev) (23)

5 896,67

4 013,33

4 480,00

3 556,67

Tržni delež uvoza iz preostalega dela sveta (23)

27 %

18 %

16 %

13 %

Povprečna cena uvoza iz preostalega dela sveta (EUR/kvadratni čevelj)

0,63

0,84

0,81

0,84

| (58) | Uvoz iz vseh drugih tretjih držav skupaj predstavlja 46 % tržni delež v OPP (v primerjavi s 60 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in zelo blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoči trend uvoza iz tretjih držav in njegove relativno visoke cene se šteje, da tudi ta uvoz skupaj v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.

  Tabela 20 | 2008 | 2009 | 2010 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz drugih držav (v 1 000 kvadratnih čevljih) (24) | 13 006,67 | 11 186,67 | 13 656,67 | 12 576,67 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 86 | 105 | 97 |
| Tržni delež uvoza iz drugih držav (24) | 60 % | 51 % | 49 % | 46 % |
| Povprečna cena uvoza iz drugih držav (EUR/kvadratni čevelj) | 0,74 | 0,98 | 0,91 | 0,98 |

(58)

Uvoz iz vseh drugih tretjih držav skupaj predstavlja 46 % tržni delež v OPP (v primerjavi s 60 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in zelo blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoči trend uvoza iz tretjih držav in njegove relativno visoke cene se šteje, da tudi ta uvoz skupaj v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.

Tabela 20

2008

2009

2010

OPP

Obseg uvoza iz drugih držav (v 1 000 kvadratnih čevljih) (24)

13 006,67

11 186,67

13 656,67

12 576,67

Indeks (2008 = 100)

100

86

105

97

Tržni delež uvoza iz drugih držav (24)

60 %

51 %

49 %

46 %

Povprečna cena uvoza iz drugih držav (EUR/kvadratni čevelj)

0,74

0,98

0,91

0,98

5.   Sklepi o položaju industrije Unije

| (59) | V Uniji so samo še trije proizvajalci (vsi trije MSP). Za vse druge proizvajalce semiš usnja je znano, da so svoje proizvodne obrate zaprli leta 2006, ko so bili uvedeni prvotni ukrepi. To je mogoče posledica vse večjega pritiska dampinškega kitajskega uvoza na trg Unije, tudi ob čedalje večji potrošnji. |
| --- | --- |

(59)

V Uniji so samo še trije proizvajalci (vsi trije MSP). Za vse druge proizvajalce semiš usnja je znano, da so svoje proizvodne obrate zaprli leta 2006, ko so bili uvedeni prvotni ukrepi. To je mogoče posledica vse večjega pritiska dampinškega kitajskega uvoza na trg Unije, tudi ob čedalje večji potrošnji.

| (60) | Analiza škode je pokazala, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju poslabšal. Zlasti je upadla proizvodnja, in sicer za približno 12 %, in čeprav je prodaja rahlo narasla, je bilo to povečanje manjše od povečanja potrošnje in zato se je tržni delež proizvajalcev Unije zmanjšal za 3 odstotne točke. |
| --- | --- |

(60)

Analiza škode je pokazala, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju poslabšal. Zlasti je upadla proizvodnja, in sicer za približno 12 %, in čeprav je prodaja rahlo narasla, je bilo to povečanje manjše od povečanja potrošnje in zato se je tržni delež proizvajalcev Unije zmanjšal za 3 odstotne točke.

| (61) | Hkrati analiza mikroekonomskih kazalnikov kaže, da so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostali negativni in se proti prihajajočemu OPP vedno bolj slabšali. |
| --- | --- |

(61)

Hkrati analiza mikroekonomskih kazalnikov kaže, da so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostali negativni in se proti prihajajočemu OPP vedno bolj slabšali.

| (62) | Analiziran je bil uvoz iz Indije, Turčije, Nove Zelandije in preostalega dela sveta. Za vsak tak tok uvoza in celoten uvoz skupaj velja, da v primeru razveljavitve ukrepov vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije ne bi bila prekinjena. |
| --- | --- |

(62)

Analiziran je bil uvoz iz Indije, Turčije, Nove Zelandije in preostalega dela sveta. Za vsak tak tok uvoza in celoten uvoz skupaj velja, da v primeru razveljavitve ukrepov vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije ne bi bila prekinjena.

| (63) | Glede na navedeno se sklepa, da je industrija Unije še naprej trpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe in da je njen položaj zelo nestabilen, ranljiv in daleč od stanja, ki bi se lahko pričakovalo v primeru njenega okrevanja po škodi, ugotovljeni v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(63)

Glede na navedeno se sklepa, da je industrija Unije še naprej trpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe in da je njen položaj zelo nestabilen, ranljiv in daleč od stanja, ki bi se lahko pričakovalo v primeru njenega okrevanja po škodi, ugotovljeni v prvotni preiskavi.

| (64) | Prav tako je bilo ugotovljeno, da je oškodovan položaj industrije Unije nastal predvsem zaradi nadaljnjega obstoja (čeprav v manjših količinah) dampinškega in poceni uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(64)

Prav tako je bilo ugotovljeno, da je oškodovan položaj industrije Unije nastal predvsem zaradi nadaljnjega obstoja (čeprav v manjših količinah) dampinškega in poceni uvoza iz LRK.

E.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE

1.   Učinek predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov

| (65) | Čeprav se je obseg uvoza iz LRK po uvedbi ukrepov v letu 2006 znatno zmanjšal, se šteje, da v LRK še naprej obstajajo znatne proizvodne zmogljivosti (glej uvodno izjavo 22). Te neizkoriščene zmogljivosti je mogoče v primeru razveljavitve ukrepov zlahka preusmeriti na trg Unije. |
| --- | --- |

(65)

Čeprav se je obseg uvoza iz LRK po uvedbi ukrepov v letu 2006 znatno zmanjšal, se šteje, da v LRK še naprej obstajajo znatne proizvodne zmogljivosti (glej uvodno izjavo 22). Te neizkoriščene zmogljivosti je mogoče v primeru razveljavitve ukrepov zlahka preusmeriti na trg Unije.

| (66) | V primeru razveljavitve ukrepov velja, da bi si kitajski proizvajalci izvozniki po vsej verjetnosti prizadevali za ponovno pridobitev izgubljenega tržnega deleža v Uniji. Znatno nelojalno nižanje cen, ugotovljeno s preiskavo, res kaže, da je Unija zaradi ravni cen zelo zanimiv trg za kitajski uvoz (glej uvodno izjavo 22). |
| --- | --- |

(66)

V primeru razveljavitve ukrepov velja, da bi si kitajski proizvajalci izvozniki po vsej verjetnosti prizadevali za ponovno pridobitev izgubljenega tržnega deleža v Uniji. Znatno nelojalno nižanje cen, ugotovljeno s preiskavo, res kaže, da je Unija zaradi ravni cen zelo zanimiv trg za kitajski uvoz (glej uvodno izjavo 22).

2.   Zaključek o nadaljevanju škode

| (67) | Na podlagi tega se sklepa, da bi razveljavitev ukrepov v zvezi z uvozom iz LRK po vsej verjetnosti privedla do nadaljevanja škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(67)

Na podlagi tega se sklepa, da bi razveljavitev ukrepov v zvezi z uvozom iz LRK po vsej verjetnosti privedla do nadaljevanja škode za industrijo Unije.

F.   INTERES UNIJE

1.   Uvod

| (68) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji različnih vključenih interesov, tj. interesov industrije Unije na eni strani ter interesov uvoznikov in uporabnikov na drugi strani. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji različnih vključenih interesov, tj. interesov industrije Unije na eni strani ter interesov uvoznikov in uporabnikov na drugi strani.

| (69) | Opozoriti bi bilo treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Glede na dejstvo, da je sedanja preiskava pregled in analizira položaj, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, je mogoče oceniti kakršen koli nepotreben negativen učinek trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani. |
| --- | --- |

(69)

Opozoriti bi bilo treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Glede na dejstvo, da je sedanja preiskava pregled in analizira položaj, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, je mogoče oceniti kakršen koli nepotreben negativen učinek trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

| (70) | Na podlagi navedenega je bilo preučeno, ali bi bilo mogoče v tem posebnem primeru kljub ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga nedvomno ugotoviti, da ohranitev ukrepov ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(70)

Na podlagi navedenega je bilo preučeno, ali bi bilo mogoče v tem posebnem primeru kljub ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga nedvomno ugotoviti, da ohranitev ukrepov ne bi bila v interesu Unije.

2.   Interes industrije Unije

| (71) | Industrija Unije, ki jo sestavljajo MSP, je nenehno izgubljala tržni delež in je v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo. V primeru razveljavitve ukrepov bi bila industrija Unije verjetno v še slabšem položaju. |
| --- | --- |

(71)

Industrija Unije, ki jo sestavljajo MSP, je nenehno izgubljala tržni delež in je v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo. V primeru razveljavitve ukrepov bi bila industrija Unije verjetno v še slabšem položaju.

3.   Interes uvoznikov

| (72) | V preiskavi sodelujeta dva nepovezana uvoznika. Dejavnosti v zvezi s semiš usnjem so le omejen del njunega prometa. Ni dokazov, da bi nadaljevanje ukrepov imelo kakršen koli znaten negativen učinek na njune dejavnosti. |
| --- | --- |

(72)

V preiskavi sodelujeta dva nepovezana uvoznika. Dejavnosti v zvezi s semiš usnjem so le omejen del njunega prometa. Ni dokazov, da bi nadaljevanje ukrepov imelo kakršen koli znaten negativen učinek na njune dejavnosti.

4.   Interes uporabnikov in potrošnikov

| (73) | V roku iz obvestila o začetku se ni javilo nobeno združenje uporabnikov ali potrošnikov, kakor se je zgodilo tudi v prvotni preiskavi. Glede na to, da je v prvotni preiskavi veljalo, da zadevni ukrepi ne bi neprimerno vplivali na interese teh strani, in ob upoštevanju njihovega nenehnega nesodelovanja, je mogoče sklepati, da ohranitev ukrepov ne bo vplivala na njihove interese. Obstoj znatnega uvoza iz drugih virov in po konkurenčnih cenah bo zagotovil, da bodo uporabniki in potrošniki imeli široko izbiro različnih dobaviteljev zadevnega izdelka in to po razumnih cenah. |
| --- | --- |

(73)

V roku iz obvestila o začetku se ni javilo nobeno združenje uporabnikov ali potrošnikov, kakor se je zgodilo tudi v prvotni preiskavi. Glede na to, da je v prvotni preiskavi veljalo, da zadevni ukrepi ne bi neprimerno vplivali na interese teh strani, in ob upoštevanju njihovega nenehnega nesodelovanja, je mogoče sklepati, da ohranitev ukrepov ne bo vplivala na njihove interese. Obstoj znatnega uvoza iz drugih virov in po konkurenčnih cenah bo zagotovil, da bodo uporabniki in potrošniki imeli široko izbiro različnih dobaviteljev zadevnega izdelka in to po razumnih cenah.

5.   Sklep

| (74) | Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov je bilo ugotovljeno, da ni prepričljivih razlogov proti ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(74)

Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov je bilo ugotovljeno, da ni prepričljivih razlogov proti ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.

G.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (75) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje za predložitev pripomb po navedenem razkritju. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno. |
| --- | --- |

(75)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje za predložitev pripomb po navedenem razkritju. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.

| (76) | Kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, iz navedenega sledi, da bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz semiš usnja s poreklom iz LRK. Opozoriti je treba, da te ukrepe sestavlja dajatev ad valorem v višini 58,9 % – |
| --- | --- |

(76)

Kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, iz navedenega sledi, da bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz semiš usnja s poreklom iz LRK. Opozoriti je treba, da te ukrepe sestavlja dajatev ad valorem v višini 58,9 % –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na uvoz semiš usnja in kombinacije semiš usnja, razrezanega v oblike ali nerazrezanega, vključno s „crust“ semiš usnjem in kombinacijo „crust“ semiš usnja, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se uvede dokončna protidampinška dajatev.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, znaša 58,9 %.

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. decembra 2012

Za Svet

Predsednik

N. SYLIKIOTIS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 251, 14.9.2006, str. 1.

2

(3)  UL C 19, 20.1.2011, str. 9.

3

(4)  UL C 270, 13.9.2011, str. 6.

4

(5)  Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov.

5

(6)  Podatki Eurostata.

6

(7)  Podatki Eurostata.

7

(8)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

8

(9)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

9

(10)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

10

(11)  Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov.

11

(12)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

12

(13)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

13

(14)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

14

(15)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

15

(16)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

16

(17)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

17

(18)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

18

(19)  Podatki iz izpolnjenih vprašalnikov.

19

(20)  Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov.

20

(21)  Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov.

21

(22)  Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov.

22

(23)  Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov.

23

(24)  Podatki Eurostata in iz izpolnjenih vprašalnikov.

24

---

| 6.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 334/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 334/44

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1154/2012

z dne 5. decembra 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. decembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| MA | 55,8 |
| TN | 76,3 |
| TR | 72,4 |
| ZZ | 65,0 |
| 0707 00 05 | AL | 74,8 |
| JO | 174,9 |
| MA | 133,1 |
| TR | 146,9 |
| ZZ | 132,4 |
| 0709 93 10 | MA | 129,9 |
| TR | 100,5 |
| ZZ | 115,2 |
| 0805 10 20 | AR | 49,7 |
| TR | 74,4 |
| ZA | 63,7 |
| ZW | 52,1 |
| ZZ | 60,0 |
| 0805 20 10 | MA | 69,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 71,1 |
| HR | 85,6 |
| MA | 95,7 |
| TR | 78,9 |
| ZZ | 82,8 |
| 0805 50 10 | TR | 76,3 |
| ZZ | 76,3 |
| 0808 10 80 | MK | 39,0 |
| US | 174,2 |
| ZA | 136,9 |
| ZZ | 116,7 |
| 0808 30 90 | CN | 53,2 |
| TR | 112,1 |
| US | 160,6 |
| ZZ | 108,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

55,3

MA

55,8

TN

76,3

TR

72,4

ZZ

65,0

0707 00 05

AL

74,8

JO

174,9

MA

133,1

TR

146,9

ZZ

132,4

0709 93 10

MA

129,9

TR

100,5

ZZ

115,2

0805 10 20

AR

49,7

TR

74,4

ZA

63,7

ZW

52,1

ZZ

60,0

0805 20 10

MA

69,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

71,1

HR

85,6

MA

95,7

TR

78,9

ZZ

82,8

0805 50 10

TR

76,3

ZZ

76,3

0808 10 80

MK

39,0

US

174,2

ZA

136,9

ZZ

116,7

0808 30 90

CN

53,2

TR

112,1

US

160,6

ZZ

108,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 6.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 334/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 334/46

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EULEX KOSOVO/3/2012

z dne 4. decembra 2012

o imenovanju vodje misije Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO

(2012/751/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem, EULEX KOSOVO (1), zlasti člena 12(2) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem, EULEX. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem, EULEX.

| (2) | Svet je 5. junija 2012 sprejel Sklep 2012/291/SZVP (2) o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP in o podaljšanju trajanja misije EULEX KOSOVO do 14. junija 2014. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 5. junija 2012 sprejel Sklep 2012/291/SZVP (2) o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP in o podaljšanju trajanja misije EULEX KOSOVO do 14. junija 2014.

| (3) | Na podlagi člena 12(2) Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP je Politični in varnostni odbor v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja misije EULEX KOSOVO, vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 12(2) Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP je Politični in varnostni odbor v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja misije EULEX KOSOVO, vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

| (4) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 20. novembra 2012 predlagal, da se veleposlanik Bernd BORCHARDT imenuje za vodjo misije EULEX KOSOVO od 1. februarja 2013 – |
| --- | --- |

(4)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 20. novembra 2012 predlagal, da se veleposlanik Bernd BORCHARDT imenuje za vodjo misije EULEX KOSOVO od 1. februarja 2013 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Veleposlanik Bernd BORCHARDT je imenovan za vodjo misije Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO, z učinkom od 1. februarja 2013.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se do 14. junija 2014.

V Bruslju, 4. decembra 2012

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

O. SKOOG

---

(1)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

1

(2)  UL L 146, 6.6.2012, str. 46.

2

---

| 6.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 334/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 334/47

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 4. decembra 2012

o odobritvi laboratorija v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8757)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/752/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2000/258/ES z dne 20. marca 2000 o imenovanju posebnega inštituta, pristojnega za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini (1), in zlasti člena 3(2) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo 2000/258/ES je bil francoski urad za varnost živil Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) iz Nancyja v Franciji (od 1. julija 2010 združen z uradom Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES) imenovan za posebni inštitut, pristojen za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo 2000/258/ES je bil francoski urad za varnost živil Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) iz Nancyja v Franciji (od 1. julija 2010 združen z uradom Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES) imenovan za posebni inštitut, pristojen za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini.

| (2) | Navedena odločba določa tudi, da mora ANSES dokumentirati oceno laboratorijev v tretjih državah, ki so se prijavili za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini. |
| --- | --- |

(2)

Navedena odločba določa tudi, da mora ANSES dokumentirati oceno laboratorijev v tretjih državah, ki so se prijavili za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini.

| (3) | Pristojni organ Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je vložil vlogo za odobritev laboratorija za steklino v okviru veterinarskega inštituta v navedeni tretji državi, ki bi izvajal takšne serološke teste. Navedeni vlogi je bilo priloženo pozitivno poročilo ANSES z dne 3. septembra 2012 o oceni navedenega laboratorija. |
| --- | --- |

(3)

Pristojni organ Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je vložil vlogo za odobritev laboratorija za steklino v okviru veterinarskega inštituta v navedeni tretji državi, ki bi izvajal takšne serološke teste. Navedeni vlogi je bilo priloženo pozitivno poročilo ANSES z dne 3. septembra 2012 o oceni navedenega laboratorija.

| (4) | Navedeni laboratorij je zato treba odobriti za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih. |
| --- | --- |

(4)

Navedeni laboratorij je zato treba odobriti za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih.

| (5) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V skladu s členom 3(2) Odločbe 2000/258/ES se za izvajanje seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih odobri naslednji laboratorij:

| Laboratorij za steklino v okviru veterinarskega inštituta |
| --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Lazar Pop-Trajkov 5–7 |
| 1000 Skopje |
| Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija |

Laboratorij za steklino v okviru veterinarskega inštituta

Veterinarska fakulteta

Lazar Pop-Trajkov 5–7

1000 Skopje

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

Člen 2

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2013.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 4. decembra 2012

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 79, 30.3.2000, str. 40.

1

---

| 6.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 334/48 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 334/48

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 4. decembra 2012

o spremembi Priloge I k Odločbi 2009/177/ES v zvezi s programi za nadziranje za Finsko in Združeno kraljestvo ter statusom brez bolezni za Finsko in Združeno kraljestvo za nekatere bolezni vodnih živali

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 8758)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/753/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (1) in zlasti prvega pododstavka člena 44(1) in člena 49(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2009/177/ES z dne 31. oktobra 2008 o izvajanju Direktive Sveta 2006/88/ES v zvezi s programi za nadziranje in izkoreninjenje ter statusom brez bolezni držav članic, območij in kompartmentov (2) določa seznam držav članic, območij in kompartmentov, za katere se uporabljajo odobreni programi za nadziranje glede ene ali več neeksotičnih bolezni iz dela II Priloge IV k Direktivi 2006/88/ES („neeksotične bolezni“). Navedena odločba določa tudi seznam držav članic, območij in kompartmentov, ki so razglašeni za proste ene ali več navedenih bolezni. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2009/177/ES z dne 31. oktobra 2008 o izvajanju Direktive Sveta 2006/88/ES v zvezi s programi za nadziranje in izkoreninjenje ter statusom brez bolezni držav članic, območij in kompartmentov (2) določa seznam držav članic, območij in kompartmentov, za katere se uporabljajo odobreni programi za nadziranje glede ene ali več neeksotičnih bolezni iz dela II Priloge IV k Direktivi 2006/88/ES („neeksotične bolezni“). Navedena odločba določa tudi seznam držav članic, območij in kompartmentov, ki so razglašeni za proste ene ali več navedenih bolezni.

| (2) | Del B Priloge I k Odločbi 2009/177/ES določa seznam držav članic, območij in kompartmentov, za katere se uporabljajo odobreni programi za izkoreninjenje, del C navedene priloge pa določa seznam držav članic, območij in kompartmentov, ki so razglašeni za proste ene ali več neeksotičnih bolezni. |
| --- | --- |

(2)

Del B Priloge I k Odločbi 2009/177/ES določa seznam držav članic, območij in kompartmentov, za katere se uporabljajo odobreni programi za izkoreninjenje, del C navedene priloge pa določa seznam držav članic, območij in kompartmentov, ki so razglašeni za proste ene ali več neeksotičnih bolezni.

| (3) | Finska je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje, da so občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma proste virusne hemoragične septikemije (VHS). |
| --- | --- |

(3)

Finska je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje, da so občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma proste virusne hemoragične septikemije (VHS).

| (4) | Združeno kraljestvo je Komisiji predložilo dokumentacijo, ki dokazuje, da so jugozahodni Shetlandski otoki prosti infekciozne anemije lososov (ISA). |
| --- | --- |

(4)

Združeno kraljestvo je Komisiji predložilo dokumentacijo, ki dokazuje, da so jugozahodni Shetlandski otoki prosti infekciozne anemije lososov (ISA).

| (5) | Dela B in C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Dela B in C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dela B in C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES se spremenita v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 4. decembra 2012

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14.

1

(2)  UL L 63, 7.3.2009, str. 15.

2

---

PRILOGA

Priloga I k Odločbi 2009/177/ES se spremeni:

| 1. | Del B se nadomesti z naslednjim:
  „DEL B


  Države članice, območja in kompartmenti, za katere se uporabljajo odobreni programi za izkoreninjenje









  Bolezen | Država članica | Oznaka ISO | Geografska meja območja, za katerega se uporablja program za izkoreninjenje (država članica, območje ali kompartment) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Virusna hemoragična septikemija (VHS) | Danska | DK | Naslednja povodja: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å in Holmsland Klit. |
| Finska | FI | provinca Åland |
| Infekciozna hematopoetska nekroza (IHN) | | | |
| Bolezen, ki jo povzroča Koi herpes virus (KHV) | Nemčija | DE | dežela Saška“ |
| Okužba z Marteilia refringens | | | |
| Okužba z Bonamia ostreae | | | |
| Bolezen belih pik. | | | |

1.

Del B se nadomesti z naslednjim:

„DEL B

Države članice, območja in kompartmenti, za katere se uporabljajo odobreni programi za izkoreninjenje

Bolezen

Država članica

Oznaka ISO

Geografska meja območja, za katerega se uporablja program za izkoreninjenje (država članica, območje ali kompartment)

Virusna hemoragična septikemija (VHS)

Danska

DK

Naslednja povodja: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å in Holmsland Klit.

Finska

FI

provinca Åland

Infekciozna hematopoetska nekroza (IHN)

Bolezen, ki jo povzroča Koi herpes virus (KHV)

Nemčija

DE

dežela Saška“

Okužba z Marteilia refringens

Okužba z Bonamia ostreae

Bolezen belih pik.

| 2. | Del C se spremeni:






  (a) | vnos za Finsko v zvezi z virusno hemoragično septikemijo (VHS) se nadomesti z naslednjim:







  „Finska | FI | Vsa celinska in obalna območja na njenem ozemlju, razen province Åland“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Del C se spremeni:

(a)

vnos za Finsko v zvezi z virusno hemoragično septikemijo (VHS) se nadomesti z naslednjim:

„Finska

FI

Vsa celinska in obalna območja na njenem ozemlju, razen province Åland“

| (b) | v vrstici za Združeno kraljestvo se v zvezi z infekciozno anemijo lososov (ISA) črtajo besede „razen jugozahodnih Shetlandskih otokov“. |
| --- | --- |

(b)

v vrstici za Združeno kraljestvo se v zvezi z infekciozno anemijo lososov (ISA) črtajo besede „razen jugozahodnih Shetlandskih otokov“.

---

| 6.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 334/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 334/50

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 29. novembra 2012

o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2013

(ECB/2012/26)

(2012/754/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro.

| (2) | Države članice, katerih valuta je euro, so ECB v odobritev predložile svoje ocene glede obsega izdaje eurokovancev v letu 2013, dopolnjene s pojasnili o metodologiji napovedovanja – |
| --- | --- |

(2)

Države članice, katerih valuta je euro, so ECB v odobritev predložile svoje ocene glede obsega izdaje eurokovancev v letu 2013, dopolnjene s pojasnili o metodologiji napovedovanja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odobritev obsega izdaje eurokovancev v letu 2013

ECB s tem sklepom odobri obseg izdaje eurokovancev s strani držav članic, katerih valuta je euro, v letu 2013, kot je prikazano v naslednji tabeli:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Izdaja kovancev, namenjenih za obtok, in izdaja zbirateljskih kovancev (niso namenjeni za obtok) v letu 2013 |
| Belgija | 149,9 |
| Nemčija | 758,0 |
| Estonija | 10,1 |
| Irska | 48,4 |
| Grčija | 8,9 |
| Španija | 230,0 |
| Francija | 300,0 |
| Italija | 101,5 |
| Ciper | 7,1 |
| Luksemburg | 40,0 |
| Malta | 8,1 |
| Nizozemska | 63,8 |
| Avstrija | 253,0 |
| Portugalska | 17,2 |
| Slovenija | 15,0 |
| Slovaška | 21,4 |
| Finska | 60,0 |

(v milijonih EUR)

Izdaja kovancev, namenjenih za obtok, in izdaja zbirateljskih kovancev (niso namenjeni za obtok) v letu 2013

Belgija

149,9

Nemčija

758,0

Estonija

10,1

Irska

48,4

Grčija

8,9

Španija

230,0

Francija

300,0

Italija

101,5

Ciper

7,1

Luksemburg

40,0

Malta

8,1

Nizozemska

63,8

Avstrija

253,0

Portugalska

17,2

Slovenija

15,0

Slovaška

21,4

Finska

60,0

Člen 2

Končna določba

Ta sklep je naslovljen na države članice, katerih valuta je euro.

V Frankfurtu na Majni, 29. novembra 2012

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

Popravki

| 6.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 334/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 334/51

---

Popravek Sklepa 2011/181/EU Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 15. oktobra 2010 o podpisu evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi

(
  Uradni list Evropske unije L 79 z dne 25. marca 2011
  )

Objava Sklepa 2011/181/EU se šteje za nično in neveljavno.

---

| 6.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 334/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 334/52

---

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije z dne 23. novembra 2012 o spremembi Odločbe 2008/866/ES o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uvoza iz Peruja nekaterih živih školjk za prehrano ljudi glede obdobja uporabe

(
  Uradni list Evropske unije L 327 z dne 27. novembra 2012
  )

Stran 56, naslov:

besedilo:

se glasi:

---