# Euroopan unionin L 301/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.301.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 301 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta30. lokakuuta 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.301.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 301

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta30. lokakuuta 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2012/660/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2012, toimenpiteistä SA. 26909 (2011/C), jotka Portugali on toteuttanut Banco Português de Negócios (BPN) -pankin rakenneuudistuksen yhteydessä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2043)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/661/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, valtiontuesta N:o SA.33015 (2012/C), jonka Malta aikoo myöntää Air Malta plc.:lle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4198)

   (
  1
  ) | 29 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2012/660/EU

*

Komission päätös, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2012, toimenpiteistä SA. 26909 (2011/C), jotka Portugali on toteuttanut Banco Português de Negócios (BPN) -pankin rakenneuudistuksen yhteydessä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2043)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2043)

1

1

2012/661/EU

*

Komission päätös, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, valtiontuesta N:o SA.33015 (2012/C), jonka Malta aikoo myöntää Air Malta plc.:lle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4198)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4198)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 30.10.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2012,

toimenpiteistä SA. 26909 (2011/C), jotka Portugali on toteuttanut Banco Português de Negócios (BPN) -pankin rakenneuudistuksen yhteydessä

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2043)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/660/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   Menettely

| (1) | Portugalin hallitus hyväksyi 2 päivänä marraskuuta 2008 lakiesityksen Banco Português de Negócios, S.A. -pankin, jäljempänä ’BNP’ tai ’pankki’, osakkeiden kansallistamisesta. Kyseinen laki, joka nimettiin laiksi nro 62-A/2008, jäljempänä ’kansallistamislaki’, julkaistiin 11 päivänä marraskuuta 2008. BPN:n kansallistaminen toteutettiin 12 päivänä marraskuuta 2008 vastikkeetta. |
| --- | --- |

(1)

Portugalin hallitus hyväksyi 2 päivänä marraskuuta 2008 lakiesityksen Banco Português de Negócios, S.A. -pankin, jäljempänä ’BNP’ tai ’pankki’, osakkeiden kansallistamisesta. Kyseinen laki, joka nimettiin laiksi nro 62-A/2008, jäljempänä ’kansallistamislaki’, julkaistiin 11 päivänä marraskuuta 2008. BPN:n kansallistaminen toteutettiin 12 päivänä marraskuuta 2008 vastikkeetta.

| (2) | Portugalin viranomaiset ilmoittivat 5 päivänä marraskuuta 2008 komissiolle, että Portugalin hallitus oli hyväksynyt kyseisen lakiesityksen. Viranomaiset ilmoittivat 11 ja 13 päivänä marraskuuta 2008 komissiolle kansallistamislain julkistamisesta. |
| --- | --- |

(2)

Portugalin viranomaiset ilmoittivat 5 päivänä marraskuuta 2008 komissiolle, että Portugalin hallitus oli hyväksynyt kyseisen lakiesityksen. Viranomaiset ilmoittivat 11 ja 13 päivänä marraskuuta 2008 komissiolle kansallistamislain julkistamisesta.

| (3) | Komissio pyysi välittömästi lisätietoja kaikista BPN:lle kansallistamisprosessin yhteydessä mahdollisesti myönnettävistä tukitoimenpiteistä sekä kyseisen pankin rakenneuudistussuunnitelman esittämistä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi välittömästi lisätietoja kaikista BPN:lle kansallistamisprosessin yhteydessä mahdollisesti myönnettävistä tukitoimenpiteistä sekä kyseisen pankin rakenneuudistussuunnitelman esittämistä.

| (4) | Portugali ei ilmoittanut ennakolta mistään valtion toimenpiteistä BPN:n hyväksi. Se ilmoitti komissiolle kyseisistä toimenpiteistä vasta huomattavalla viiveellä ja komission pyydettyä tietoja useampaan otteeseen. |
| --- | --- |

(4)

Portugali ei ilmoittanut ennakolta mistään valtion toimenpiteistä BPN:n hyväksi. Se ilmoitti komissiolle kyseisistä toimenpiteistä vasta huomattavalla viiveellä ja komission pyydettyä tietoja useampaan otteeseen.

| (5) | Komissio lähetti tässä yhteydessä 14 marraskuuta 2008 tietopyynnöt, jotka koskivat BPN:lle käytännössä myönnettyjä valtiontukitoimenpiteitä, ja pyysi viranomaisia toimittamaan myös rakenneuudistussuunnitelman. Komissio muistutti tietopyynnöistä 5 päivänä tammikuuta 2009 sekä 23 ja 29 päivänä huhtikuuta 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komissio lähetti tässä yhteydessä 14 marraskuuta 2008 tietopyynnöt, jotka koskivat BPN:lle käytännössä myönnettyjä valtiontukitoimenpiteitä, ja pyysi viranomaisia toimittamaan myös rakenneuudistussuunnitelman. Komissio muistutti tietopyynnöistä 5 päivänä tammikuuta 2009 sekä 23 ja 29 päivänä huhtikuuta 2009.

| (6) | Portugalin viranomaiset vastasivat tietopyyntöihin 8 päivänä tammikuuta 2009, 28 päivänä huhtikuuta 2009 ja 23 päivänä kesäkuuta 2009. Viranomaiset eivät kuitenkaan esittäneet konkreettisia tietoja BNP:lle myönnetyistä valtiontuista, eivätkä toimittaneet rakenneuudistussuunnitelmaa. Portugalin viranomaiset mainitsivat 23 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että ne harkitsivat mahdollisuutta BPN:n omaisuuserien jakamiseen ja pankin myymiseen. |
| --- | --- |

(6)

Portugalin viranomaiset vastasivat tietopyyntöihin 8 päivänä tammikuuta 2009, 28 päivänä huhtikuuta 2009 ja 23 päivänä kesäkuuta 2009. Viranomaiset eivät kuitenkaan esittäneet konkreettisia tietoja BNP:lle myönnetyistä valtiontuista, eivätkä toimittaneet rakenneuudistussuunnitelmaa. Portugalin viranomaiset mainitsivat 23 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että ne harkitsivat mahdollisuutta BPN:n omaisuuserien jakamiseen ja pankin myymiseen.

| (7) | Komissio toisti tietopyyntönsä 17 päivänä heinäkuuta 2009, 4 ja 14 päivänä syyskuuta 2009, 30 päivänä marraskuuta 2009, 5 päivänä helmikuuta 2010 ja 16 päivänä maaliskuuta 2010. |
| --- | --- |

(7)

Komissio toisti tietopyyntönsä 17 päivänä heinäkuuta 2009, 4 ja 14 päivänä syyskuuta 2009, 30 päivänä marraskuuta 2009, 5 päivänä helmikuuta 2010 ja 16 päivänä maaliskuuta 2010.

| (8) | Portugalin viranomaiset vastasivat 14 päivänä elokuuta 2009. Niiden mukaan BPN aikoi laskea liikkeeseen yhteensä 2 miljardin euron yritystodistukset, jotka Caixa Geral de Depósitos -pankki, jäljempänä ’CGD’, aikoi merkitä ja joihin liittyi valtiontakaus. Viranomaisten mukaan takaus johtui suoraan kansallistamislaista ja tämän vuoksi kyse ei voinut olla valtiontuesta. Portugalin viranomaiset lähettivät 12 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisätietoja CGD:n ja valtion toimenpiteestä. Ne olivat toimittaneet uusia tietoja myös 21 päivänä marraskuuta 2009, 17 ja 18 päivänä helmikuuta 2010 ja 31 päivänä maaliskuuta 2010. |
| --- | --- |

(8)

Portugalin viranomaiset vastasivat 14 päivänä elokuuta 2009. Niiden mukaan BPN aikoi laskea liikkeeseen yhteensä 2 miljardin euron yritystodistukset, jotka Caixa Geral de Depósitos -pankki, jäljempänä ’CGD’, aikoi merkitä ja joihin liittyi valtiontakaus. Viranomaisten mukaan takaus johtui suoraan kansallistamislaista ja tämän vuoksi kyse ei voinut olla valtiontuesta. Portugalin viranomaiset lähettivät 12 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisätietoja CGD:n ja valtion toimenpiteestä. Ne olivat toimittaneet uusia tietoja myös 21 päivänä marraskuuta 2009, 17 ja 18 päivänä helmikuuta 2010 ja 31 päivänä maaliskuuta 2010.

| (9) | Portugalin viranomaisten kanssa 16 päivänä kesäkuuta 2010 pidetyn kokouksen jälkeen komissio pyysi jälleen 12 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä viranomaisia toimittamaan viipymättä muun muassa BPN:n rakenneuudistussuunnitelman. Koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei kuitenkaan toimitettu komissiolle, se lähetti viranomaisille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 5 artiklan 2 kohdan mukaisen muistutuksen 31 päivänä elokuuta 2010. |
| --- | --- |

(9)

Portugalin viranomaisten kanssa 16 päivänä kesäkuuta 2010 pidetyn kokouksen jälkeen komissio pyysi jälleen 12 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä viranomaisia toimittamaan viipymättä muun muassa BPN:n rakenneuudistussuunnitelman. Koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei kuitenkaan toimitettu komissiolle, se lähetti viranomaisille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 5 artiklan 2 kohdan mukaisen muistutuksen 31 päivänä elokuuta 2010.

| (10) | Portugalin viranomaiset toimittivat komissiolle 14 päivänä syyskuuta 2010 asiakirjan, jonka nimenä oli ”Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projetada do Banco Português de Negócios, SA”, jäljempänä ’syyskuun 14 päivän 2010 muistio’. Siinä esiteltiin BPN:n rakenneuudistussuunnitelman pääpiirteet ja yksityistämisprosessin keskeiset vaiheet. |
| --- | --- |

(10)

Portugalin viranomaiset toimittivat komissiolle 14 päivänä syyskuuta 2010 asiakirjan, jonka nimenä oli ”Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projetada do Banco Português de Negócios, SA”, jäljempänä ’syyskuun 14 päivän 2010 muistio’. Siinä esiteltiin BPN:n rakenneuudistussuunnitelman pääpiirteet ja yksityistämisprosessin keskeiset vaiheet.

| (11) | Koska komissio totesi, että syyskuun 14 päivän 2010 muistiosta puuttui vielä joitakin tietoja, se lähetti Portugalin viranomaisille 29 päivänä syyskuuta 2010 päivätyn lisätietopyynnön. Portugalin viranomaiset pyysivät 15 päivänä marraskuuta 2010 lähetetyllä sähköpostiviestillä pidennystä vastaukselle asetettuun määräaikaan. Komissio myönsi lisää vastausaikaa 18 päivänä marraskuuta 2010. Portugalin viranomaiset toimittivat täydentäviä tietoja 26 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä ja 25 päivänä tammikuuta 2011 lähetetyllä sähköpostiviestillä. |
| --- | --- |

(11)

Koska komissio totesi, että syyskuun 14 päivän 2010 muistiosta puuttui vielä joitakin tietoja, se lähetti Portugalin viranomaisille 29 päivänä syyskuuta 2010 päivätyn lisätietopyynnön. Portugalin viranomaiset pyysivät 15 päivänä marraskuuta 2010 lähetetyllä sähköpostiviestillä pidennystä vastaukselle asetettuun määräaikaan. Komissio myönsi lisää vastausaikaa 18 päivänä marraskuuta 2010. Portugalin viranomaiset toimittivat täydentäviä tietoja 26 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä ja 25 päivänä tammikuuta 2011 lähetetyllä sähköpostiviestillä.

| (12) | Komissio pyysi 16 päivänä helmikuuta 2011 selvennystä useisiin tietoihin ja uusia lisätietoja. Portugalin viranomaiset vastasivat 16 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio pyysi 16 päivänä helmikuuta 2011 selvennystä useisiin tietoihin ja uusia lisätietoja. Portugalin viranomaiset vastasivat 16 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

| (13) | Portugali ja Kansainvälinen valuuttarahasto, Euroopan keskuspankki ja Euroopan komissio allekirjoittivat 17 päivänä toukokuuta 2011 yhteistyöpöytäkirjan (3). Tätä allekirjoitusta edeltävien kokousten yhteydessä komissio tapasi BPN:n johdon 27 päivänä huhtikuuta 2011. Yhteistyöpöytäkirjassa vahvistettiin, että BPN myytäisiin ennen heinäkuun 2011 loppua. Tämän vuoksi komissio lähetti 20 päivänä toukokuuta 2011 uuden tietopyynnön, joka koski pankin rakenneuudistusta ja suunnitteilla olevaa myyntiprosessia. Koska Portugalin viranomaiset eivät vastanneet tietopyyntöön, komissio lähetti 8 päivänä heinäkuuta 2011 muistutuksen ja uuden tietopyynnön, sillä lehtiartikkeleista oli ilmennyt, että BPN:lle oli myönnetty lisää valtion varoja valtiontakauksen muodossa. Portugalin viranomaiset esittivät 5 päivänä elokuuta 2011 yhteenvedon yksityistämisprosessista. |
| --- | --- |

(13)

Portugali ja Kansainvälinen valuuttarahasto, Euroopan keskuspankki ja Euroopan komissio allekirjoittivat 17 päivänä toukokuuta 2011 yhteistyöpöytäkirjan (3). Tätä allekirjoitusta edeltävien kokousten yhteydessä komissio tapasi BPN:n johdon 27 päivänä huhtikuuta 2011. Yhteistyöpöytäkirjassa vahvistettiin, että BPN myytäisiin ennen heinäkuun 2011 loppua. Tämän vuoksi komissio lähetti 20 päivänä toukokuuta 2011 uuden tietopyynnön, joka koski pankin rakenneuudistusta ja suunnitteilla olevaa myyntiprosessia. Koska Portugalin viranomaiset eivät vastanneet tietopyyntöön, komissio lähetti 8 päivänä heinäkuuta 2011 muistutuksen ja uuden tietopyynnön, sillä lehtiartikkeleista oli ilmennyt, että BPN:lle oli myönnetty lisää valtion varoja valtiontakauksen muodossa. Portugalin viranomaiset esittivät 5 päivänä elokuuta 2011 yhteenvedon yksityistämisprosessista.

| (14) | Portugalin viranomaisten kanssa pidettiin kokous 10 päivänä elokuuta 2011. Komissiolle esitettiin lisätietoja kokouksen aikana ja sen jälkeen 28 päivänä elokuuta 2011. Komissio sai lisätietoja myös 14 päivänä syyskuuta 2011 ja 14 päivänä lokakuuta 2011. |
| --- | --- |

(14)

Portugalin viranomaisten kanssa pidettiin kokous 10 päivänä elokuuta 2011. Komissiolle esitettiin lisätietoja kokouksen aikana ja sen jälkeen 28 päivänä elokuuta 2011. Komissio sai lisätietoja myös 14 päivänä syyskuuta 2011 ja 14 päivänä lokakuuta 2011.

| (15) | Komissio hyväksyi 24 päivänä lokakuuta 2011 päätöksen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’lokakuun 24 päivänä 2011 annettu päätös’. Menettely koski väitettyjä tukia BPN:lle ja Banco BIC Português S.A. -pankille, jäljempänä ’BIC’ (4). Asia kirjattiin rekisteriin numerolla SA.26909. |
| --- | --- |

(15)

Komissio hyväksyi 24 päivänä lokakuuta 2011 päätöksen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’lokakuun 24 päivänä 2011 annettu päätös’. Menettely koski väitettyjä tukia BPN:lle ja Banco BIC Português S.A. -pankille, jäljempänä ’BIC’ (4). Asia kirjattiin rekisteriin numerolla SA.26909.

| (16) | Lokakuun 24 päivänä 2011 annettu päätös julkaistiin 20 päivänä joulukuuta 2011. Kolmansilta ei saatu huomautuksia kuukauden määräajan kuluessa. |
| --- | --- |

(16)

Lokakuun 24 päivänä 2011 annettu päätös julkaistiin 20 päivänä joulukuuta 2011. Kolmansilta ei saatu huomautuksia kuukauden määräajan kuluessa.

| (17) | Portugali esitti komissiolle 9 päivänä joulukuuta 2011 BIC:n ja Portugalin viranomaisten välillä samana päivänä tehdyn puitesopimuksen, jäljempänä ’puitesopimus’. |
| --- | --- |

(17)

Portugali esitti komissiolle 9 päivänä joulukuuta 2011 BIC:n ja Portugalin viranomaisten välillä samana päivänä tehdyn puitesopimuksen, jäljempänä ’puitesopimus’.

| (18) | Portugali vastasi 20 päivänä tammikuuta 2012 huomautuksiin, jotka oli esitetty lokakuun 24 päivänä 2011 annetussa päätöksessä. Samana päivänä Portugalin viranomaiset toimittivat myös lisätietoja, joihin sisältyivät BPN:n uusi rakenneuudistussuunnitelma, jäljempänä ’tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma’, ja vastaus komission 21 päivänä joulukuuta 2011 esittämään puitesopimusta koskevaa lisätietopyyntöön. Tietoja täydennettiin 3 päivänä helmikuuta 2012 BIC:n laatimalla liiketoiminta- ja kannattavuussuunnitelmalla. Tässä päätöksessä kyseisen suunnitelman katsotaan muodostavan kiinteän osan tammikuussa 2012 esitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa. Viranomaiset toimittivat täydentäviä tietoja 10, 17 ja 23 päivänä helmikuuta 2012 vastauksena lisäkysymyksiin, jotka komissio oli lähettänyt niille 8, 14 ja 17 päivänä helmikuuta 2012. Portugalin viranomaiset esittivät komissiolle 16 päivänä maaliskuuta 2012 useita sitoumuksia. |
| --- | --- |

(18)

Portugali vastasi 20 päivänä tammikuuta 2012 huomautuksiin, jotka oli esitetty lokakuun 24 päivänä 2011 annetussa päätöksessä. Samana päivänä Portugalin viranomaiset toimittivat myös lisätietoja, joihin sisältyivät BPN:n uusi rakenneuudistussuunnitelma, jäljempänä ’tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma’, ja vastaus komission 21 päivänä joulukuuta 2011 esittämään puitesopimusta koskevaa lisätietopyyntöön. Tietoja täydennettiin 3 päivänä helmikuuta 2012 BIC:n laatimalla liiketoiminta- ja kannattavuussuunnitelmalla. Tässä päätöksessä kyseisen suunnitelman katsotaan muodostavan kiinteän osan tammikuussa 2012 esitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa. Viranomaiset toimittivat täydentäviä tietoja 10, 17 ja 23 päivänä helmikuuta 2012 vastauksena lisäkysymyksiin, jotka komissio oli lähettänyt niille 8, 14 ja 17 päivänä helmikuuta 2012. Portugalin viranomaiset esittivät komissiolle 16 päivänä maaliskuuta 2012 useita sitoumuksia.

| (19) | Tämän menettelyn aikana Portugalin valtion, BPN:n ja komission välillä pidettiin monia videoneuvotteluja ja kokouksia sekä vaihdettiin tietoja. |
| --- | --- |

(19)

Tämän menettelyn aikana Portugalin valtion, BPN:n ja komission välillä pidettiin monia videoneuvotteluja ja kokouksia sekä vaihdettiin tietoja.

2.   Tuensaajien ja toimenpiteiden kuvaus

2.1   Tuensaaja ja sen vaikeudet

| (20) | BPN on Portugalissa sijaitseva, monentyyppisiä pankkipalveluja tarjoava rahoituslaitos. BPN kansallistettiin 11 päivänä marraskuuta 2008. Sillä oli tuolloin 213 toimipistettä (joista 4 Ranskassa) ja noin 2 200 työntekijää ja sen omaisuuserien arvo oli yhteensä 6,6 miljardia euroa eli noin 2 prosenttia Portugalin koko vähittäispankkisektorin omaisuuseristä. |
| --- | --- |

(20)

BPN on Portugalissa sijaitseva, monentyyppisiä pankkipalveluja tarjoava rahoituslaitos. BPN kansallistettiin 11 päivänä marraskuuta 2008. Sillä oli tuolloin 213 toimipistettä (joista 4 Ranskassa) ja noin 2 200 työntekijää ja sen omaisuuserien arvo oli yhteensä 6,6 miljardia euroa eli noin 2 prosenttia Portugalin koko vähittäispankkisektorin omaisuuseristä.

| (21) | Portugalin viranomaisten mukaan (5) BPN kärsi likviditeettiongelmista kesästä 2008 alkaen, ja luottoluokituslaitos Moody’s pudotti 18 päivänä heinäkuuta 2008 BPN:n luokituksen luokasta Baa1 luokkaan Baa3 (6). Elokuun lopussa BPN:n likviditeettilanne oli positiivinen, ja sen varat olivat 316 miljoonaa euroa. Se ajautui kuitenkin 22 lokakuuta 2008 vahvasti negatiiviseen likviditeettitilanteeseen, ja vaje oli – 831 miljoonaa euroa. Sen avistatili Portugalin keskuspankissa, Banco de Portugalissa, jäljempänä ’BdP’, pysyi vain lievästi positiivisena ja kaukana keskiarvosta, joka sen olisi pitänyt saavuttaa lakisääteisten vaatimusten noudattamiseksi. Tässä vaiheessa lokakuun 2008 kuluessa toteutettiin useita toimenpiteitä, jotta pankki olisi päässyt likviditeettiongelmistaan ja jotta se olisi voinut vastata maksuvelvoitteistaan. Sille muun muassa myönnettiin lainojen muodossa erityistä likviditeettitukea, ja BdP ja valtion omistama Caixa Geral de Depósitos, jäljempänä ’CGD’, toteuttivat myös muita toimenpiteitä (7). |
| --- | --- |

(21)

Portugalin viranomaisten mukaan (5) BPN kärsi likviditeettiongelmista kesästä 2008 alkaen, ja luottoluokituslaitos Moody’s pudotti 18 päivänä heinäkuuta 2008 BPN:n luokituksen luokasta Baa1 luokkaan Baa3 (6). Elokuun lopussa BPN:n likviditeettilanne oli positiivinen, ja sen varat olivat 316 miljoonaa euroa. Se ajautui kuitenkin 22 lokakuuta 2008 vahvasti negatiiviseen likviditeettitilanteeseen, ja vaje oli – 831 miljoonaa euroa. Sen avistatili Portugalin keskuspankissa, Banco de Portugalissa, jäljempänä ’BdP’, pysyi vain lievästi positiivisena ja kaukana keskiarvosta, joka sen olisi pitänyt saavuttaa lakisääteisten vaatimusten noudattamiseksi. Tässä vaiheessa lokakuun 2008 kuluessa toteutettiin useita toimenpiteitä, jotta pankki olisi päässyt likviditeettiongelmistaan ja jotta se olisi voinut vastata maksuvelvoitteistaan. Sille muun muassa myönnettiin lainojen muodossa erityistä likviditeettitukea, ja BdP ja valtion omistama Caixa Geral de Depósitos, jäljempänä ’CGD’, toteuttivat myös muita toimenpiteitä (7).

| (22) | Pankille kertyvien tappioiden määrän vuoksi Portugalin viranomaiset päättelivät, että uusia likviditeettitukitoimenpiteitä ei kannattanut enää toteuttaa, koska osallistuvat yksiköt [BdP ja CGD] olisivat altistuneet liian suurille riskeille
   (8). BPN:n osakkaat esittivät suunnitelman, mutta hallitus ei pitänyt suunnitelmaa toteuttamiskelpoisena BdP:n 30 päivänä lokakuuta 2008 antaman lausunnon perusteella. Koska BPN ei enää täyttänyt vakavaraisuusvaatimuksia arvoltaan alentuneiden omaisuuserien suuren määrän vuoksi (9), hallitus ehdotti parlamentille BPN:n kansallistamista vastikkeetta (10). Ehdotus hyväksyttiin 11 päivänä marraskuuta 2008 annetulla lailla nro 62–A/2008, jäljempänä ’kansallistamislaki’. |
| --- | --- |

(22)

Pankille kertyvien tappioiden määrän vuoksi Portugalin viranomaiset päättelivät, että uusia likviditeettitukitoimenpiteitä ei kannattanut enää toteuttaa, koska osallistuvat yksiköt [BdP ja CGD] olisivat altistuneet liian suurille riskeille
   (8). BPN:n osakkaat esittivät suunnitelman, mutta hallitus ei pitänyt suunnitelmaa toteuttamiskelpoisena BdP:n 30 päivänä lokakuuta 2008 antaman lausunnon perusteella. Koska BPN ei enää täyttänyt vakavaraisuusvaatimuksia arvoltaan alentuneiden omaisuuserien suuren määrän vuoksi (9), hallitus ehdotti parlamentille BPN:n kansallistamista vastikkeetta (10). Ehdotus hyväksyttiin 11 päivänä marraskuuta 2008 annetulla lailla nro 62–A/2008, jäljempänä ’kansallistamislaki’.

| (23) | Portugalin viranomaisten mukaan arvoltaan alentuneet omaisuuserät olivat seurausta sääntöjenvastaisuuksista ja lainvastaisista menettelytavoista, jotka BdP havaitsi ja jotka ilmenivät kesäkuussa 2008 toteutetuissa ulkopuolisissa tilintarkastuksissa. BdP kuvasi niitä myöhemmin vuonna 2009 laatimassaan raportissa toistuviksi ja tahallisiksi petoksiksi, joita tehtiin konsernin ylimmällä johtotasolla
   (11). Nämä menettelyt johtivat tutkintaan ja hallinnollisten määräysten rikkomisesta johtuvien monien menettelyjen käynnistämiseen. Portugalin yleiselle syyttäjäviranomaiselle jätettiin lisäksi asiaa koskeva rangaistusvaatimus. |
| --- | --- |

(23)

Portugalin viranomaisten mukaan arvoltaan alentuneet omaisuuserät olivat seurausta sääntöjenvastaisuuksista ja lainvastaisista menettelytavoista, jotka BdP havaitsi ja jotka ilmenivät kesäkuussa 2008 toteutetuissa ulkopuolisissa tilintarkastuksissa. BdP kuvasi niitä myöhemmin vuonna 2009 laatimassaan raportissa toistuviksi ja tahallisiksi petoksiksi, joita tehtiin konsernin ylimmällä johtotasolla
   (11). Nämä menettelyt johtivat tutkintaan ja hallinnollisten määräysten rikkomisesta johtuvien monien menettelyjen käynnistämiseen. Portugalin yleiselle syyttäjäviranomaiselle jätettiin lisäksi asiaa koskeva rangaistusvaatimus.

| (24) | Kansallistamislain mukaisesti CGD:n tehtäväksi annettiin BPN:n hallinnointi, BPN:n johtoelinten jäsenten nimittäminen ja pankin johtamistavoitteiden määrittely 60 päivän kuluessa kansallistamisesta. Tämän lisäksi kansallistamislaissa säädettiin, että luotto- tai likviditeettitukitoimenpiteille, jotka Caixa Geral de Depósitos toteuttaa BPN:n hyväksi osana kansallistamista ja valtion puolesta (...), myönnetään valtiontakaus
   (12). |
| --- | --- |

(24)

Kansallistamislain mukaisesti CGD:n tehtäväksi annettiin BPN:n hallinnointi, BPN:n johtoelinten jäsenten nimittäminen ja pankin johtamistavoitteiden määrittely 60 päivän kuluessa kansallistamisesta. Tämän lisäksi kansallistamislaissa säädettiin, että luotto- tai likviditeettitukitoimenpiteille, jotka Caixa Geral de Depósitos toteuttaa BPN:n hyväksi osana kansallistamista ja valtion puolesta (...), myönnetään valtiontakaus
   (12).

2.2   Ennen kansallistamista toteutetut rahoitustukitoimenpiteet

| (25) | Ennen kansallistamistaan marraskuussa 2008 BPN oli jo hyötynyt useista rahoitustukitoimenpiteistä, joita Portugalin viranomaiset nimittävät ”erityiseksi likviditeettitueksi” (13). Portugalin viranomaiset ilmoittivat komissiolle 17 päivänä helmikuuta 2010, että sekä CGD että BdP olivat myöntäneet BPN:lle ennen 30 päivää lokakuuta 2008 erityisiä likviditeettitukitoimenpiteitä yhteensä 501,6 miljoonaa euroa. Määrä koostuu CGD:n BPN:lle myöntämästä neljästä lainasta, joiden lainasumma on yhteensä 315 miljoonaa euroa (14), ja BdP:n lokakuussa 2008 myöntämästä kriisitilanteen likviditeettituesta, jonka määrä oli 186,6 miljoonaa euroa (15). |
| --- | --- |

(25)

Ennen kansallistamistaan marraskuussa 2008 BPN oli jo hyötynyt useista rahoitustukitoimenpiteistä, joita Portugalin viranomaiset nimittävät ”erityiseksi likviditeettitueksi” (13). Portugalin viranomaiset ilmoittivat komissiolle 17 päivänä helmikuuta 2010, että sekä CGD että BdP olivat myöntäneet BPN:lle ennen 30 päivää lokakuuta 2008 erityisiä likviditeettitukitoimenpiteitä yhteensä 501,6 miljoonaa euroa. Määrä koostuu CGD:n BPN:lle myöntämästä neljästä lainasta, joiden lainasumma on yhteensä 315 miljoonaa euroa (14), ja BdP:n lokakuussa 2008 myöntämästä kriisitilanteen likviditeettituesta, jonka määrä oli 186,6 miljoonaa euroa (15).

| (26) | BdP:n saatavat maksettiin kansallistamisen jälkeen, mutta CGD:n myöntämät neljä lainaa maksettiin takaisin vasta 9 päivänä maaliskuuta 2009 BPN:n ensimmäisen yritystodistusten liikkeeseenlaskun yhteydessä. |
| --- | --- |

(26)

BdP:n saatavat maksettiin kansallistamisen jälkeen, mutta CGD:n myöntämät neljä lainaa maksettiin takaisin vasta 9 päivänä maaliskuuta 2009 BPN:n ensimmäisen yritystodistusten liikkeeseenlaskun yhteydessä.

2.3   Kansallistamisen jälkeen toteutetut rahoitustukitoimenpiteet

| (27) | Maaliskuussa 2009 BPN laski liikkeeseen yritystodistuksia, joille CGD antoi merkintätakuun, ja liikkeeseenlaskulle myönnettiin 2 miljardin euron kokonaismäärän kattava valtiontakaus. Komissiolle ilmoitettiin näistä valtiontakauksista vasta 14 päivänä elokuuta 2009. |
| --- | --- |

(27)

Maaliskuussa 2009 BPN laski liikkeeseen yritystodistuksia, joille CGD antoi merkintätakuun, ja liikkeeseenlaskulle myönnettiin 2 miljardin euron kokonaismäärän kattava valtiontakaus. Komissiolle ilmoitettiin näistä valtiontakauksista vasta 14 päivänä elokuuta 2009.

| (28) | Portugalin viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä myös siitä, että CGD:lle oli annettu 27 päivänä lokakuuta 2009 lupa merkitä yritystodistuksia vielä miljardilla eurolla, ja myös tälle määrälle myönnettiin valtiontakaus. Komissiolle ilmoitettiin myöhemmin 14 päivänä kesäkuuta 2010 lähetetyllä sähköpostiviestillä, että BPN:n liikkeeseenlaskemien ja CGD:n merkitsemien yritystodistusten valtiontakausten kokonaismäärää oli korotettu 4 miljardiin euroon, sillä BPN:n yritystodistusten kolmas liikkeeseenlasku oli toteutettu huhtikuussa 2010 ja CGD oli merkinnyt niitä miljardin euron arvosta. |
| --- | --- |

(28)

Portugalin viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä myös siitä, että CGD:lle oli annettu 27 päivänä lokakuuta 2009 lupa merkitä yritystodistuksia vielä miljardilla eurolla, ja myös tälle määrälle myönnettiin valtiontakaus. Komissiolle ilmoitettiin myöhemmin 14 päivänä kesäkuuta 2010 lähetetyllä sähköpostiviestillä, että BPN:n liikkeeseenlaskemien ja CGD:n merkitsemien yritystodistusten valtiontakausten kokonaismäärää oli korotettu 4 miljardiin euroon, sillä BPN:n yritystodistusten kolmas liikkeeseenlasku oli toteutettu huhtikuussa 2010 ja CGD oli merkinnyt niitä miljardin euron arvosta.

| (29) | Tässä yhteydessä on huomattava, että marraskuussa 2008 toteutetusta kansallistamisestaan kesäkuuhun 2011 asti BPN hyödynsi jatkuvasti CGD:n sille myöntämiä rahamarkkinaluottoja. Näistä lyhyen aikavälin instrumenteista muodostunut BPN:n velka CGD:lle oli noin 2,2 miljardia euroa 28 päivänä helmikuuta 2009. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan velkamäärää supistettiin 27 ja 28 kappaleessa mainittujen yritystodistusten liikkeeseenlaskun yhteydessä (16). |
| --- | --- |

(29)

Tässä yhteydessä on huomattava, että marraskuussa 2008 toteutetusta kansallistamisestaan kesäkuuhun 2011 asti BPN hyödynsi jatkuvasti CGD:n sille myöntämiä rahamarkkinaluottoja. Näistä lyhyen aikavälin instrumenteista muodostunut BPN:n velka CGD:lle oli noin 2,2 miljardia euroa 28 päivänä helmikuuta 2009. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan velkamäärää supistettiin 27 ja 28 kappaleessa mainittujen yritystodistusten liikkeeseenlaskun yhteydessä (16).

| (30) | Kesäkuussa 2011 BPN:llä oli noin miljardi euroa CGD:n myöntämiä rahamarkkinainstrumentteja. Vaikka rahoitusta myönnettiin päivittäin, kyse oli Portugalin viranomaisten mukaan pidemmän aikavälin rakenteellisesta rahoituksesta (17). Se korvattiin kesäkuussa 2011 neljännellä ja viimeisellä yritystodistusten liikkeeseenlaskulla, joka toteutettiin kahdessa 500 miljoonan euron erässä. |
| --- | --- |

(30)

Kesäkuussa 2011 BPN:llä oli noin miljardi euroa CGD:n myöntämiä rahamarkkinainstrumentteja. Vaikka rahoitusta myönnettiin päivittäin, kyse oli Portugalin viranomaisten mukaan pidemmän aikavälin rakenteellisesta rahoituksesta (17). Se korvattiin kesäkuussa 2011 neljännellä ja viimeisellä yritystodistusten liikkeeseenlaskulla, joka toteutettiin kahdessa 500 miljoonan euron erässä.

| (31) | Portugalin viranomaisten 3 päivänä helmikuuta 2012 toimittamien tietojen mukaan BPN:n maksamattomat velat CGD:lle (pl. liikkeeseenlaskut) olivat 433,7 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2011 ja 232 miljoonaa euroa 31 päivänä tammikuuta 2012.

  Taulukko 1


  Yhteenveto BPN:n CGD:ltä saamasta likviditeetistä, tilanne 31 päivänä joulukuuta 2011 | Nimenomainen valtiontakaus | CGD:n lainat
  (ilman nimenomaista valtiontakausta) | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BPN | 1 400 000 000,00 | 433 732 654,56 | 1 833 732 654,56 |
| Erillisyhtiöt (18) | 3 100 000 000,00 | 795 111 660,00 | 3 895 111 660,00 |
| Yhteensä | 4 500 000 000,00 | 1 228 844 314,56 | 5 728 844 314,56 |
| Lähde: Portugalin viranomaiset |

(31)

Portugalin viranomaisten 3 päivänä helmikuuta 2012 toimittamien tietojen mukaan BPN:n maksamattomat velat CGD:lle (pl. liikkeeseenlaskut) olivat 433,7 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2011 ja 232 miljoonaa euroa 31 päivänä tammikuuta 2012.

Taulukko 1

Yhteenveto BPN:n CGD:ltä saamasta likviditeetistä, tilanne 31 päivänä joulukuuta 2011

Nimenomainen valtiontakaus

CGD:n lainat

(ilman nimenomaista valtiontakausta)

Yhteensä

BPN

1 400 000 000,00

433 732 654,56

1 833 732 654,56

Erillisyhtiöt (18)

3 100 000 000,00

795 111 660,00

3 895 111 660,00

Yhteensä

4 500 000 000,00

1 228 844 314,56

5 728 844 314,56

Lähde: Portugalin viranomaiset

| (32) | On syytä todeta, että kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaan kaikkiin luotto- tai likviditeettitukitoimenpiteisiin, jotka CGD toteuttaa BPN:n hyväksi osana kansallistamista, sovelletaan Portugalin valtion myöntämää takausta. |
| --- | --- |

(32)

On syytä todeta, että kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaan kaikkiin luotto- tai likviditeettitukitoimenpiteisiin, jotka CGD toteuttaa BPN:n hyväksi osana kansallistamista, sovelletaan Portugalin valtion myöntämää takausta.

| (33) | Tämän vuoksi on selvää, että kaikkiin taulukossa 1 esitettyihin määriin sovellettiin kansallistamislain 2 §:n 9 momentin ja useiden valtiovarainministeriön valtiosihteerin antamien määräysten mukaista valtiontakausta. Valtiontakauksesta maksettavaksi korvaukseksi vahvistettiin 0,2 prosenttia vuodessa. |
| --- | --- |

(33)

Tämän vuoksi on selvää, että kaikkiin taulukossa 1 esitettyihin määriin sovellettiin kansallistamislain 2 §:n 9 momentin ja useiden valtiovarainministeriön valtiosihteerin antamien määräysten mukaista valtiontakausta. Valtiontakauksesta maksettavaksi korvaukseksi vahvistettiin 0,2 prosenttia vuodessa.

2.4   BPN:n rakenneuudistus

| (34) | Portugalin viranomaiset toimittivat komissiolle 16 päivänä syyskuuta 2010 alustavan rakenneuudistussuunnitelman, joka oli laadittu 13 päivänä syyskuuta 2010, jäljempänä ’vuonna 2010 esitetty rakenneuudistussuunnitelma’. |
| --- | --- |

(34)

Portugalin viranomaiset toimittivat komissiolle 16 päivänä syyskuuta 2010 alustavan rakenneuudistussuunnitelman, joka oli laadittu 13 päivänä syyskuuta 2010, jäljempänä ’vuonna 2010 esitetty rakenneuudistussuunnitelma’.

| (35) | Tässä suunnitelmassa Portugalin viranomaiset selittivät aikovansa jakaa BPN:n hyvälaatuiset omaisuuserät ”toimintakykyiseksi pankiksi” ja heikkolaatuiset omaisuuserät ”roskapankiksi” ja pyrkivänsä myymään toimintakykyisen osan. |
| --- | --- |

(35)

Tässä suunnitelmassa Portugalin viranomaiset selittivät aikovansa jakaa BPN:n hyvälaatuiset omaisuuserät ”toimintakykyiseksi pankiksi” ja heikkolaatuiset omaisuuserät ”roskapankiksi” ja pyrkivänsä myymään toimintakykyisen osan.

| (36) | Valtio halusi toteuttaa ”toimintakykyisen pankin” eli BPN S.A.:n, josta oli tarkoitus tulla yksinomaan vähittäispankki, luovutuksen avoimella tarjouskilpailumenettelyllä. Menettely oli tarkoitus toteuttaa kiinnostuksenilmaisupyynnön avulla, ja Portugalin viranomaiset hyväksyivät 16 päivänä elokuuta 2010 sitä koskevat tekniset eritelmät (”Caderno de Encargos”) (19). |
| --- | --- |

(36)

Valtio halusi toteuttaa ”toimintakykyisen pankin” eli BPN S.A.:n, josta oli tarkoitus tulla yksinomaan vähittäispankki, luovutuksen avoimella tarjouskilpailumenettelyllä. Menettely oli tarkoitus toteuttaa kiinnostuksenilmaisupyynnön avulla, ja Portugalin viranomaiset hyväksyivät 16 päivänä elokuuta 2010 sitä koskevat tekniset eritelmät (”Caderno de Encargos”) (19).

| (37) | Vuonna 2010 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan osa BPN:n varoista ja veloista oli tarkoitus jättää yksityistämisen ulkopuolelle. Ne oli määrä siirtää kyseistä tarkoitusta varten perustetuille uusille erillisyhtiöille Parvalorem, Parups ja Parparticipadas. Kyseiset erillisyhtiöt jäisivät aluksi BPN:n yhteyteen, ja ne siirrettäisiin valtiolle vasta kaupan jälkeen. Anto- ja ottolainaustoiminta siirrettäisiin Parvaloremiin, kiinteistö- ja sijoitustoiminta Parupsiin ja tytäryhtiöt Parparticipadasiin. Portugalin viranomaiset arvioivat erillisyhtiöihin siirrettävien omaisuuserien kokonaisarvoksi 3 885 miljoonaa euroa. Tästä 2 507 miljoonaa euroa siirrettäisiin Parvaloremiin, 1 228 miljoonaa euroa Parupsiin ja 150 miljoonaa euroa Parparticipadasiin. |
| --- | --- |

(37)

Vuonna 2010 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan osa BPN:n varoista ja veloista oli tarkoitus jättää yksityistämisen ulkopuolelle. Ne oli määrä siirtää kyseistä tarkoitusta varten perustetuille uusille erillisyhtiöille Parvalorem, Parups ja Parparticipadas. Kyseiset erillisyhtiöt jäisivät aluksi BPN:n yhteyteen, ja ne siirrettäisiin valtiolle vasta kaupan jälkeen. Anto- ja ottolainaustoiminta siirrettäisiin Parvaloremiin, kiinteistö- ja sijoitustoiminta Parupsiin ja tytäryhtiöt Parparticipadasiin. Portugalin viranomaiset arvioivat erillisyhtiöihin siirrettävien omaisuuserien kokonaisarvoksi 3 885 miljoonaa euroa. Tästä 2 507 miljoonaa euroa siirrettäisiin Parvaloremiin, 1 228 miljoonaa euroa Parupsiin ja 150 miljoonaa euroa Parparticipadasiin.

| (38) | Lainat siirrettiin nimellisarvostaan, rahasto-osuudet, arvopaperit ja kiinteistöt hankintahinnan mukaan ja BPN:n omistamat yritykset kirjanpitoarvostaan. Portugalin viranomaiset arvioivat, että arvoltaan alentuneet omaisuuserät olivat joulukuussa 2010 yhteensä 1 798 miljoonaa euroa. Ne jakautuvat seuraaviin eriin: i) lainat: 1 474 miljoonaa euroa; ii) kiinteistöt: 16 miljoonaa euroa; iii) rahasto-osuudet: 247 miljoonaa euroa; ja iv) arvopaperit: 61 miljoonaa euroa. Portugalin viranomaisten 20 päivänä tammikuuta 2012 toimittamien tietojen mukaan kyseiset omaisuuserät siirrettiin erillisyhtiöihin 23 ja 30 päivänä joulukuuta 2010 (20). Erillisyhtiöt olivat kuitenkin osa BPN:ää 15 päivään helmikuuta 2012 asti, jolloin ne irrotettiin pankista ja siirrettiin toiseen valtion määräysvallassa olevaan yritykseen. |
| --- | --- |

(38)

Lainat siirrettiin nimellisarvostaan, rahasto-osuudet, arvopaperit ja kiinteistöt hankintahinnan mukaan ja BPN:n omistamat yritykset kirjanpitoarvostaan. Portugalin viranomaiset arvioivat, että arvoltaan alentuneet omaisuuserät olivat joulukuussa 2010 yhteensä 1 798 miljoonaa euroa. Ne jakautuvat seuraaviin eriin: i) lainat: 1 474 miljoonaa euroa; ii) kiinteistöt: 16 miljoonaa euroa; iii) rahasto-osuudet: 247 miljoonaa euroa; ja iv) arvopaperit: 61 miljoonaa euroa. Portugalin viranomaisten 20 päivänä tammikuuta 2012 toimittamien tietojen mukaan kyseiset omaisuuserät siirrettiin erillisyhtiöihin 23 ja 30 päivänä joulukuuta 2010 (20). Erillisyhtiöt olivat kuitenkin osa BPN:ää 15 päivään helmikuuta 2012 asti, jolloin ne irrotettiin pankista ja siirrettiin toiseen valtion määräysvallassa olevaan yritykseen.

| (39) | Portugalin viranomaisten mukaan omaisuuserien siirtäminen erillisyhtiöihin toteutettiin puolueettomien kriteerien perusteella ja siinä otettiin huomioon arvoltaan alentuneiden omaisuuserien määrä ja se, että osa toiminnasta ei ollut BPN:n ydinliiketoimintaa enää kansallistamisen jälkeen (kulutusluotot, investointipankkitoiminta, omaisuudenhoito, sijoitusrahastojen hoito, vakuutustoiminta ja kansainvälinen toiminta). BPN:n oli tarkoitus sijoittautua markkinoille uudelleen pelkkänä vähittäispankkina, johon kohdistuu aiempaa vähemmän epävarmojen tukkurahoitusmarkkinoiden riskejä. |
| --- | --- |

(39)

Portugalin viranomaisten mukaan omaisuuserien siirtäminen erillisyhtiöihin toteutettiin puolueettomien kriteerien perusteella ja siinä otettiin huomioon arvoltaan alentuneiden omaisuuserien määrä ja se, että osa toiminnasta ei ollut BPN:n ydinliiketoimintaa enää kansallistamisen jälkeen (kulutusluotot, investointipankkitoiminta, omaisuudenhoito, sijoitusrahastojen hoito, vakuutustoiminta ja kansainvälinen toiminta). BPN:n oli tarkoitus sijoittautua markkinoille uudelleen pelkkänä vähittäispankkina, johon kohdistuu aiempaa vähemmän epävarmojen tukkurahoitusmarkkinoiden riskejä.

| (40) | Erillisyhtiöt rahoittivat näiden omaisuuserien oston kahdella 3 895 miljoonan euron rahoitusjärjestelyllä, jotka muodostuivat 3 100 miljoonan euron joukkovelkakirjoista, jotka CGD osti, ja CGD:n myöntämistä yhteensä 795 miljoonan euron reaalivakuudellisista lainoista. Omaisuuserien myynnistä erillisyhtiöille saamiensa tulojen avulla BPN pystyi maksamaan takaisin CGD:ltä saamansa 3 900 miljoonan euroa rahoituksen: 3 600 miljoonaa euroa ensimmäisestä 4 miljardin euron yritystodistuksesta (mikä tarkoitti, että BPN ei maksanut takaisin valtion takaamaa 400 miljoonan euron osuutta yritystodistuksesta) ja 300 miljoonaa euroa lyhyen aikavälin rahamarkkinaluotoista. |
| --- | --- |

(40)

Erillisyhtiöt rahoittivat näiden omaisuuserien oston kahdella 3 895 miljoonan euron rahoitusjärjestelyllä, jotka muodostuivat 3 100 miljoonan euron joukkovelkakirjoista, jotka CGD osti, ja CGD:n myöntämistä yhteensä 795 miljoonan euron reaalivakuudellisista lainoista. Omaisuuserien myynnistä erillisyhtiöille saamiensa tulojen avulla BPN pystyi maksamaan takaisin CGD:ltä saamansa 3 900 miljoonan euroa rahoituksen: 3 600 miljoonaa euroa ensimmäisestä 4 miljardin euron yritystodistuksesta (mikä tarkoitti, että BPN ei maksanut takaisin valtion takaamaa 400 miljoonan euron osuutta yritystodistuksesta) ja 300 miljoonaa euroa lyhyen aikavälin rahamarkkinaluotoista.

| (41) | Omaisuuserien siirron jälkeen BPN:n tase supistui noin 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(41)

Omaisuuserien siirron jälkeen BPN:n tase supistui noin 30 prosenttia.

| (42) | Jotta BPN olisi voinut täyttää lakisääteiset vaatimukset (vuonna 2011 vaadittiin, että rajoituksettomia ensisijaisia omia varoja on oltava 9 prosenttia (21)), ja koska BPN:n oma pääoma oli negatiivinen vielä senkin jälkeen, kun omaisuuserät oli siirretty erillisyhtiöihin, Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan valtion oli korotettava BPN:n pääomaa noin 417 miljoonalla eurolla (22). |
| --- | --- |

(42)

Jotta BPN olisi voinut täyttää lakisääteiset vaatimukset (vuonna 2011 vaadittiin, että rajoituksettomia ensisijaisia omia varoja on oltava 9 prosenttia (21)), ja koska BPN:n oma pääoma oli negatiivinen vielä senkin jälkeen, kun omaisuuserät oli siirretty erillisyhtiöihin, Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan valtion oli korotettava BPN:n pääomaa noin 417 miljoonalla eurolla (22).

| (43) | Portugalin julkaisemassa tarjouskilpailuilmoituksessa BPN:n pohjahinnaksi (pl. erillisyhtiöihin siirrettävä omaisuuserät) vahvistettiin 171,1 miljoonaa euroa. Hinta perustui ulkopuolisten konsulttiyhtiöiden tekemiin arvioihin: Deloitte ([...] (23) miljoonaa euroa) ja Deutsche Bank ([...] miljoonaa euroa). BPN:n uusi johto (josta vastasi CGD) oli tällä välin aloittanut pankin rakenneuudistuksen. Pankin toimintakulut vähenivät [1–10] prosenttia joulukuun 2008 ja joulukuun 2010 välisenä aikana. BPN:n toimintaa supistettiin, sillä tavoitteena oli tehdä siitä pelkästään vähittäispankkitoimintaan keskittynyt liikepankki. Tämä toiminnan supistaminen perustui osittain siihen, että talletusten määrä väheni kansallistamisprosessin jälkeen, mutta myös siihen, että omaisuuseriä siirrettiin kolmelle erillisyhtiölle. Nämä toimenpiteet vähensivät tappiot vuonna 2010 [50–150] miljoonaan euroon, kun ne olivat vuonna 2009 olleet [150–250] miljoonaa euroa. Vuoden 2009 alusta uusi johto esitteli [...] uutta tuotetta ja markkinointikampanjaa pyrkiessään parantamaan pankin imagoa ja tuotevalikoimaa. Uusi johto toteutti myös useita toimenpiteitä pankin riskinhallinnan ja sisäisten valvontajärjestelmien parantamiseksi. |
| --- | --- |

(43)

Portugalin julkaisemassa tarjouskilpailuilmoituksessa BPN:n pohjahinnaksi (pl. erillisyhtiöihin siirrettävä omaisuuserät) vahvistettiin 171,1 miljoonaa euroa. Hinta perustui ulkopuolisten konsulttiyhtiöiden tekemiin arvioihin: Deloitte ([...] (23) miljoonaa euroa) ja Deutsche Bank ([...] miljoonaa euroa). BPN:n uusi johto (josta vastasi CGD) oli tällä välin aloittanut pankin rakenneuudistuksen. Pankin toimintakulut vähenivät [1–10] prosenttia joulukuun 2008 ja joulukuun 2010 välisenä aikana. BPN:n toimintaa supistettiin, sillä tavoitteena oli tehdä siitä pelkästään vähittäispankkitoimintaan keskittynyt liikepankki. Tämä toiminnan supistaminen perustui osittain siihen, että talletusten määrä väheni kansallistamisprosessin jälkeen, mutta myös siihen, että omaisuuseriä siirrettiin kolmelle erillisyhtiölle. Nämä toimenpiteet vähensivät tappiot vuonna 2010 [50–150] miljoonaan euroon, kun ne olivat vuonna 2009 olleet [150–250] miljoonaa euroa. Vuoden 2009 alusta uusi johto esitteli [...] uutta tuotetta ja markkinointikampanjaa pyrkiessään parantamaan pankin imagoa ja tuotevalikoimaa. Uusi johto toteutti myös useita toimenpiteitä pankin riskinhallinnan ja sisäisten valvontajärjestelmien parantamiseksi.

| (44) | Kahdella ensimmäisellä yksityistämiseen tähtäävällä ehdotuspyyntökierroksella, joiden määräajat olivat 30 päivä syyskuuta ja 30 päivä marraskuuta 2010, ei saatu tarjouksia kolmansilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(44)

Kahdella ensimmäisellä yksityistämiseen tähtäävällä ehdotuspyyntökierroksella, joiden määräajat olivat 30 päivä syyskuuta ja 30 päivä marraskuuta 2010, ei saatu tarjouksia kolmansilta osapuolilta.

| (45) | Tarjouskilpailumenettelyn epäonnistumisen jälkeen Portugali ilmoitti tammikuussa 2011 aikomuksestaan toteuttaa BPN:ssä rakenneuudistus. Sen avulla siitä tehtäisiin riippumattomampi CGD:stä, sillä pankkiin oli tarkoitus nimittää uusi CGD:stä riippumaton johtokunta. Tarkoituksena oli myös vauhdittaa BPN:n toiminnan elvyttämistä uudistamalla pankin tuote- ja yrityskuvaa sekä tehostamalla rakenneuudistussuunnitelmaa kustannusleikkauksin ja liiketoimintadynamiikkaa kehittäen. Päivitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa ei kuitenkaan toimitettu komissiolle useista pyynnöistä huolimatta. |
| --- | --- |

(45)

Tarjouskilpailumenettelyn epäonnistumisen jälkeen Portugali ilmoitti tammikuussa 2011 aikomuksestaan toteuttaa BPN:ssä rakenneuudistus. Sen avulla siitä tehtäisiin riippumattomampi CGD:stä, sillä pankkiin oli tarkoitus nimittää uusi CGD:stä riippumaton johtokunta. Tarkoituksena oli myös vauhdittaa BPN:n toiminnan elvyttämistä uudistamalla pankin tuote- ja yrityskuvaa sekä tehostamalla rakenneuudistussuunnitelmaa kustannusleikkauksin ja liiketoimintadynamiikkaa kehittäen. Päivitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa ei kuitenkaan toimitettu komissiolle useista pyynnöistä huolimatta.

| (46) | Toukokuun 17 päivänä 2011 allekirjoitetussa yhteistyöpöytäkirjassa Portugalin hallitus sitoutui käynnistämään uuden rakenneuudistusprosessin. |
| --- | --- |

(46)

Toukokuun 17 päivänä 2011 allekirjoitetussa yhteistyöpöytäkirjassa Portugalin hallitus sitoutui käynnistämään uuden rakenneuudistusprosessin.

| (47) | Yhteistyöpöytäkirjassa Portugalin viranomaiset sitoutuivat aloittamaan prosessin myymällä Banco Português de Negóciosin (BPN) nopeutetussa aikataulussa ja asettamatta vähimmäishintaa. Tätä varten komissiolle toimitetaan uusi suunnitelma, jotta se voidaan hyväksyä kilpailusääntöjen mukaisesti. Tavoitteena on löytää ostaja viimeistään heinäkuun 2011 loppuun mennessä. Myynnin helpottamiseksi BPN:stä on erotettu nykyiset kolme erillisyhtiötä, joilla on hallussaan arvoltaan alentuneet omaisuuserät ja muut kuin ydinliiketoimintaa edustavat pankkitoiminnan omaisuuserät. Näihin erillisyhtiöihin voidaan siirtää muitakin omaisuuseriä mahdollisten ostajien kanssa käytävien neuvottelujen perusteella. Jotta BPN:stä voitaisiin tehdä sijoittajien kannalta houkuttelevampi, pankki käynnistää toisen ohjelman, joka sisältää kauaskantoisempia kustannusleikkauksia. Kun ratkaisu on löydetty, valtion takaamat CGD:n saatavat BPN:ltä ja kaikki erillisyhtiöt siirretään valtiolle kyseisenä ajankohtana määriteltävän aikataulun mukaisesti
   (24). |
| --- | --- |

(47)

Yhteistyöpöytäkirjassa Portugalin viranomaiset sitoutuivat aloittamaan prosessin myymällä Banco Português de Negóciosin (BPN) nopeutetussa aikataulussa ja asettamatta vähimmäishintaa. Tätä varten komissiolle toimitetaan uusi suunnitelma, jotta se voidaan hyväksyä kilpailusääntöjen mukaisesti. Tavoitteena on löytää ostaja viimeistään heinäkuun 2011 loppuun mennessä. Myynnin helpottamiseksi BPN:stä on erotettu nykyiset kolme erillisyhtiötä, joilla on hallussaan arvoltaan alentuneet omaisuuserät ja muut kuin ydinliiketoimintaa edustavat pankkitoiminnan omaisuuserät. Näihin erillisyhtiöihin voidaan siirtää muitakin omaisuuseriä mahdollisten ostajien kanssa käytävien neuvottelujen perusteella. Jotta BPN:stä voitaisiin tehdä sijoittajien kannalta houkuttelevampi, pankki käynnistää toisen ohjelman, joka sisältää kauaskantoisempia kustannusleikkauksia. Kun ratkaisu on löydetty, valtion takaamat CGD:n saatavat BPN:ltä ja kaikki erillisyhtiöt siirretään valtiolle kyseisenä ajankohtana määriteltävän aikataulun mukaisesti
   (24).

| (48) | Kolmas yksityistämisyritys käynnistettiin toukokuun 2011 alussa asettamatta vähimmäishintaa. Tavoitteena oli löytää BPN:lle ostaja 31 päivään heinäkuuta 2011 mennessä, kuten yhteistyöpöytäkirjassa oli sovittu. |
| --- | --- |

(48)

Kolmas yksityistämisyritys käynnistettiin toukokuun 2011 alussa asettamatta vähimmäishintaa. Tavoitteena oli löytää BPN:lle ostaja 31 päivään heinäkuuta 2011 mennessä, kuten yhteistyöpöytäkirjassa oli sovittu.

| (49) | Käynnistetyn tarjouskilpailun aikana luotiin yhteyksiä mahdollisiin kiinnostuneisiin ostajiin. Lisäksi sijoituksesta laadittiin Investment Opportunity Overview -selvitys, jäljempänä ’IOO’. IOO:n mukaan mahdollisten ostajien edellytettiin esittävän tarjous, joka kattoi 100 prosenttia BPN:n osakkeista, mutta ostajan oli mahdollista pyytää, että lisää varoja ja velkoja irrotettaisiin BPN:n taseesta. Lisäksi ostajaehdokkaat voisivat vaatia kattavampia pääomankorotusjärjestelyjä. BPN:n ja mahdollisten tarjoajien välillä laadittiin menettelysääntöjä koskeva muistio, ja mahdolliset tarjoajat saivat 15 päivästä kesäkuuta 2011 alkaen mahdollisuuden tutustua yritystä koskeviin tietoihin viiden viikon ajan. |
| --- | --- |

(49)

Käynnistetyn tarjouskilpailun aikana luotiin yhteyksiä mahdollisiin kiinnostuneisiin ostajiin. Lisäksi sijoituksesta laadittiin Investment Opportunity Overview -selvitys, jäljempänä ’IOO’. IOO:n mukaan mahdollisten ostajien edellytettiin esittävän tarjous, joka kattoi 100 prosenttia BPN:n osakkeista, mutta ostajan oli mahdollista pyytää, että lisää varoja ja velkoja irrotettaisiin BPN:n taseesta. Lisäksi ostajaehdokkaat voisivat vaatia kattavampia pääomankorotusjärjestelyjä. BPN:n ja mahdollisten tarjoajien välillä laadittiin menettelysääntöjä koskeva muistio, ja mahdolliset tarjoajat saivat 15 päivästä kesäkuuta 2011 alkaen mahdollisuuden tutustua yritystä koskeviin tietoihin viiden viikon ajan.

| (50) | Neljä sitovaa tarjousta esitettiin 20 päivänä heinäkuuta 2011. CGD:n ja BPN:n johtokunnat analysoivat tarjoukset ja esittivät mielipiteensä niistä osakkaille – valtiolle – 25 päivänä heinäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(50)

Neljä sitovaa tarjousta esitettiin 20 päivänä heinäkuuta 2011. CGD:n ja BPN:n johtokunnat analysoivat tarjoukset ja esittivät mielipiteensä niistä osakkaille – valtiolle – 25 päivänä heinäkuuta 2011.

| (51) | Kolme neljästä sitovan tarjouksen tehneestä ostajaehdokkaasta hylättiin. Portugalin viranomaisten mukaan kaksi tarjoajaa (Montepio ja Aníbal Ribeiro) eivät täyttäneet BPN:n kanssa allekirjoitetun muistion (25) mukaisia vaatimuksia. Montepiolla ei esittänyt tarjousta, joka olisi käsittänyt BPN:n osakkeet, vaan tarjous koski ainoastaan tiettyjä varoja ja velkoja. Aníbal Ribeiro ei puolestaan esittänyt riittävää näyttöä pankkitoiminnan johtamiseen ja rahoitukseen liittyvistä valmiuksistaan. Kolmas tarjous, jonka esitti NEI (26), täytti muistion mukaiset vaatimukset, mutta se ei sisältänyt riittävää näyttöä tarjoajan valmiuksista pankin johtamiseen ja taloudellisista mahdollisuuksista täyttää BPN:n tulevat pääomatarpeet. |
| --- | --- |

(51)

Kolme neljästä sitovan tarjouksen tehneestä ostajaehdokkaasta hylättiin. Portugalin viranomaisten mukaan kaksi tarjoajaa (Montepio ja Aníbal Ribeiro) eivät täyttäneet BPN:n kanssa allekirjoitetun muistion (25) mukaisia vaatimuksia. Montepiolla ei esittänyt tarjousta, joka olisi käsittänyt BPN:n osakkeet, vaan tarjous koski ainoastaan tiettyjä varoja ja velkoja. Aníbal Ribeiro ei puolestaan esittänyt riittävää näyttöä pankkitoiminnan johtamiseen ja rahoitukseen liittyvistä valmiuksistaan. Kolmas tarjous, jonka esitti NEI (26), täytti muistion mukaiset vaatimukset, mutta se ei sisältänyt riittävää näyttöä tarjoajan valmiuksista pankin johtamiseen ja taloudellisista mahdollisuuksista täyttää BPN:n tulevat pääomatarpeet.

| (52) | Koska tarjouskilpailun tuloksena oli vain yksi asianmukainen tarjous, jonka esitti BIC 20 päivänä heinäkuuta 2011, jäljempänä ’BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemä tarjous’, Portugalin hallitus päätti 31 päivänä heinäkuuta 2011 jatkaa neuvotteluja yksinomaan BIC:n kanssa. |
| --- | --- |

(52)

Koska tarjouskilpailun tuloksena oli vain yksi asianmukainen tarjous, jonka esitti BIC 20 päivänä heinäkuuta 2011, jäljempänä ’BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemä tarjous’, Portugalin hallitus päätti 31 päivänä heinäkuuta 2011 jatkaa neuvotteluja yksinomaan BIC:n kanssa.

| (53) | BdP antoi BIC:lle luvan liikepankkitoiminnan harjoittamiseen 9 päivänä lokakuuta 2007, ja BIC aloitti käytännössä toimintansa Portugalissa toukokuussa 2008 pääasiassa yritys- ja vähittäispankkina. BIC:n pääosakkaita ovat angolalaisista sijoittajista muodostuva ryhmä. Sillä on myös portugalilaisia osakkaita kuten Amorim Projetos SGPS, SA (25 prosentin omistusosuudella). Joulukuussa 2010 sen liikevaihto oli 389 miljoonaa euroa ja omaisuuserien kokonaisarvo oli miljardi euroa. Sen oma pääoma oli 32 miljoonaa euroa 31 päivänä maaliskuuta 2011, ja sillä oli 7 toimipaikkaa. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan BIC:n markkinaosuus on sen toiminnan kattamilla markkinoilla alle 1 prosenttia (27). |
| --- | --- |

(53)

BdP antoi BIC:lle luvan liikepankkitoiminnan harjoittamiseen 9 päivänä lokakuuta 2007, ja BIC aloitti käytännössä toimintansa Portugalissa toukokuussa 2008 pääasiassa yritys- ja vähittäispankkina. BIC:n pääosakkaita ovat angolalaisista sijoittajista muodostuva ryhmä. Sillä on myös portugalilaisia osakkaita kuten Amorim Projetos SGPS, SA (25 prosentin omistusosuudella). Joulukuussa 2010 sen liikevaihto oli 389 miljoonaa euroa ja omaisuuserien kokonaisarvo oli miljardi euroa. Sen oma pääoma oli 32 miljoonaa euroa 31 päivänä maaliskuuta 2011, ja sillä oli 7 toimipaikkaa. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan BIC:n markkinaosuus on sen toiminnan kattamilla markkinoilla alle 1 prosenttia (27).

| (54) | Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän tarjouksen jälkeen (28) neuvottelut BIC:n kanssa päättyivät BPN:n myymistä BIC:lle koskevan puitesopimuksen (29) allekirjoittamiseen 9 päivänä joulukuuta 2011. |
| --- | --- |

(54)

Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän tarjouksen jälkeen (28) neuvottelut BIC:n kanssa päättyivät BPN:n myymistä BIC:lle koskevan puitesopimuksen (29) allekirjoittamiseen 9 päivänä joulukuuta 2011.

| (55) | BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa esitettiin ainoastaan seuraavia yleisiä ehtoja:






  i. | valtio toteuttaa pääomankorotuksen, jolla BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus nostetaan [9–18] prosenttiin, ja BPN saa sen lisäksi [100–300] miljoonaa euroa; |
| --- | --- | --- |

(55)

BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa esitettiin ainoastaan seuraavia yleisiä ehtoja:

i.

valtio toteuttaa pääomankorotuksen, jolla BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus nostetaan [9–18] prosenttiin, ja BPN saa sen lisäksi [100–300] miljoonaa euroa;

| ii. | BIC:n valitsema osuus lainoista irrotetaan BPN:stä, jotta lainojen suhde talletuksiin olisi [110–150] prosenttia; |
| --- | --- |

ii.

BIC:n valitsema osuus lainoista irrotetaan BPN:stä, jotta lainojen suhde talletuksiin olisi [110–150] prosenttia;

| iii. | BPN:stä siirretään kaikki järjestämättömät lainat, jotka ylittävät noin [...] miljoonan euron kynnysarvon (BPN:n arvioidut luottovaraukset); |
| --- | --- |

iii.

BPN:stä siirretään kaikki järjestämättömät lainat, jotka ylittävät noin [...] miljoonan euron kynnysarvon (BPN:n arvioidut luottovaraukset);

| iv. | BIC:llä on oikeus irrottaa BPN:n taseesta muita varoja ja velkoja (esim. luottolaitoksille myönnettyjä lainoja, rahoitusomaisuutta, kiinteistöomaisuutta, varauksia ja muita varoja ja velkoja), jotka eivät liity sen tavanomaiseen toimintaan; |
| --- | --- |

iv.

BIC:llä on oikeus irrottaa BPN:n taseesta muita varoja ja velkoja (esim. luottolaitoksille myönnettyjä lainoja, rahoitusomaisuutta, kiinteistöomaisuutta, varauksia ja muita varoja ja velkoja), jotka eivät liity sen tavanomaiseen toimintaan;

| v. | BPN:stä siirretään BIC:n valitsemat talletukset, jotka eivät täytä markkinaehtoja; |
| --- | --- |

v.

BPN:stä siirretään BIC:n valitsemat talletukset, jotka eivät täytä markkinaehtoja;

| vi. | CGD myöntää BIC:lle enimmillään [150–650] miljoonan euron likviditeettilimiitin [...] vuoden ajaksi [...] kuukauden Euribor-korolla; määrää korotetaan, jos talletusten määrä putoaa alle [...] miljardiin euroon; |
| --- | --- |

vi.

CGD myöntää BIC:lle enimmillään [150–650] miljoonan euron likviditeettilimiitin [...] vuoden ajaksi [...] kuukauden Euribor-korolla; määrää korotetaan, jos talletusten määrä putoaa alle [...] miljardiin euroon;

| vii. | BPN:n 500–600 työntekijän säilyttäminen (yhteensä noin 1 600 työntekijästä) ja sellaisten 160–170 toimipaikan säilyttäminen, jotka sijaitsevat pankin omistamissa toimitiloissa tai toimitiloissa, joissa on enintään 12 kuukauden vuokrasopimus; |
| --- | --- |

vii.

BPN:n 500–600 työntekijän säilyttäminen (yhteensä noin 1 600 työntekijästä) ja sellaisten 160–170 toimipaikan säilyttäminen, jotka sijaitsevat pankin omistamissa toimitiloissa tai toimitiloissa, joissa on enintään 12 kuukauden vuokrasopimus;

| viii. | riita-asioiden ratkaisuun liittyvät kustannukset siirretään valtiolle; |
| --- | --- |

viii.

riita-asioiden ratkaisuun liittyvät kustannukset siirretään valtiolle;

| ix. | BIC sitoutuu maksamaan 30 miljoonan euron ostohinnan. |
| --- | --- |

ix.

BIC sitoutuu maksamaan 30 miljoonan euron ostohinnan.

| (56) | Noin viisi kuukautta kestäneiden neuvottelujen jälkeen laaditussa puitesopimuksessa määrätään seuraavaa:






  i. | valtio toteuttaa pääomankorotuksen, jonka avulla saavutetaan lakisääteinen vähimmäisvakavaraisuussuhde ja BIC:n vaatima korkeampi pääomataso; BIC edellytti, että sen ehdottamien taseen mukautusten jälkeen lopullinen oma pääoma on [200–400] miljoonaa euroa (30); |
| --- | --- | --- |

(56)

Noin viisi kuukautta kestäneiden neuvottelujen jälkeen laaditussa puitesopimuksessa määrätään seuraavaa:

i.

valtio toteuttaa pääomankorotuksen, jonka avulla saavutetaan lakisääteinen vähimmäisvakavaraisuussuhde ja BIC:n vaatima korkeampi pääomataso; BIC edellytti, että sen ehdottamien taseen mukautusten jälkeen lopullinen oma pääoma on [200–400] miljoonaa euroa (30);

| ii. | osa BPN:n lainoista irrotetaan BPN:stä niiden lainojen lisäksi, jotka oli jo siirretty erillisyhtiöihin 30 päivänä syyskuuta 2010 (31); lisäosuuden poistaminen lainoista mahdollistaa sen, että lainojen suhde talletuksiin on [110–150] prosenttia; suhde oli vahvistettu [110–150] prosentiksi BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa; |
| --- | --- |

ii.

osa BPN:n lainoista irrotetaan BPN:stä niiden lainojen lisäksi, jotka oli jo siirretty erillisyhtiöihin 30 päivänä syyskuuta 2010 (31); lisäosuuden poistaminen lainoista mahdollistaa sen, että lainojen suhde talletuksiin on [110–150] prosenttia; suhde oli vahvistettu [110–150] prosentiksi BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa;

| iii. | BIC:llä on oikeus irrottaa taseesta myös muita varoja ja velkoja (esim. luottolaitoksille myönnettyjä lainoja, rahoitusomaisuutta, kiinteistöomaisuutta, varauksia ja muita varoja ja velkoja); |
| --- | --- |

iii.

BIC:llä on oikeus irrottaa taseesta myös muita varoja ja velkoja (esim. luottolaitoksille myönnettyjä lainoja, rahoitusomaisuutta, kiinteistöomaisuutta, varauksia ja muita varoja ja velkoja);

| iv. | BIC:llä on oikeus myydä takaisin [...] kuukauden kuluessa sellaiset järjestämättömät lainat, joista ei ole saatu tuottoa vähintään [...] päivään (enimmäismäärä on [...] BIC:n valitseman lainasalkun yhteenlasketusta nimellisarvosta, jossa on huomioitu olemassa olevat talletukset) varausten tason ylittävältä määrältä ([...] miljoonaa euroa (32)) (33); |
| --- | --- |

iv.

BIC:llä on oikeus myydä takaisin [...] kuukauden kuluessa sellaiset järjestämättömät lainat, joista ei ole saatu tuottoa vähintään [...] päivään (enimmäismäärä on [...] BIC:n valitseman lainasalkun yhteenlasketusta nimellisarvosta, jossa on huomioitu olemassa olevat talletukset) varausten tason ylittävältä määrältä ([...] miljoonaa euroa (32)) (33);

| v. | BIC:llä on oikeus siirtää talletukset, joista maksettava korko on vähintään [...] peruspistettä yli relevantin viitekoron (34) tai saada valtiolta korvauksena erotus (35); |
| --- | --- |

v.

BIC:llä on oikeus siirtää talletukset, joista maksettava korko on vähintään [...] peruspistettä yli relevantin viitekoron (34) tai saada valtiolta korvauksena erotus (35);

| vi. | BIC:llä on oikeus pyytää muiden BPN:n varojen ja velkojen, kuten luottolaitoksille myönnettyjen lainojen sekä fyysisten varojen ja rahoitusvarojen, siirtämistä ennen kaupan toteutumista; |
| --- | --- |

vi.

BIC:llä on oikeus pyytää muiden BPN:n varojen ja velkojen, kuten luottolaitoksille myönnettyjen lainojen sekä fyysisten varojen ja rahoitusvarojen, siirtämistä ennen kaupan toteutumista;

| vii. | CGD myöntää BIC:lle vuoteen [> 2013] asti enintään [150–350] miljoonan euron likviditeettilimiitin [...] kuukauden Euribor-korolla (36), johon lisätään [...] peruspisteen marginaali. Tämä limiitti annetaan käyttöön, jos BPN:n talletusten taso putoaa alle [...] miljardiin euroon; |
| --- | --- |

vii.

CGD myöntää BIC:lle vuoteen [> 2013] asti enintään [150–350] miljoonan euron likviditeettilimiitin [...] kuukauden Euribor-korolla (36), johon lisätään [...] peruspisteen marginaali. Tämä limiitti annetaan käyttöön, jos BPN:n talletusten taso putoaa alle [...] miljardiin euroon;

| viii. | meneillään olevalle ja valtion takaamalle yritystodistusohjelmalle vuoteen [> 2013] asti myönnettyä CGD:n [150–500] miljoonan euron luottolimiittiä jatketaan kolmen vuoden ajan, ja CGD sitoutuu siihen, ettei se vaadi lainojen takaisinmaksua ennen vuotta [...]; |
| --- | --- |

viii.

meneillään olevalle ja valtion takaamalle yritystodistusohjelmalle vuoteen [> 2013] asti myönnettyä CGD:n [150–500] miljoonan euron luottolimiittiä jatketaan kolmen vuoden ajan, ja CGD sitoutuu siihen, ettei se vaadi lainojen takaisinmaksua ennen vuotta [...];

| ix. | noin puolet BPN:n työntekijöistä säilytetään (vähintään 750 työntekijää yhteensä 1 600 työntekijästä); valtio kattaa niiden toimipaikkojen sulkemisesta aiheutuneet kustannukset, joita BIC ei aio ostaa, ja maksaa korvaukset irtisanotuille ja sellaisille työntekijöille, joiden työpaikka siirtyy toiselle paikkakunnalle; |
| --- | --- |

ix.

noin puolet BPN:n työntekijöistä säilytetään (vähintään 750 työntekijää yhteensä 1 600 työntekijästä); valtio kattaa niiden toimipaikkojen sulkemisesta aiheutuneet kustannukset, joita BIC ei aio ostaa, ja maksaa korvaukset irtisanotuille ja sellaisille työntekijöille, joiden työpaikka siirtyy toiselle paikkakunnalle;

| x. | riita-asioiden ratkaisuun liittyvät kustannukset siirretään valtiolle; |
| --- | --- |

x.

riita-asioiden ratkaisuun liittyvät kustannukset siirretään valtiolle;

| xi. | BIC sitoutuu maksamaan 40 miljoonan euron ostohinnan; |
| --- | --- |

xi.

BIC sitoutuu maksamaan 40 miljoonan euron ostohinnan;

| xii. | hintaehto, jonka mukaan BPN:n viiden seuraavan vuoden aikana tuottamasta nettovoitosta (verojen jälkeen) 20 prosenttia maksettaisiin valtiolle niiden voittojen osalta, jotka ylittävät yhteenlaskettuina 60 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

xii.

hintaehto, jonka mukaan BPN:n viiden seuraavan vuoden aikana tuottamasta nettovoitosta (verojen jälkeen) 20 prosenttia maksettaisiin valtiolle niiden voittojen osalta, jotka ylittävät yhteenlaskettuina 60 miljoonaa euroa;

| xiii. | BIC sitoutuu siihen, ettei se maksa BPN:n osakkaille osinkoa tai muita vastaavia etuja viiteen vuoteen. |
| --- | --- |

xiii.

BIC sitoutuu siihen, ettei se maksa BPN:n osakkaille osinkoa tai muita vastaavia etuja viiteen vuoteen.

| (57) | Tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan BPN:n myynnistä BIC:lle syntyvä uusi yritys, jäljempänä ’sulautunut yritys’, saavuttaa kannattavuuden [...] vuoden jälkeen sekä perusskenaarion että vähemmän suotuisan skenaarion perusteella. Näin ollen arvioidaan, että sulautuneen yrityksen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus sen riskipainotetuista varoista putoaa ensimmäisen vuoden [10–15] prosentista [...] prosenttiin viidentenä vuonna. Arvioitu pudotus johtuu BIC:n toteuttaman rakenneuudistuksen ensimmäisiin vuosiin liittyvistä negatiivisista tuloksista ja siitä, että pankin toiminta lisääntyy kasvavan talouteen suunnatun luotonannon myötä, jonka tarkoituksena on kannattavuuden palauttaminen. Rakenneuudistus sisältää investointeja pankin konttoreihin ja yrityskuvaan, prosessien, menettelyjen ja organisaation integrointiin sekä tietotekniikkaan. Oman pääoman tuoton (ROE) uskotaan kasvavan siten, että se on – [1–5] prosenttia vuonna 1 ja + [1–5] prosenttia vuonna 5. Kokonaispääoman tuoton (ROA) arvioidaan puolestaan kasvavan siten, että se on – [0–2] prosenttia vuonna 1 ja + [0–2] prosenttia vuonna 5. |
| --- | --- |

(57)

Tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan BPN:n myynnistä BIC:lle syntyvä uusi yritys, jäljempänä ’sulautunut yritys’, saavuttaa kannattavuuden [...] vuoden jälkeen sekä perusskenaarion että vähemmän suotuisan skenaarion perusteella. Näin ollen arvioidaan, että sulautuneen yrityksen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus sen riskipainotetuista varoista putoaa ensimmäisen vuoden [10–15] prosentista [...] prosenttiin viidentenä vuonna. Arvioitu pudotus johtuu BIC:n toteuttaman rakenneuudistuksen ensimmäisiin vuosiin liittyvistä negatiivisista tuloksista ja siitä, että pankin toiminta lisääntyy kasvavan talouteen suunnatun luotonannon myötä, jonka tarkoituksena on kannattavuuden palauttaminen. Rakenneuudistus sisältää investointeja pankin konttoreihin ja yrityskuvaan, prosessien, menettelyjen ja organisaation integrointiin sekä tietotekniikkaan. Oman pääoman tuoton (ROE) uskotaan kasvavan siten, että se on – [1–5] prosenttia vuonna 1 ja + [1–5] prosenttia vuonna 5. Kokonaispääoman tuoton (ROA) arvioidaan puolestaan kasvavan siten, että se on – [0–2] prosenttia vuonna 1 ja + [0–2] prosenttia vuonna 5.

| (58) | Vähemmän suotuisassa skenaariossa järjestämättömien lainojen osuus on suurempi ja rahoituskustannukset korkeammat. Tämän skenaarion mukaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden odotetaan putoavan [8–12] prosenttiin vuonna 5, kun se on [10–15] prosenttia vuoden 1 lopussa. |
| --- | --- |

(58)

Vähemmän suotuisassa skenaariossa järjestämättömien lainojen osuus on suurempi ja rahoituskustannukset korkeammat. Tämän skenaarion mukaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden odotetaan putoavan [8–12] prosenttiin vuonna 5, kun se on [10–15] prosenttia vuoden 1 lopussa.

| (59) | Portugalin valtio korotti lopulta 15 päivänä helmikuuta 2012 BPN:n pääomaa 600 miljoonalla eurolla (37). |
| --- | --- |

(59)

Portugalin valtio korotti lopulta 15 päivänä helmikuuta 2012 BPN:n pääomaa 600 miljoonalla eurolla (37).

3.   Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

| (60) | Komissio totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, että sillä oli seuraavia epäilyjä:






  — | onko BPN elinkelpoinen ostajan kanssa sulautuneena yrityksenä; |
| --- | --- | --- |

(60)

Komissio totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, että sillä oli seuraavia epäilyjä:

—

onko BPN elinkelpoinen ostajan kanssa sulautuneena yrityksenä;

| — | onko BPN:lle myönnetty tuki rajattu välttämättömään ja myynti BIC:lle edullisin vaihtoehto verrattuna selvitystilaskenaarioon; |
| --- | --- |

—

onko BPN:lle myönnetty tuki rajattu välttämättömään ja myynti BIC:lle edullisin vaihtoehto verrattuna selvitystilaskenaarioon;

| — | ovatko kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet riittäviä; ja |
| --- | --- |

—

ovatko kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet riittäviä; ja

| — | sisältyykö myyntiprosessiin tukea ostajalle. |
| --- | --- |

—

sisältyykö myyntiprosessiin tukea ostajalle.

4.   Kolmansien osapuolten huomautukset

| (61) | Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(61)

Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta.

5.   Portugalin viranomaisten kanta

5.1   Portugalin viranomaisten kanta menettelyn aloittamisesta 24 päivänä lokakuuta 2011 annettuun päätökseen

| (62) | Portugalin viranomaisten mukaan tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma on rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukainen. Suunnitelman lisäksi Portugalin viranomaiset esittivät 20 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä useita huomautuksia 24 päivänä lokakuuta 2011 annetusta päätöksestä. |
| --- | --- |

(62)

Portugalin viranomaisten mukaan tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma on rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukainen. Suunnitelman lisäksi Portugalin viranomaiset esittivät 20 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä useita huomautuksia 24 päivänä lokakuuta 2011 annetusta päätöksestä.

| (63) | Portugalin viranomaiset katsovat, että kolmentyyppisiin toimenpiteisiin BPN:n hyväksi ei sisältynyt valtiontukea. |
| --- | --- |

(63)

Portugalin viranomaiset katsovat, että kolmentyyppisiin toimenpiteisiin BPN:n hyväksi ei sisältynyt valtiontukea.

| (64) | Portugalin mukaan ennen kansallistamista BPN:n hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet, eli kriisitilanteen likviditeettituki ja CGD:n loka–marraskuussa 2008 myöntämät lainat, eivät sisällä valtiontukea. Portugali katsoo, että kriisitilanteen likviditeettituki myönnettiin BPN:lle riippumattomalla tavalla, siitä perittiin sakkokorkoa ja BPN:n antoi lainalle vakuudet. CGD:n loka–marraskuussa 2008 myöntämät lainat myönnettiin markkinaehdoin, kilpailukykyisellä korolla ja riittävin vakuuksin. Näistä syistä lainat eivät tarjonneet BPN:lle taloudellista etua. |
| --- | --- |

(64)

Portugalin mukaan ennen kansallistamista BPN:n hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet, eli kriisitilanteen likviditeettituki ja CGD:n loka–marraskuussa 2008 myöntämät lainat, eivät sisällä valtiontukea. Portugali katsoo, että kriisitilanteen likviditeettituki myönnettiin BPN:lle riippumattomalla tavalla, siitä perittiin sakkokorkoa ja BPN:n antoi lainalle vakuudet. CGD:n loka–marraskuussa 2008 myöntämät lainat myönnettiin markkinaehdoin, kilpailukykyisellä korolla ja riittävin vakuuksin. Näistä syistä lainat eivät tarjonneet BPN:lle taloudellista etua.

| (65) | Portugali kieltää myös sen, että CGD:n BPN:lle sen kansallistamisen jälkeen myöntämään rahoitukseen sisältyisi valtiontukea (pankkienväliset rahamarkkinaoperaatiot ja CGD:n merkitsemät yritystodistukset). Portugalin mukaan kyse on liiketoimista, joiden ehdot vastaavat markkinatalouden ehtoja noudattavan harkitsevan sijoittajan toteuttamia liiketoimia. Tämän vuoksi ne eivät tarjoa taloudellista etua BPN:lle. |
| --- | --- |

(65)

Portugali kieltää myös sen, että CGD:n BPN:lle sen kansallistamisen jälkeen myöntämään rahoitukseen sisältyisi valtiontukea (pankkienväliset rahamarkkinaoperaatiot ja CGD:n merkitsemät yritystodistukset). Portugalin mukaan kyse on liiketoimista, joiden ehdot vastaavat markkinatalouden ehtoja noudattavan harkitsevan sijoittajan toteuttamia liiketoimia. Tämän vuoksi ne eivät tarjoa taloudellista etua BPN:lle.

| (66) | Portugalin viranomaiset katsovat myös, että BIC:lle ei ole BPN:n ostajana myönnetty valtiontukea. Portugalin viranomaiset katsovat, että myyntiprosessi oli avoin ja puolueeton eikä siihen liittynyt syrjintää. BIC:n tarjous oli kokonaisuudessaan taloudellisesti paras, ja tämän vuoksi myyntihinnan olisi katsottava vastaavan markkinahintaa. Puitesopimus, joka allekirjoitettiin 9 päivänä joulukuuta 2011, vastaa pääosin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän tarjouksen ehtoja. Portugalin viranomaiset katsovat myös, että huolimatta negatiivisesta myyntihinnasta, myynnin ainoa vaihtoehto (BPN:n selvittäminen) olisi merkinnyt valtiolle suurempaa taloudellista rasitusta ja olisi vaarantanut kansallisen rahoitusjärjestelmän vakauden. |
| --- | --- |

(66)

Portugalin viranomaiset katsovat myös, että BIC:lle ei ole BPN:n ostajana myönnetty valtiontukea. Portugalin viranomaiset katsovat, että myyntiprosessi oli avoin ja puolueeton eikä siihen liittynyt syrjintää. BIC:n tarjous oli kokonaisuudessaan taloudellisesti paras, ja tämän vuoksi myyntihinnan olisi katsottava vastaavan markkinahintaa. Puitesopimus, joka allekirjoitettiin 9 päivänä joulukuuta 2011, vastaa pääosin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän tarjouksen ehtoja. Portugalin viranomaiset katsovat myös, että huolimatta negatiivisesta myyntihinnasta, myynnin ainoa vaihtoehto (BPN:n selvittäminen) olisi merkinnyt valtiolle suurempaa taloudellista rasitusta ja olisi vaarantanut kansallisen rahoitusjärjestelmän vakauden.

| (67) | Samalla Portugali kuitenkin myöntää, että osa BPN:n hyväksi toteutetuista toimenpiteistä sisältää valtiontukea. Kyseessä ovat seuraavat toimenpiteet: BPN:n liikkeeseenlaskemalle yritystodistukselle myönnetty valtiontakaus, tiettyjen omaisuuserien siirtäminen erillisyhtiöihin vuonna 2010, BPN:n pääomankorotus 15 päivänä helmikuuta 2012 myyntiä varten ja jotkin toimenpiteet, jotka liittyvät suunniteltuun myyntiin BIC:lle (kuten valtiontakaus myynnin jälkeen jatkettavalle yritystodistusohjelmalle). |
| --- | --- |

(67)

Samalla Portugali kuitenkin myöntää, että osa BPN:n hyväksi toteutetuista toimenpiteistä sisältää valtiontukea. Kyseessä ovat seuraavat toimenpiteet: BPN:n liikkeeseenlaskemalle yritystodistukselle myönnetty valtiontakaus, tiettyjen omaisuuserien siirtäminen erillisyhtiöihin vuonna 2010, BPN:n pääomankorotus 15 päivänä helmikuuta 2012 myyntiä varten ja jotkin toimenpiteet, jotka liittyvät suunniteltuun myyntiin BIC:lle (kuten valtiontakaus myynnin jälkeen jatkettavalle yritystodistusohjelmalle).

| (68) | Portugali katsoo kuitenkin, että kaikki valtiontukea sisältävät toimenpiteet ovat EU:n lainsäädännön mukaisia, sillä niiden tavoitteena oli Portugalin taloudessa olevan, perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun vakavan häiriön poistaminen. |
| --- | --- |

(68)

Portugali katsoo kuitenkin, että kaikki valtiontukea sisältävät toimenpiteet ovat EU:n lainsäädännön mukaisia, sillä niiden tavoitteena oli Portugalin taloudessa olevan, perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun vakavan häiriön poistaminen.

| (69) | Portugalin mukaan tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa BPN:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen ilman lisätuen tarvetta. Portugali toteutti BPN:n rakenneuudistuksen irrottamalla siitä omaisuuseriä ja siirtämällä osan niistä erillisyhtiöihin sekä supistamalla BPN:n toimintaa markkinoilla yli 50 prosentilla ja lopettamalla toiminnan, joka ei kuulunut vähittäispankin ydinliiketoimintaan. Lisäksi se toteutti useita riskienhallintatoimenpiteitä ja noudatti varovaista liiketoimintapolitiikkaa. Kun BPN on yhdistetty BIC:hen, sulautuneen yrityksen arvioidaan BIC:n ennusteiden perusteella saavuttavan positiivisen tuloksen [...] rakenneuudistussuunnitelmasta sekä perusskenaarion että vähemmän suotuisan skenaarion perusteella. Negatiivinen myyntihinta on hyväksyttävä, koska yrityksen selvittäminen on valtiolle kalliimpaa ja uhkaisi rahoitusvakautta. |
| --- | --- |

(69)

Portugalin mukaan tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa BPN:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen ilman lisätuen tarvetta. Portugali toteutti BPN:n rakenneuudistuksen irrottamalla siitä omaisuuseriä ja siirtämällä osan niistä erillisyhtiöihin sekä supistamalla BPN:n toimintaa markkinoilla yli 50 prosentilla ja lopettamalla toiminnan, joka ei kuulunut vähittäispankin ydinliiketoimintaan. Lisäksi se toteutti useita riskienhallintatoimenpiteitä ja noudatti varovaista liiketoimintapolitiikkaa. Kun BPN on yhdistetty BIC:hen, sulautuneen yrityksen arvioidaan BIC:n ennusteiden perusteella saavuttavan positiivisen tuloksen [...] rakenneuudistussuunnitelmasta sekä perusskenaarion että vähemmän suotuisan skenaarion perusteella. Negatiivinen myyntihinta on hyväksyttävä, koska yrityksen selvittäminen on valtiolle kalliimpaa ja uhkaisi rahoitusvakautta.

| (70) | Portugali katsoo, että toimenpiteet on rajattu vähimmäistasoon, joka on tarpeen Portugalin rahoitussektorin vakauden turvaamiseksi ja BPN:n elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(70)

Portugali katsoo, että toimenpiteet on rajattu vähimmäistasoon, joka on tarpeen Portugalin rahoitussektorin vakauden turvaamiseksi ja BPN:n elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

| (71) | Lisäksi viranomaiset katsovat, että myynti oli ainoa vaihtoehto kalliimmalle selvitysmenettelylle. Muilla vaihtoehdoilla (yhdistäminen CGD:hen ja rakenneuudistus itsenäisenä yksikkönä) ei olisi ollut mahdollista hankkia nettonykyarvoltaan riittäviä varoja tarvittavan alkuinvestoinnin kattamiseksi. Portugali arvioi, että BIC:lle myynnin kustannukset eli noin [...]–[...] miljoonaa euroa (pl. tulevien ehdollisten erien mahdollinen vaikutus, jota ei Portugalin käsityksen mukaan tule aiheutumaan) olivat pienemmät kuin eri menettelyskenaarioiden mukaiset arvioidut selvittämiskustannukset. |
| --- | --- |

(71)

Lisäksi viranomaiset katsovat, että myynti oli ainoa vaihtoehto kalliimmalle selvitysmenettelylle. Muilla vaihtoehdoilla (yhdistäminen CGD:hen ja rakenneuudistus itsenäisenä yksikkönä) ei olisi ollut mahdollista hankkia nettonykyarvoltaan riittäviä varoja tarvittavan alkuinvestoinnin kattamiseksi. Portugali arvioi, että BIC:lle myynnin kustannukset eli noin [...]–[...] miljoonaa euroa (pl. tulevien ehdollisten erien mahdollinen vaikutus, jota ei Portugalin käsityksen mukaan tule aiheutumaan) olivat pienemmät kuin eri menettelyskenaarioiden mukaiset arvioidut selvittämiskustannukset.

| (72) | Lisäksi Portugalin mukaan likviditeetti, jota BPN:lle myönnettiin kansallistamisen jälkeisen yritystodistuksen liikkeeseenlaskun takauksen muodossa, oli välttämätön sen varmistamiseksi, että pankki pystyi jatkamaan toimintaansa rakenneuudistuksen ajan. |
| --- | --- |

(72)

Lisäksi Portugalin mukaan likviditeetti, jota BPN:lle myönnettiin kansallistamisen jälkeisen yritystodistuksen liikkeeseenlaskun takauksen muodossa, oli välttämätön sen varmistamiseksi, että pankki pystyi jatkamaan toimintaansa rakenneuudistuksen ajan.

| (73) | Kun tarkastellaan erillisyhtiöihin siirrettyjen omaisuuserien valitsemista, Portugali katsoo, että valinta tehtiin puolueettomia arviointiperusteita soveltaen. Tavoitteena oli edistää BPN:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista ja saada mahdolliset ostajat kiinnostumaan yksityistämisprosessista. Portugali toteaa myös, että lisäomaisuuserien siirrot BIC:lle myynnin yhteydessä ovat riittäviä varmistamaan BPN:n tulevan elinkelpoisuuden ja rajoittuvat myynnin mahdollistamisen kannalta pienimpään mahdolliseen määrään. |
| --- | --- |

(73)

Kun tarkastellaan erillisyhtiöihin siirrettyjen omaisuuserien valitsemista, Portugali katsoo, että valinta tehtiin puolueettomia arviointiperusteita soveltaen. Tavoitteena oli edistää BPN:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista ja saada mahdolliset ostajat kiinnostumaan yksityistämisprosessista. Portugali toteaa myös, että lisäomaisuuserien siirrot BIC:lle myynnin yhteydessä ovat riittäviä varmistamaan BPN:n tulevan elinkelpoisuuden ja rajoittuvat myynnin mahdollistamisen kannalta pienimpään mahdolliseen määrään.

| (74) | Portugalin mukaan 15 päivänä helmikuuta 2012 toteutetun BPN:n pääomankorotuksen tarkoituksena on varmistaa, että BPN ei ajaudu pääomavajeeseen tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman kattamalla jaksolla. Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta koskevien, suunnitelman mukaisten ennusteiden perusteella kyseisen suhdeluvun odotetaan putoavan [10–15] prosenttiin vuonna 2016 perusskenaariossa ja [8–12] prosenttiin vähemmän suotuisassa skenaariossa. Vaadittu lakisääteinen vähimmäisvakavaraisuussuhde on 10 prosenttia vuoden 2012 lopusta alkaen. Portugali toteaa myös, että BIC:n avoimessa ja läpinäkyvässä ilman vähimmäishintaa toteutetussa myyntiprosessissa asettamat ehdot vastaavat vähimmäistasoa, joka on tarpeen BPN:n tulevan elinkelpoisuuden varmistamiseksi, sillä sen selvittäminen olisi valtiolle kalliimpaa ja saattaisi vaarantaa rahoitusvakauden. |
| --- | --- |

(74)

Portugalin mukaan 15 päivänä helmikuuta 2012 toteutetun BPN:n pääomankorotuksen tarkoituksena on varmistaa, että BPN ei ajaudu pääomavajeeseen tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman kattamalla jaksolla. Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta koskevien, suunnitelman mukaisten ennusteiden perusteella kyseisen suhdeluvun odotetaan putoavan [10–15] prosenttiin vuonna 2016 perusskenaariossa ja [8–12] prosenttiin vähemmän suotuisassa skenaariossa. Vaadittu lakisääteinen vähimmäisvakavaraisuussuhde on 10 prosenttia vuoden 2012 lopusta alkaen. Portugali toteaa myös, että BIC:n avoimessa ja läpinäkyvässä ilman vähimmäishintaa toteutetussa myyntiprosessissa asettamat ehdot vastaavat vähimmäistasoa, joka on tarpeen BPN:n tulevan elinkelpoisuuden varmistamiseksi, sillä sen selvittäminen olisi valtiolle kalliimpaa ja saattaisi vaarantaa rahoitusvakauden.

| (75) | Portugali väittää myös, että sekä BPN:n entiset osakkaat että pankki itse ovat osallistuneet tai osallistuvat riittävällä osuudella rakenneuudistusprosessin kustannuksiin, millä varmistetaan asianmukainen vastuunjako. BPN:n entiset osakkaat eivät ole saaneet minkäänlaista korvausta kansallistamisen perusteella, vaan ovat menettäneet pankkiin sijoittamansa pääoman kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(75)

Portugali väittää myös, että sekä BPN:n entiset osakkaat että pankki itse ovat osallistuneet tai osallistuvat riittävällä osuudella rakenneuudistusprosessin kustannuksiin, millä varmistetaan asianmukainen vastuunjako. BPN:n entiset osakkaat eivät ole saaneet minkäänlaista korvausta kansallistamisen perusteella, vaan ovat menettäneet pankkiin sijoittamansa pääoman kokonaisuudessaan.

| (76) | Portugali kuitenkin katsoo, ettei ole asianmukaista vaatia, että huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muodossa BPN:ää rahoittaneet asiakkaat osallistuvat kustannustenjakoon, kun otetaan huomioon kyseisten instrumenttien markkinointiin liittyvät erityispiirteet [...]. Eräissä tapauksissa tuotteiden tekniset ominaisuudet estävät sen, että BPN voisi kieltäytyä maksamasta asiakkaille korkoa korvaukseksi pääomasta. |
| --- | --- |

(76)

Portugali kuitenkin katsoo, ettei ole asianmukaista vaatia, että huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muodossa BPN:ää rahoittaneet asiakkaat osallistuvat kustannustenjakoon, kun otetaan huomioon kyseisten instrumenttien markkinointiin liittyvät erityispiirteet [...]. Eräissä tapauksissa tuotteiden tekniset ominaisuudet estävät sen, että BPN voisi kieltäytyä maksamasta asiakkaille korkoa korvaukseksi pääomasta.

| (77) | Portugalin mukaan BPN osallistuu niin ikään merkittävällä osuudella rakenneuudistusprosessiin, sillä sen johto vaihdettiin kansallistamisen jälkeen, sen liiketoiminta- ja riskienhallintapolitiikkaa on muutettu tuntuvasti ja sen toimintaa supistetaan yli 50 prosentilla. |
| --- | --- |

(77)

Portugalin mukaan BPN osallistuu niin ikään merkittävällä osuudella rakenneuudistusprosessiin, sillä sen johto vaihdettiin kansallistamisen jälkeen, sen liiketoiminta- ja riskienhallintapolitiikkaa on muutettu tuntuvasti ja sen toimintaa supistetaan yli 50 prosentilla.

| (78) | Portugali myöntää, että omaisuuserien siirtäminen erillisyhtiöihin kirjanpitoarvostaan toteutettiin niiden todellista arvoa suurempaan hintaan ja ilman minkäänlaista korvausta valtiolle. Portugali katsoo kuitenkin, että BPN:n oma osallistuminen on varmistettu sillä, että se kansallistettiin vastikkeetta, minkä jälkeen toteutettiin perusteellinen rakenneuudistus. Portugalin mukaan mahdollinen etu, jota BPN voisi saada omaisuuseriensä irrottamisesta ja siirtämisestä erillisyhtiöihin, tulisi osittain perityksi takaisin pankin uudelleenyksityistämisestä maksettavassa hinnassa, joka oli korkein mahdollinen. Portugali katsoo myös, että valtiontakauksesta maksettiin asianmukainen korvaus. Vaikka korvaus (0,2 prosenttia vuodessa) on pienempi kuin mitä valtiontakauksista vaaditaan (38), BPN:n rakenneuudistusprosessin aikana mahdollisesti saamat lisätuotot (tai toteutumatta jäävät menot) hyödyttävät valtiota, jolla on tällä hetkellä hallussaan pankin koko osakekanta. |
| --- | --- |

(78)

Portugali myöntää, että omaisuuserien siirtäminen erillisyhtiöihin kirjanpitoarvostaan toteutettiin niiden todellista arvoa suurempaan hintaan ja ilman minkäänlaista korvausta valtiolle. Portugali katsoo kuitenkin, että BPN:n oma osallistuminen on varmistettu sillä, että se kansallistettiin vastikkeetta, minkä jälkeen toteutettiin perusteellinen rakenneuudistus. Portugalin mukaan mahdollinen etu, jota BPN voisi saada omaisuuseriensä irrottamisesta ja siirtämisestä erillisyhtiöihin, tulisi osittain perityksi takaisin pankin uudelleenyksityistämisestä maksettavassa hinnassa, joka oli korkein mahdollinen. Portugali katsoo myös, että valtiontakauksesta maksettiin asianmukainen korvaus. Vaikka korvaus (0,2 prosenttia vuodessa) on pienempi kuin mitä valtiontakauksista vaaditaan (38), BPN:n rakenneuudistusprosessin aikana mahdollisesti saamat lisätuotot (tai toteutumatta jäävät menot) hyödyttävät valtiota, jolla on tällä hetkellä hallussaan pankin koko osakekanta.

| (79) | Kun tarkastellaan 15 päivänä helmikuuta 2012 toteutettua BPN:n pääomankorotusta, Portugali toteaa, että se ei muuta BPN:n osakasrakennetta. Pääoma saadaan ainakin osittain perittyä takaisin BPN:n myynnin yhteydessä, sillä sen avulla voidaan välttää selvittämisen vieläkin suuremmat kustannukset. |
| --- | --- |

(79)

Kun tarkastellaan 15 päivänä helmikuuta 2012 toteutettua BPN:n pääomankorotusta, Portugali toteaa, että se ei muuta BPN:n osakasrakennetta. Pääoma saadaan ainakin osittain perittyä takaisin BPN:n myynnin yhteydessä, sillä sen avulla voidaan välttää selvittämisen vieläkin suuremmat kustannukset.

| (80) | Portugali katsoo myös, että toimenpiteet, jotka valtio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa, eivät vääristä kilpailua. Portugalin mukaan yhdistetyn yrityksen markkinaosuus on alle 1 prosentti ([0–1] prosenttia pankkisektorin markkinaosuudesta, se on 14. suurin pankki asiakkaille myönnettyjen luottojen ja 15. suurin talletusten määrän perusteella). Lisäksi on epätodennäköistä, että toimenpiteillä olisi kielteinen vaikutus ulkomaisten pankkien pääsyyn Portugalin markkinoille. Tästä on osoituksena jo se, että BIC kuuluu angolalaiseen finanssikonserniin. Portugali katsoo myös, että moraalikadon riskiä ei ole, koska pankki kansallistettiin, sen johto irtisanottiin, osakkaille ei maksettu minkäänlaista korvausta ja pankki joutui perusteelliseen rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(80)

Portugali katsoo myös, että toimenpiteet, jotka valtio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa, eivät vääristä kilpailua. Portugalin mukaan yhdistetyn yrityksen markkinaosuus on alle 1 prosentti ([0–1] prosenttia pankkisektorin markkinaosuudesta, se on 14. suurin pankki asiakkaille myönnettyjen luottojen ja 15. suurin talletusten määrän perusteella). Lisäksi on epätodennäköistä, että toimenpiteillä olisi kielteinen vaikutus ulkomaisten pankkien pääsyyn Portugalin markkinoille. Tästä on osoituksena jo se, että BIC kuuluu angolalaiseen finanssikonserniin. Portugali katsoo myös, että moraalikadon riskiä ei ole, koska pankki kansallistettiin, sen johto irtisanottiin, osakkaille ei maksettu minkäänlaista korvausta ja pankki joutui perusteelliseen rakenneuudistukseen.

| (81) | Lisäksi Portugali katsoo, että tässä prosessissa toteutetut eri toimenpiteet ovat riittäviä rajoittamaan mahdollisia kilpailun vääristymiä. BPN:llä oli vähäinen markkinaosuus ennen kansallistamista (se oli Portugalin 9. suurin pankki, jonka osuus oli [1–5]–[1–5] prosenttia markkinoista riippuen), siinä toteutettiin rakenneuudistus ja sen markkinaosuutta supistettiin yli 50 prosentilla keskittymällä vähittäispankkitoimintaan. Kansallistaminen toteutettiin maksamatta minkäänlaista korvausta entisille osakkaille ja BPN:n liiketoiminta- ja riskienhallintapolitiikkaa muutettiin samassa yhteydessä. |
| --- | --- |

(81)

Lisäksi Portugali katsoo, että tässä prosessissa toteutetut eri toimenpiteet ovat riittäviä rajoittamaan mahdollisia kilpailun vääristymiä. BPN:llä oli vähäinen markkinaosuus ennen kansallistamista (se oli Portugalin 9. suurin pankki, jonka osuus oli [1–5]–[1–5] prosenttia markkinoista riippuen), siinä toteutettiin rakenneuudistus ja sen markkinaosuutta supistettiin yli 50 prosentilla keskittymällä vähittäispankkitoimintaan. Kansallistaminen toteutettiin maksamatta minkäänlaista korvausta entisille osakkaille ja BPN:n liiketoiminta- ja riskienhallintapolitiikkaa muutettiin samassa yhteydessä.

| (82) | Portugalin viranomaiset katsovat myös, että BPN:n myyntiprosessi oli avoin ja läpinäkyvä. BIC on lisäksi sitoutunut vuoteen 2016 asti siihen, ettei se jaa osinkoa, jotta voidaan varmistaa, että BPN:lle myönnetty rahoitustuki käytetään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden turvaamiseen. BIC:n ja valtion välinen voitonjakosopimus [...] miljoonan euron ylittävältä osalta mahdollistaa sen, että valtio saa takaisin osan rakenneuudistuskustannuksista. BIC:n sitoutuminen siihen, ettei se viittaa valtiontukiin markkinointiviestinnässään, merkitsee Portugalin viranomaisten mukaan sitä, että tukea ei käytetä kilpailijoita vahingoittavalla tavalla. Muut pankkien rakenneuudistusta koskevan komission tiedonannon mukaan mahdolliset sitoumukset (kuten toimenpiteet markkinoiden avaamisen edistämiseksi, markkinaosuusrajat tai lisäomaisuuserien tai -toimintojen luovutus) eivät sovellu BPN:n rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(82)

Portugalin viranomaiset katsovat myös, että BPN:n myyntiprosessi oli avoin ja läpinäkyvä. BIC on lisäksi sitoutunut vuoteen 2016 asti siihen, ettei se jaa osinkoa, jotta voidaan varmistaa, että BPN:lle myönnetty rahoitustuki käytetään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden turvaamiseen. BIC:n ja valtion välinen voitonjakosopimus [...] miljoonan euron ylittävältä osalta mahdollistaa sen, että valtio saa takaisin osan rakenneuudistuskustannuksista. BIC:n sitoutuminen siihen, ettei se viittaa valtiontukiin markkinointiviestinnässään, merkitsee Portugalin viranomaisten mukaan sitä, että tukea ei käytetä kilpailijoita vahingoittavalla tavalla. Muut pankkien rakenneuudistusta koskevan komission tiedonannon mukaan mahdolliset sitoumukset (kuten toimenpiteet markkinoiden avaamisen edistämiseksi, markkinaosuusrajat tai lisäomaisuuserien tai -toimintojen luovutus) eivät sovellu BPN:n rakenneuudistukseen.

5.2   Portugalin viranomaisten antamat sitoumukset

| (83) | Portugalin viranomaiset antoivat seuraavat sitoumukset rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen osalta. |
| --- | --- |

(83)

Portugalin viranomaiset antoivat seuraavat sitoumukset rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen osalta.

| (84) | BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus ei ole yli [10–18] prosenttia myyntiajankohtana Banco BIC:lle. |
| --- | --- |

(84)

BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus ei ole yli [10–18] prosenttia myyntiajankohtana Banco BIC:lle.

| (85) | Jos Banco BIC tai sulautunut yritys päätyvät palauttamaan lainat valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle myynnin jälkeen, se joutuu maksamaan takaisin valtiolle kyseisiin lainoihin liittyvän pääoman, joka vastaa [10–18] prosenttia lainojen riskipainotetuista varoista. |
| --- | --- |

(85)

Jos Banco BIC tai sulautunut yritys päätyvät palauttamaan lainat valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle myynnin jälkeen, se joutuu maksamaan takaisin valtiolle kyseisiin lainoihin liittyvän pääoman, joka vastaa [10–18] prosenttia lainojen riskipainotetuista varoista.

| (86) | Banco BIC tai sulautunut yritys eivät saa siirtää järjestämättömiä lainoja valtiolle tai muulle valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle vuoden [> 2013] jälkeen. |
| --- | --- |

(86)

Banco BIC tai sulautunut yritys eivät saa siirtää järjestämättömiä lainoja valtiolle tai muulle valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle vuoden [> 2013] jälkeen.

| (87) | Banco BIC tai sulautunut yritys voivat siirtää järjestämättömät lainat valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle edellä 85 kappaleessa mainituin ehdoin vasta sen jälkeen, kun ne ovat käyttäneet kaikki BPN:n taseeseen myyntiajankohtana olevat varaukset. |
| --- | --- |

(87)

Banco BIC tai sulautunut yritys voivat siirtää järjestämättömät lainat valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle edellä 85 kappaleessa mainituin ehdoin vasta sen jälkeen, kun ne ovat käyttäneet kaikki BPN:n taseeseen myyntiajankohtana olevat varaukset.

| (88) | Nykyistä puitesopimukseen perustuvaa, valtion takaamaa [150–500] miljoonan euron luottolimiittiä, joka liittyy BPN:n yritystodistusohjelmaan, voidaan jatkaa enintään [...] vuotta myyntiajankohdan jälkeen. |
| --- | --- |

(88)

Nykyistä puitesopimukseen perustuvaa, valtion takaamaa [150–500] miljoonan euron luottolimiittiä, joka liittyy BPN:n yritystodistusohjelmaan, voidaan jatkaa enintään [...] vuotta myyntiajankohdan jälkeen.

| (89) | CGD:n Banco BIC:lle ja sulautuneelle yritykselle myöntämän [200–400] miljoonan euron likviditeettilimiitin korvaus vastaa vähintään Euribor-korkoa, johon lisätään [...] peruspistettä. |
| --- | --- |

(89)

CGD:n Banco BIC:lle ja sulautuneelle yritykselle myöntämän [200–400] miljoonan euron likviditeettilimiitin korvaus vastaa vähintään Euribor-korkoa, johon lisätään [...] peruspistettä.

| (90) | Portugali sitoutuu pyytämään 31 päivään joulukuuta 2016 asti komissiolta hyväksynnän ennen kuin CGD tai valtio myöntää myynnin jälkeen mahdollisia luottolimiittejä tai takauksia Banco BIC:lle tai sulautuneelle yritykselle. |
| --- | --- |

(90)

Portugali sitoutuu pyytämään 31 päivään joulukuuta 2016 asti komissiolta hyväksynnän ennen kuin CGD tai valtio myöntää myynnin jälkeen mahdollisia luottolimiittejä tai takauksia Banco BIC:lle tai sulautuneelle yritykselle.

| (91) | Banco BIC ja sulautunut yritys eivät toteuta yritysostoja 31 päivään joulukuuta 2016 asti, ellei Banco BIC:n ja sulautuneen yrityksen kaikista yritysostoista yhden tilikauden aikana maksama yhteenlaskettu bruttohinta ole alle [...] miljoonaa euroa. Näiden yritysostojen yhteenlaskettu bruttohinta on laskettava siten, ettei siihen sisällytetä ostoihin liittyvien velkojen siirtoa. |
| --- | --- |

(91)

Banco BIC ja sulautunut yritys eivät toteuta yritysostoja 31 päivään joulukuuta 2016 asti, ellei Banco BIC:n ja sulautuneen yrityksen kaikista yritysostoista yhden tilikauden aikana maksama yhteenlaskettu bruttohinta ole alle [...] miljoonaa euroa. Näiden yritysostojen yhteenlaskettu bruttohinta on laskettava siten, ettei siihen sisällytetä ostoihin liittyvien velkojen siirtoa.

| (92) | Banco BIC, sulautunut yritys ja Portugalin valtio eivät 31 päivään joulukuuta 2016 asti käytä mahdollisia myyntioptioitaan, jotka liittyvät BPN:n ennen myyntiajankohtaa liikkeeseenlaskemiin huonommassa etuoikeusasemassa oleviin velkainstrumentteihin. |
| --- | --- |

(92)

Banco BIC, sulautunut yritys ja Portugalin valtio eivät 31 päivään joulukuuta 2016 asti käytä mahdollisia myyntioptioitaan, jotka liittyvät BPN:n ennen myyntiajankohtaa liikkeeseenlaskemiin huonommassa etuoikeusasemassa oleviin velkainstrumentteihin.

| (93) | Banco BIC ja sulautunut yritys eivät käytä viittauksia valtiontukeen markkinointikampanjoissaan tai sijoittajille suunnatussa viestinnässään. |
| --- | --- |

(93)

Banco BIC ja sulautunut yritys eivät käytä viittauksia valtiontukeen markkinointikampanjoissaan tai sijoittajille suunnatussa viestinnässään.

6.   Arviointi

6.1.   Tuen olemassaolo

| (94) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tästä seuraa, että valtion toimenpide katsotaan valtiontueksi, jos seuraavat neljä (kumulatiivista) arviointiperustetta täyttyvät:






  — | valtion varat |
| --- | --- | --- |

(94)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tästä seuraa, että valtion toimenpide katsotaan valtiontueksi, jos seuraavat neljä (kumulatiivista) arviointiperustetta täyttyvät:

—

valtion varat

| — | valikoiva etu |
| --- | --- |

—

valikoiva etu

| — | kilpailua vääristävä vaikutus sekä |
| --- | --- |

—

kilpailua vääristävä vaikutus sekä

| — | vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1.   BPN:n hyväksi toteutetut toimenpiteet ja taloudellinen toiminta myynnin jälkeen

6.1.1.1   Toimenpiteet ennen kansallistamista

| (95) | Portugalin mukaan BPN:n hyväksi ennen kansallistamista toteutetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea. Kyseiset toimenpiteet ovat kriisitilanteen likviditeettituki ja neljä lainaa, jotka CGD myönsi BPN:lle ennen sen kansallistamista loka–marraskuussa 2008. |
| --- | --- |

(95)

Portugalin mukaan BPN:n hyväksi ennen kansallistamista toteutetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea. Kyseiset toimenpiteet ovat kriisitilanteen likviditeettituki ja neljä lainaa, jotka CGD myönsi BPN:lle ennen sen kansallistamista loka–marraskuussa 2008.

| (96) | Kuten Portugalin viranomaiset toteavat 24 päivänä lokakuuta 2011 annettua päätöstä koskevissa huomautuksissaan, kriisitilanteen likviditeettituki on BPN:lle ennen kansallistamista myönnettyä hätärahoitusta, josta BdP päätti itsenäisesti. Siitä perittiin sakkokorkoa ja BPN:n antoi lainalle vakuudet. Rahoitukseen ei liittynyt valtion takausta. |
| --- | --- |

(96)

Kuten Portugalin viranomaiset toteavat 24 päivänä lokakuuta 2011 annettua päätöstä koskevissa huomautuksissaan, kriisitilanteen likviditeettituki on BPN:lle ennen kansallistamista myönnettyä hätärahoitusta, josta BdP päätti itsenäisesti. Siitä perittiin sakkokorkoa ja BPN:n antoi lainalle vakuudet. Rahoitukseen ei liittynyt valtion takausta.

| (97) | Kriisitilanteen likviditeettituen myöntämisajankohtana (17 ja 27 päivänä lokakuuta 2008) ei ollut vielä tehty päätöksiä BPN:n maksuvalmiudesta ja kansallistamisesta (kyseiset päätökset tehtiin vasta marraskuun alussa 2008). Kriisitilanteen likviditeettituki ei ollut osa laajempaa tukitoimenpidepakettia, vaan kyse oli enemminkin BdP:n tavanomaiseen toimintaan kuuluvasta likviditeetin tarjoamisesta. |
| --- | --- |

(97)

Kriisitilanteen likviditeettituen myöntämisajankohtana (17 ja 27 päivänä lokakuuta 2008) ei ollut vielä tehty päätöksiä BPN:n maksuvalmiudesta ja kansallistamisesta (kyseiset päätökset tehtiin vasta marraskuun alussa 2008). Kriisitilanteen likviditeettituki ei ollut osa laajempaa tukitoimenpidepakettia, vaan kyse oli enemminkin BdP:n tavanomaiseen toimintaan kuuluvasta likviditeetin tarjoamisesta.

| (98) | Tämän vuoksi komissio päättelee pankkitiedonannon (39) mukaisesti, että BdP:n BPN:lle myöntämään kriisitilanteen likviditeettitukeen ei sisältynyt valtiontukea. |
| --- | --- |

(98)

Tämän vuoksi komissio päättelee pankkitiedonannon (39) mukaisesti, että BdP:n BPN:lle myöntämään kriisitilanteen likviditeettitukeen ei sisältynyt valtiontukea.

| (99) | Komissio toteaa CGD:n myöntämistä lainoista, että ennen BPN:n kansallistamista pankki sai CGD:ltä yhteensä 315 miljoonaa euroa lainaa eikä 235 miljoonaa (40). |
| --- | --- |

(99)

Komissio toteaa CGD:n myöntämistä lainoista, että ennen BPN:n kansallistamista pankki sai CGD:ltä yhteensä 315 miljoonaa euroa lainaa eikä 235 miljoonaa (40).

| (100) | Komissio toteaa, että CGD on kokonaan valtion omistuksessa ja valtio nimittää sen johtokunnan jäsenet. Jotta voidaan arvioida, onko lainoissa kyse valtion toimenpiteestä, on tarkasteltava lainojen myöntämisehtoja. Näin voidaan määrittää, toimiko CGD tavanomaisesta markkinakäytännöstä poikkeavalla tavalla. Tätä tarkastelua varten on otettava huomioon seuraavassa esitetyt seikat. |
| --- | --- |

(100)

Komissio toteaa, että CGD on kokonaan valtion omistuksessa ja valtio nimittää sen johtokunnan jäsenet. Jotta voidaan arvioida, onko lainoissa kyse valtion toimenpiteestä, on tarkasteltava lainojen myöntämisehtoja. Näin voidaan määrittää, toimiko CGD tavanomaisesta markkinakäytännöstä poikkeavalla tavalla. Tätä tarkastelua varten on otettava huomioon seuraavassa esitetyt seikat.

| (101) | Kun ensimmäiset kolme lainaa myönnettiin lokakuussa 2008, BPN:n vaikeudet olivat jo yleisesti tiedossa. Portugalin viranomaisten mukaan BPN:llä oli ollut likviditeettiongelmia kesästä 2008 asti, kuten merkittävät muutokset BPN:n johdossa (johto vaihtui kahteen otteeseen vuoden 2008 alun jälkeen), BdP:n kesäkuussa toteuttamat BPN:n tilintarkastukset ja Moody’s-luokituslaitoksen 18 päivänä heinäkuuta 2008 antama laskenut Baa3-luokitus osoittavat. Toinen, kolmas ja neljäs laina myönnettiin 22 päivän lokakuuta 2008 jälkeen, jolloin BPN:llä oli Portugalin mukaan vakava likviditeettivaje. Jokainen tavanomaisin markkinaehdoin toimiva lainanantaja olisi vaatinut BPN:ltä tarvittavat tiedot sen likviditeettitilanteen ja takaisinmaksukyvyn arvioimiseksi ennen kuin olisi myöntänyt sille lisälainan ja olisi näin ollut perillä BPN:n heikosta rahoitustilanteesta. |
| --- | --- |

(101)

Kun ensimmäiset kolme lainaa myönnettiin lokakuussa 2008, BPN:n vaikeudet olivat jo yleisesti tiedossa. Portugalin viranomaisten mukaan BPN:llä oli ollut likviditeettiongelmia kesästä 2008 asti, kuten merkittävät muutokset BPN:n johdossa (johto vaihtui kahteen otteeseen vuoden 2008 alun jälkeen), BdP:n kesäkuussa toteuttamat BPN:n tilintarkastukset ja Moody’s-luokituslaitoksen 18 päivänä heinäkuuta 2008 antama laskenut Baa3-luokitus osoittavat. Toinen, kolmas ja neljäs laina myönnettiin 22 päivän lokakuuta 2008 jälkeen, jolloin BPN:llä oli Portugalin mukaan vakava likviditeettivaje. Jokainen tavanomaisin markkinaehdoin toimiva lainanantaja olisi vaatinut BPN:ltä tarvittavat tiedot sen likviditeettitilanteen ja takaisinmaksukyvyn arvioimiseksi ennen kuin olisi myöntänyt sille lisälainan ja olisi näin ollut perillä BPN:n heikosta rahoitustilanteesta.

| (102) | Lisäksi lainasummat olivat varsin merkittäviä verrattuna BPN:n taseeseen ja velkoihin kyseisenä ajankohtana. Tämä merkitsee, että CGD otti huomattavan suuren yksittäisen riskin rahoittamalla vaikeuksissa olevaa pankkia. |
| --- | --- |

(102)

Lisäksi lainasummat olivat varsin merkittäviä verrattuna BPN:n taseeseen ja velkoihin kyseisenä ajankohtana. Tämä merkitsee, että CGD otti huomattavan suuren yksittäisen riskin rahoittamalla vaikeuksissa olevaa pankkia.

| (103) | Lainat myönnettiin lokakuussa ja marraskuussa 2008 pian Lehman Brothers -yrityksen konkurssin jälkeen. Tuolloin pankkienväliset markkinat olivat käytännössä suljetut jopa kaikkein vahvimmassa asemassa olevilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, mutta ennen kaikkia sellaisilta pankeilta, joilla oli vakavia likviditeettiongelmia. |
| --- | --- |

(103)

Lainat myönnettiin lokakuussa ja marraskuussa 2008 pian Lehman Brothers -yrityksen konkurssin jälkeen. Tuolloin pankkienväliset markkinat olivat käytännössä suljetut jopa kaikkein vahvimmassa asemassa olevilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, mutta ennen kaikkia sellaisilta pankeilta, joilla oli vakavia likviditeettiongelmia.

| (104) | Neljännen lainan osalta komissio toteaa, että CGD ei pelkästään hallinnoinut BPN:tä valtion etua ajaen kansallistamislain 2 §:n 7 momentin mukaisesti, vaan se myös sai kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaan valtiontakauksen kaikkiin luotto- tai likviditeettitoimenpiteisiin, jotka se mahdollisesti toteuttaisi BPN:n hyväksi osana kansallistamista ja ”valtion puolesta”. |
| --- | --- |

(104)

Neljännen lainan osalta komissio toteaa, että CGD ei pelkästään hallinnoinut BPN:tä valtion etua ajaen kansallistamislain 2 §:n 7 momentin mukaisesti, vaan se myös sai kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaan valtiontakauksen kaikkiin luotto- tai likviditeettitoimenpiteisiin, jotka se mahdollisesti toteuttaisi BPN:n hyväksi osana kansallistamista ja ”valtion puolesta”.

| (105) | Kun otetaan huomioon yleinen rahoitus- ja taloustilanne ja erityisesti yleisesti tiedossa olleet BPN:n vaikeudet, on erittäin epätodennäköistä, että mikään muu rahoituslaitos olisi myöntänyt kyseistä likviditeettiä BPN:lle. Tämä selittää sen, miksi Portugalin viranomaiset katsovat, että CGD:n toteuttamat likviditeettitoimenpiteet ovat ”erityisiä” (ks. 25 kappale). |
| --- | --- |

(105)

Kun otetaan huomioon yleinen rahoitus- ja taloustilanne ja erityisesti yleisesti tiedossa olleet BPN:n vaikeudet, on erittäin epätodennäköistä, että mikään muu rahoituslaitos olisi myöntänyt kyseistä likviditeettiä BPN:lle. Tämä selittää sen, miksi Portugalin viranomaiset katsovat, että CGD:n toteuttamat likviditeettitoimenpiteet ovat ”erityisiä” (ks. 25 kappale).

| (106) | Näiden huomioiden perusteella komissio päättelee, että CGD:n päätöstä myöntää kyseiset lainat BPN:lle ennen sen kansallistamista ei tehty tavanomaisin markkinaehdoin. Päätös lainojen myöntämisestä on katsottava suoraan valtiosta johtuvaksi toimenpiteeksi. Tämän vuoksi lainoissa on kyse valtion varoista. |
| --- | --- |

(106)

Näiden huomioiden perusteella komissio päättelee, että CGD:n päätöstä myöntää kyseiset lainat BPN:lle ennen sen kansallistamista ei tehty tavanomaisin markkinaehdoin. Päätös lainojen myöntämisestä on katsottava suoraan valtiosta johtuvaksi toimenpiteeksi. Tämän vuoksi lainoissa on kyse valtion varoista.

| (107) | Koska BPN pystyi lainojen avulla saamaan likviditeettiä, jota se ei muutoin olisi pystynyt markkinoilta hankkimaan, ne tarjosivat sille varoja, joita se tarvitsi toimintansa jatkamiseen ja kilpaillakseen muun muassa lainoista ja talletuksista toimintansa kattamilla pankkitoiminnan markkinoilla. |
| --- | --- |

(107)

Koska BPN pystyi lainojen avulla saamaan likviditeettiä, jota se ei muutoin olisi pystynyt markkinoilta hankkimaan, ne tarjosivat sille varoja, joita se tarvitsi toimintansa jatkamiseen ja kilpaillakseen muun muassa lainoista ja talletuksista toimintansa kattamilla pankkitoiminnan markkinoilla.

| (108) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että BPN sai taloudellista etua. |
| --- | --- |

(108)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että BPN sai taloudellista etua.

| (109) | Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttivät ainoastaan BPN:ää. |
| --- | --- |

(109)

Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttivät ainoastaan BPN:ää.

| (110) | Vaikka BPN oli ennen kansallistamistaan Portugalin mukaan vasta yhdeksänneksi suurin pankki Portugalin markkinoilla, CGD:n toteuttamat toimenpiteet vääristivät tai uhkasivat vääristää kilpailua asettamalla BPN:n kilpaileviin pankkeihin nähden suotuisaan asemaan, sillä se pystyi niiden ansiosta saamaan likviditeettiä, jota se ei olisi muutoin saanut markkinoilta. |
| --- | --- |

(110)

Vaikka BPN oli ennen kansallistamistaan Portugalin mukaan vasta yhdeksänneksi suurin pankki Portugalin markkinoilla, CGD:n toteuttamat toimenpiteet vääristivät tai uhkasivat vääristää kilpailua asettamalla BPN:n kilpaileviin pankkeihin nähden suotuisaan asemaan, sillä se pystyi niiden ansiosta saamaan likviditeettiä, jota se ei olisi muutoin saanut markkinoilta.

| (111) | Koska BPN harjoitti lainasopimusten tekoajankohtana toimintaa kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla, esimerkiksi Ranskassa toimivan tytäryhtiönsä välityksellä, toimenpiteet olivat omiaan vaikuttamaan myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(111)

Koska BPN harjoitti lainasopimusten tekoajankohtana toimintaa kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla, esimerkiksi Ranskassa toimivan tytäryhtiönsä välityksellä, toimenpiteet olivat omiaan vaikuttamaan myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (112) | Näistä syistä komissio katsoo, että CGD:n BPN:lle lokakuussa ja marraskuussa 2008 myöntämät neljä lainaa, joiden yhteenlaskettu määrä on 315 miljoonaa euroa, ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(112)

Näistä syistä komissio katsoo, että CGD:n BPN:lle lokakuussa ja marraskuussa 2008 myöntämät neljä lainaa, joiden yhteenlaskettu määrä on 315 miljoonaa euroa, ovat valtiontukea.

6.1.1.2.   Kansallistamisen jälkeen toteutetut toimenpiteet, jotka eivät liity erityisesti myyntiin BIC:lle

| (113) | Komissio on jo todennut 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, että kansallistaminen ei sisältänyt valtiontukea BPN:n osakkaille. |
| --- | --- |

(113)

Komissio on jo todennut 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, että kansallistaminen ei sisältänyt valtiontukea BPN:n osakkaille.

| (114) | BPN:n kansallistamisen jälkeen toteutettiin seuraavat toimenpiteet, joilla ei ole suoraa yhteyttä myyntiin BIC:lle:






  (a) | valtiontakaus BPN:n liikkeeseenlaskemille ja CGD:n rahoittamille velkainstrumenteille, mukaan lukien CGD:n merkitsemän yritystodistuksen liikkeeseenlasku ja CGD:n myöntämien rahamarkkinaluottojen käyttö; |
| --- | --- | --- |

(114)

BPN:n kansallistamisen jälkeen toteutettiin seuraavat toimenpiteet, joilla ei ole suoraa yhteyttä myyntiin BIC:lle:

(a)

valtiontakaus BPN:n liikkeeseenlaskemille ja CGD:n rahoittamille velkainstrumenteille, mukaan lukien CGD:n merkitsemän yritystodistuksen liikkeeseenlasku ja CGD:n myöntämien rahamarkkinaluottojen käyttö;

| (b) | varojen ja velkojen siirto kolmeen valtion omistamaan erillisyhtiöön. |
| --- | --- |

(b)

varojen ja velkojen siirto kolmeen valtion omistamaan erillisyhtiöön.

| (115) | Kansallistamisen jälkeen myönnetty valtiontakaus BPN:n (ja erillisyhtiöiden) liikkeeseenlaskemalle ja CGD:n merkitsemälle yritystodistukselle rahoitettiin suoraan jäsenvaltion varoista. Tämän lisäksi kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaan kaikkiin luotto- tai likviditeettitoimenpiteisiin, jotka CGD toteuttaa BPN:n (ja erillisyhtiöiden) hyväksi osana kansallistamista, on määrä antaa Portugalin valtion myöntämä takaus. Tämän vuoksi on selvää, että CGD:n BPN:lle (tai erillisyhtiöille) kansallistamisen jälkeen myöntämässä rahoituksessa on kyse valtion varoista. |
| --- | --- |

(115)

Kansallistamisen jälkeen myönnetty valtiontakaus BPN:n (ja erillisyhtiöiden) liikkeeseenlaskemalle ja CGD:n merkitsemälle yritystodistukselle rahoitettiin suoraan jäsenvaltion varoista. Tämän lisäksi kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaan kaikkiin luotto- tai likviditeettitoimenpiteisiin, jotka CGD toteuttaa BPN:n (ja erillisyhtiöiden) hyväksi osana kansallistamista, on määrä antaa Portugalin valtion myöntämä takaus. Tämän vuoksi on selvää, että CGD:n BPN:lle (tai erillisyhtiöille) kansallistamisen jälkeen myöntämässä rahoituksessa on kyse valtion varoista.

| (116) | Lisäksi on syytä korostaa, että kansallistamisen jälkeen CGD oli ainoa yhteisö, joka tarjosi rahoitusta BPN:lle tai erillisyhtiöille, ja sen riski kasvoi ajan mittaan, sillä muiden velkaerien juoksuajan päättyessä alkuperäiset lainanantajat eivät jatkaneet lainoja eikä lainoja korvattu toisten rahoituslaitosten lainoilla. BPN:n vaihtoehtoisten rahoituslähteiden puute ei ole yllättävää, kun otetaan huomioon, että sen rahoitusvaikeudet ja epävarma tulevaisuus olivat yleisesti tiedossa. |
| --- | --- |

(116)

Lisäksi on syytä korostaa, että kansallistamisen jälkeen CGD oli ainoa yhteisö, joka tarjosi rahoitusta BPN:lle tai erillisyhtiöille, ja sen riski kasvoi ajan mittaan, sillä muiden velkaerien juoksuajan päättyessä alkuperäiset lainanantajat eivät jatkaneet lainoja eikä lainoja korvattu toisten rahoituslaitosten lainoilla. BPN:n vaihtoehtoisten rahoituslähteiden puute ei ole yllättävää, kun otetaan huomioon, että sen rahoitusvaikeudet ja epävarma tulevaisuus olivat yleisesti tiedossa.

| (117) | Valtiontakausten ansiosta BPN sai rahoitustukea tilanteessa, jossa markkinoilla ei ollut tarjolla vaihtoehtoisia lähteitä. |
| --- | --- |

(117)

Valtiontakausten ansiosta BPN sai rahoitustukea tilanteessa, jossa markkinoilla ei ollut tarjolla vaihtoehtoisia lähteitä.

| (118) | Valtiontakausten avulla BPN pystyi jatkamaan toimintaansa kilpailijana markkinoilla (se pystyi paitsi jatkamaan toimintaansa samassa laajuudessa, ehkä myös hankkimaan uusia asiakkaita) ja täyttämään velvoitteensa asiakkaita ja muita markkinatoimijoita kohtaan. |
| --- | --- |

(118)

Valtiontakausten avulla BPN pystyi jatkamaan toimintaansa kilpailijana markkinoilla (se pystyi paitsi jatkamaan toimintaansa samassa laajuudessa, ehkä myös hankkimaan uusia asiakkaita) ja täyttämään velvoitteensa asiakkaita ja muita markkinatoimijoita kohtaan.

| (119) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että valtiontakaus tarjoaa taloudellista etua BPN:lle. |
| --- | --- |

(119)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että valtiontakaus tarjoaa taloudellista etua BPN:lle.

| (120) | Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttivät yksittäistä yhteisöä eli BPN:tä. Myynnin jälkeen jatketun likviditeettilimiitin osalta toimenpiteet hyödyttivät myös sulautunutta yritystä. |
| --- | --- |

(120)

Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttivät yksittäistä yhteisöä eli BPN:tä. Myynnin jälkeen jatketun likviditeettilimiitin osalta toimenpiteet hyödyttivät myös sulautunutta yritystä.

| (121) | Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(121)

Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (122) | BPN:lle myönnettyjen valtiontakausten avulla kyseinen pankki pystyi saamaan merkittävän määrän rahoitusta, jota ei ollut tarjolla markkinoilla, ja se sai näin valikoivan edun. Takausten avulla BPN pystyi jäämään markkinoille ja jatkamaan toimintaansa siten, ettei siihen vaikuttanut sen aikaisempi rahoitustilanne. Kyseiset toimenpiteet ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(122)

BPN:lle myönnettyjen valtiontakausten avulla kyseinen pankki pystyi saamaan merkittävän määrän rahoitusta, jota ei ollut tarjolla markkinoilla, ja se sai näin valikoivan edun. Takausten avulla BPN pystyi jäämään markkinoille ja jatkamaan toimintaansa siten, ettei siihen vaikuttanut sen aikaisempi rahoitustilanne. Kyseiset toimenpiteet ovat valtiontukea.

| (123) | Tiettyjen BPN:n omaisuuserien siirtäminen valtion kokonaan omistamiin erillisyhtiöihin, merkitsee sitä, että jäsenvaltio ottaa täyden rahoitusvastuun niistä ja vastaa kaikista riskeistä, jotka liittyvät erillisyhtiöiden varoihin, joista ainakin osa saattaa olla takaisinperintäkelvottomia. Tämän vuoksi toimenpiteessä on kyse valtion varoista. |
| --- | --- |

(123)

Tiettyjen BPN:n omaisuuserien siirtäminen valtion kokonaan omistamiin erillisyhtiöihin, merkitsee sitä, että jäsenvaltio ottaa täyden rahoitusvastuun niistä ja vastaa kaikista riskeistä, jotka liittyvät erillisyhtiöiden varoihin, joista ainakin osa saattaa olla takaisinperintäkelvottomia. Tämän vuoksi toimenpiteessä on kyse valtion varoista.

| (124) | Komissio katsoo, että ennen myyntiä toteutettu omaisuuserien siirto erillisyhtiöihin niiden kirjanpitoarvosta eli 3,9 miljardista eurosta (arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvioitu määrä on 1,8 miljardia euroa) sisältää edun BPN:lle, koska toimenpidettä ei edeltänyt avoin tiedotus, omaisuuseriä ei siirretty markkina-arvoon eikä valtio ei saanut korvausta siirrosta. |
| --- | --- |

(124)

Komissio katsoo, että ennen myyntiä toteutettu omaisuuserien siirto erillisyhtiöihin niiden kirjanpitoarvosta eli 3,9 miljardista eurosta (arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvioitu määrä on 1,8 miljardia euroa) sisältää edun BPN:lle, koska toimenpidettä ei edeltänyt avoin tiedotus, omaisuuseriä ei siirretty markkina-arvoon eikä valtio ei saanut korvausta siirrosta.

| (125) | Komissio katsoo, että omaisuuserien siirto niiden kirjanpitoarvon eikä markkina-arvon perusteella tarjoaa BPN:lle taloudellisen edun sen kilpailijoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(125)

Komissio katsoo, että omaisuuserien siirto niiden kirjanpitoarvon eikä markkina-arvon perusteella tarjoaa BPN:lle taloudellisen edun sen kilpailijoihin verrattuna.

| (126) | Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttivät vain yhtä yksittäistä yhteisöä eli BPN:tä. |
| --- | --- |

(126)

Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttivät vain yhtä yksittäistä yhteisöä eli BPN:tä.

| (127) | Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(127)

Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

6.1.1.3.   Kansallistamisen jälkeen toteutetut toimenpiteet, jotka liittyvät myyntiin BIC:lle

| (128) | Kansallistamisen jälkeen BPN:n hyväksi toteutettiin toimenpiteitä, jotka eivät liity sen myyntiin BIC:lle. Tämän lisäksi toteutettiin seuraavat toimenpiteet, jotka liittyivät pankin myyntiin BIC:lle:






  a) | BPN:n pääomankorotus myyntiä varten; |
| --- | --- | --- |

(128)

Kansallistamisen jälkeen BPN:n hyväksi toteutettiin toimenpiteitä, jotka eivät liity sen myyntiin BIC:lle. Tämän lisäksi toteutettiin seuraavat toimenpiteet, jotka liittyivät pankin myyntiin BIC:lle:

a)

BPN:n pääomankorotus myyntiä varten;

| b) | BPN:n varoihin ja velkoihin kuuluvien lisäerien siirto myyntiä varten; |
| --- | --- |

b)

BPN:n varoihin ja velkoihin kuuluvien lisäerien siirto myyntiä varten;

| c) | BIC:n oikeus siirtää järjestämättömät lainat valtiolle myynnin jälkeen; |
| --- | --- |

c)

BIC:n oikeus siirtää järjestämättömät lainat valtiolle myynnin jälkeen;

| d) | riita-asioiden ratkaisuun liittyvien kustannusten siirto valtiolle myyntiä varten; ja |
| --- | --- |

d)

riita-asioiden ratkaisuun liittyvien kustannusten siirto valtiolle myyntiä varten; ja

| e) | CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä likviditeettilimiitti ja valtion takaamaan yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin jatkaminen myynnin jälkeen. |
| --- | --- |

e)

CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä likviditeettilimiitti ja valtion takaamaan yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin jatkaminen myynnin jälkeen.

| (129) | BPN:n pääomaa korotettiin 15 päivänä helmikuuta 2012 600 miljoonalla eurolla. Toimenpiteen toteutti valtio suoraan, ja se toteutettiin valtion varoin pankin myymiseksi BIC:lle. |
| --- | --- |

(129)

BPN:n pääomaa korotettiin 15 päivänä helmikuuta 2012 600 miljoonalla eurolla. Toimenpiteen toteutti valtio suoraan, ja se toteutettiin valtion varoin pankin myymiseksi BIC:lle.

| (130) | BPN:n 15 päivänä helmikuuta 2012 toteutettu 600 miljoonan euron pääomankorotus suunniteltiin siten, että BPN:n oman pääoman ehtoiset varat olivat myyntiajankohtana [200–400] miljoonaa euroa. Kyseinen määrä vastasi BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän tarjouksen ajankohtana noin [10–18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten varojen osuutta. Osuus ylittää tuntuvasti lakisääteisen vähimmäisvakavaraisuusvaatimuksen (jonka mukaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden on oltava 9 prosenttia loppuvuonna 2011 ja 10 prosenttia loppuvuonna 2012) (41). |
| --- | --- |

(130)

BPN:n 15 päivänä helmikuuta 2012 toteutettu 600 miljoonan euron pääomankorotus suunniteltiin siten, että BPN:n oman pääoman ehtoiset varat olivat myyntiajankohtana [200–400] miljoonaa euroa. Kyseinen määrä vastasi BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän tarjouksen ajankohtana noin [10–18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten varojen osuutta. Osuus ylittää tuntuvasti lakisääteisen vähimmäisvakavaraisuusvaatimuksen (jonka mukaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden on oltava 9 prosenttia loppuvuonna 2011 ja 10 prosenttia loppuvuonna 2012) (41).

| (131) | Komissio katsoo, että pääomasijoitus tarjoaa taloudellisen edun BPN:lle ja sen myynnin jälkeiselle taloudelliselle toiminnalle. Etu johtuu sen varmistamisesta, että BPN:n hallussa ja myös sulautuneen yrityksen hallussa on lakisääteisten vaatimusten täyttämisen ja ylittämisen edellyttämä pääoma pääomankorotuksen jälkeen. Kyseisen pääoman avulla BPN ja myös sulautunut yritys pystyvät harjoittamaan toimintaa markkinoilla ja myöntämään uusia luottoja taloudellisessa ympäristössä, jossa kilpailijat joutuvat supistamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

(131)

Komissio katsoo, että pääomasijoitus tarjoaa taloudellisen edun BPN:lle ja sen myynnin jälkeiselle taloudelliselle toiminnalle. Etu johtuu sen varmistamisesta, että BPN:n hallussa ja myös sulautuneen yrityksen hallussa on lakisääteisten vaatimusten täyttämisen ja ylittämisen edellyttämä pääoma pääomankorotuksen jälkeen. Kyseisen pääoman avulla BPN ja myös sulautunut yritys pystyvät harjoittamaan toimintaa markkinoilla ja myöntämään uusia luottoja taloudellisessa ympäristössä, jossa kilpailijat joutuvat supistamaan toimintaansa.

| (132) | Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä BPN:tä ja sulautunutta yritystä, joka jatkaa sen taloudellista toimintaa myynnin jälkeen. |
| --- | --- |

(132)

Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä BPN:tä ja sulautunutta yritystä, joka jatkaa sen taloudellista toimintaa myynnin jälkeen.

| (133) | Portugalin mukaan BPN jatkoi markkinaosuutensa supistamista kansallistamisen jälkeen ja sulautuneen yrityksen markkinaosuuden odotetaan olevan alle 1 prosentti asiakkaille myönnettyjen luottojen, asiakkaiden varojen ja pankkituotteiden osalta ja alle 2 prosenttia kaikilla merkityksellisillä markkinoilla. Tästä huolimatta toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, sillä ne asettavat BPN:n ja sulautuneen yrityksen BIC:lle myynnin jälkeen suotuisaan asemaan kilpaileviin pankkeihin verrattuna. Sulautuneen yrityksen vakavaraisuusvaatimuksen ylittävä pääomaosuus suojaa sen taloudellista toimintaa muiden kilpailijoiden kohtaamilta sijoitusriskeiltä. Se myös lisää sen todennäköisyyttä, että molempien edunsaajien käytettävissä on lisää likviditeettiä ja saattaa helpottaa BPN:n ja sulautuneen yrityksen laajenemista tulevaisuudessa, kun muut Portugalissa toimivat kilpailijat joutuvat supistamaan toimintaansa vallitsevassa taloustilanteessa. |
| --- | --- |

(133)

Portugalin mukaan BPN jatkoi markkinaosuutensa supistamista kansallistamisen jälkeen ja sulautuneen yrityksen markkinaosuuden odotetaan olevan alle 1 prosentti asiakkaille myönnettyjen luottojen, asiakkaiden varojen ja pankkituotteiden osalta ja alle 2 prosenttia kaikilla merkityksellisillä markkinoilla. Tästä huolimatta toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, sillä ne asettavat BPN:n ja sulautuneen yrityksen BIC:lle myynnin jälkeen suotuisaan asemaan kilpaileviin pankkeihin verrattuna. Sulautuneen yrityksen vakavaraisuusvaatimuksen ylittävä pääomaosuus suojaa sen taloudellista toimintaa muiden kilpailijoiden kohtaamilta sijoitusriskeiltä. Se myös lisää sen todennäköisyyttä, että molempien edunsaajien käytettävissä on lisää likviditeettiä ja saattaa helpottaa BPN:n ja sulautuneen yrityksen laajenemista tulevaisuudessa, kun muut Portugalissa toimivat kilpailijat joutuvat supistamaan toimintaansa vallitsevassa taloustilanteessa.

| (134) | Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(134)

Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (135) | BPN:lle helmikuussa 2012 myönnetty 600 miljoonan euron pääomankorotus on valtiontukea. |
| --- | --- |

(135)

BPN:lle helmikuussa 2012 myönnetty 600 miljoonan euron pääomankorotus on valtiontukea.

| (136) | Toimenpiteisiin, jotka liittyvät pankin myyntiin BIC:lle, kuuluu myös BIC:n oikeus pyytää joidenkin muiden BPN:n varojen ja velkojen, kuten luottolaitoksille myönnettyjen lainojen sekä fyysisten varojen ja rahoitusvarojen, siirtämistä ennen kaupan toteuttamista. Toimenpiteisiin kuuluu myös BIC:n oikeus siirtää talletukset, joista maksettava korko on vähintään [...] peruspistettä yli relevantin viitekoron tai saada valtiolta korvauksena tällaisiin talletuksiin liittyvä korkoerotus. |
| --- | --- |

(136)

Toimenpiteisiin, jotka liittyvät pankin myyntiin BIC:lle, kuuluu myös BIC:n oikeus pyytää joidenkin muiden BPN:n varojen ja velkojen, kuten luottolaitoksille myönnettyjen lainojen sekä fyysisten varojen ja rahoitusvarojen, siirtämistä ennen kaupan toteuttamista. Toimenpiteisiin kuuluu myös BIC:n oikeus siirtää talletukset, joista maksettava korko on vähintään [...] peruspistettä yli relevantin viitekoron tai saada valtiolta korvauksena tällaisiin talletuksiin liittyvä korkoerotus.

| (137) | Tiettyjen BIC:n valitsemien lainojen ja velkojen (ml. talletukset) erottaminen BPN:stä on jäsenvaltion suoraan rahoittama toimenpide. Kaikki BPN:stä irrotetut omaisuuserät joko siirretään kirjanpitoarvostaan erillisyhtiöihin, jotka valtio omistaa kokonaan, tai ne siirtyvät joka tapauksessa valtion taloudellisen vastuun piiriin. Tällä tavalla valtio vastaa kyseisten varojen ja velkojen hallinnoinnista ja luovutuksesta aiheutuvista kustannuksista. Jäsenvaltion on myös rahoitettava talletuksiin sovellettavien talletuskorkojen ja viitekoron [...] peruspisteellä ylittävän raja-arvoksi asetetun koron välinen erotus. |
| --- | --- |

(137)

Tiettyjen BIC:n valitsemien lainojen ja velkojen (ml. talletukset) erottaminen BPN:stä on jäsenvaltion suoraan rahoittama toimenpide. Kaikki BPN:stä irrotetut omaisuuserät joko siirretään kirjanpitoarvostaan erillisyhtiöihin, jotka valtio omistaa kokonaan, tai ne siirtyvät joka tapauksessa valtion taloudellisen vastuun piiriin. Tällä tavalla valtio vastaa kyseisten varojen ja velkojen hallinnoinnista ja luovutuksesta aiheutuvista kustannuksista. Jäsenvaltion on myös rahoitettava talletuksiin sovellettavien talletuskorkojen ja viitekoron [...] peruspisteellä ylittävän raja-arvoksi asetetun koron välinen erotus.

| (138) | Komissio katsoo, että ennen myyntiä toteutettu varojen ja velkojen lisäerien siirto erillisyhtiöihin sisältää edun BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle, koska toimenpidettä ei edeltänyt avoin tiedotus, varoja ei siirretty markkina-arvoonsa eikä valtio saanut korvausta siirrosta. |
| --- | --- |

(138)

Komissio katsoo, että ennen myyntiä toteutettu varojen ja velkojen lisäerien siirto erillisyhtiöihin sisältää edun BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle, koska toimenpidettä ei edeltänyt avoin tiedotus, varoja ei siirretty markkina-arvoonsa eikä valtio saanut korvausta siirrosta.

| (139) | Komissio katsoo, että varojen siirto niiden kirjanpitoarvon eikä markkina-arvon perusteella tarjoaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle taloudellisen edun kilpailijoihin verrattuna. BIC:llä on täysi vapaus valita irrotettavat omaisuuserät puitesopimuksen mukaisesti. Kyseisten omaisuuserien arvoa ei määritetä markkina-arvon mukaan eikä valtiolle makseta korvausta tästä toimenpiteestä. Koska tämä vaihtoehto supistaa BPN:n riskipainotettujen varojen osuutta, se kohentaa pankin vakavaraisuusastetta ja näin ollen sen valmiuksia myöntää uusia lainoja ja kehittää toimintaansa markkinoilla. Myynnin jälkeen kyseinen etu siirtyisi sulautuneelle yritykselle. |
| --- | --- |

(139)

Komissio katsoo, että varojen siirto niiden kirjanpitoarvon eikä markkina-arvon perusteella tarjoaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle taloudellisen edun kilpailijoihin verrattuna. BIC:llä on täysi vapaus valita irrotettavat omaisuuserät puitesopimuksen mukaisesti. Kyseisten omaisuuserien arvoa ei määritetä markkina-arvon mukaan eikä valtiolle makseta korvausta tästä toimenpiteestä. Koska tämä vaihtoehto supistaa BPN:n riskipainotettujen varojen osuutta, se kohentaa pankin vakavaraisuusastetta ja näin ollen sen valmiuksia myöntää uusia lainoja ja kehittää toimintaansa markkinoilla. Myynnin jälkeen kyseinen etu siirtyisi sulautuneelle yritykselle.

| (140) | Koska valtio on sitoutunut maksamaan talletuksiin sovellettavien talletuskorkojen ja viitekoron [...] peruspisteellä ylittävän raja-arvoksi asetetun koron välisen erotuksen, tämä poistaa BPN:ltä kustannuksen, josta sen olisi tavallisesti vastattava. Tämän vuoksi kyseessä on etu sen hyväksi. |
| --- | --- |

(140)

Koska valtio on sitoutunut maksamaan talletuksiin sovellettavien talletuskorkojen ja viitekoron [...] peruspisteellä ylittävän raja-arvoksi asetetun koron välisen erotuksen, tämä poistaa BPN:ltä kustannuksen, josta sen olisi tavallisesti vastattava. Tämän vuoksi kyseessä on etu sen hyväksi.

| (141) | Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä eli BPN:ää ja taloudellista toimintaa, joka jatkuu sen myynnin jälkeen. |
| --- | --- |

(141)

Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä eli BPN:ää ja taloudellista toimintaa, joka jatkuu sen myynnin jälkeen.

| (142) | Toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, sillä ne asettavat BPN:n ja sulautuneen yrityksen BIC:lle myynnin jälkeen suotuisaan asemaan kilpaileviin pankkeihin verrattuna. BPN:n ja sulautuneen yrityksen ei tarvitse supistaa toimintaansa toisin kuin kilpailijoiden, ja ne pystyvät tarjoamaan enemmän luottoja talouteen. |
| --- | --- |

(142)

Toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, sillä ne asettavat BPN:n ja sulautuneen yrityksen BIC:lle myynnin jälkeen suotuisaan asemaan kilpaileviin pankkeihin verrattuna. BPN:n ja sulautuneen yrityksen ei tarvitse supistaa toimintaansa toisin kuin kilpailijoiden, ja ne pystyvät tarjoamaan enemmän luottoja talouteen.

| (143) | Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(143)

Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (144) | Varojen ja velkojen (ml. talletukset) lisäerien siirtäminen BPN:n taseesta erillisyhtiöihin ennen myyntiä on valtiontukea. |
| --- | --- |

(144)

Varojen ja velkojen (ml. talletukset) lisäerien siirtäminen BPN:n taseesta erillisyhtiöihin ennen myyntiä on valtiontukea.

| (145) | BIC:llä on oikeus myydä takaisin [...] kuukauden kuluessa sellaiset järjestämättömät lainat, joista ei ole saatu tuottoa vähintään [...] päivään (enimmäismäärä on [...] prosenttia BIC:n valitseman lainasalkun yhteenlasketusta nimellisarvosta, jossa on huomioitu olemassa olevat talletukset) varaukset ylittävältä osalta ([...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(145)

BIC:llä on oikeus myydä takaisin [...] kuukauden kuluessa sellaiset järjestämättömät lainat, joista ei ole saatu tuottoa vähintään [...] päivään (enimmäismäärä on [...] prosenttia BIC:n valitseman lainasalkun yhteenlasketusta nimellisarvosta, jossa on huomioitu olemassa olevat talletukset) varaukset ylittävältä osalta ([...] miljoonaa euroa).

| (146) | BIC:n oikeus poistaa taseesta lisää varoja ja velkoja myynnin jälkeen on jäsenvaltion suoraan rahoittama toimenpide. Kaikki BPN:stä irrotetut omaisuuserät joko siirretään kirjanpitoarvostaan erillisyhtiöihin, jotka valtio omistaa kokonaan, tai ne siirtyvät joka tapauksessa valtion taloudellisen vastuun piiriin. Tällä tavalla jäsenvaltio vastaa kyseisten varojen ja velkojen hallinnoinnista ja luovutuksesta aiheutuvista kustannuksista. |
| --- | --- |

(146)

BIC:n oikeus poistaa taseesta lisää varoja ja velkoja myynnin jälkeen on jäsenvaltion suoraan rahoittama toimenpide. Kaikki BPN:stä irrotetut omaisuuserät joko siirretään kirjanpitoarvostaan erillisyhtiöihin, jotka valtio omistaa kokonaan, tai ne siirtyvät joka tapauksessa valtion taloudellisen vastuun piiriin. Tällä tavalla jäsenvaltio vastaa kyseisten varojen ja velkojen hallinnoinnista ja luovutuksesta aiheutuvista kustannuksista.

| (147) | Komissio katsoo, että mahdollisuus irrottaa järjestämättömät lainat myynnin jälkeen antaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle tilaisuuden laajentaa toimintaansa ja myöntää enemmän lainoja sellaisessa taloustilanteessa, jossa muut Portugalissa toimivat kilpailijat joutuivat supistamaan toimintaansa. Jos sama pääomataso säilytettäisiin, pankin vakavaraisuusaste paranisi järjestämättömien lainojen irrottamisen ja riskipainotettujen varojen osuuden supistumisen myötä. Tämän vuoksi pankin valmiudet myöntää uusia luottoja ja kehittää toimintaansa markkinoilla paranisivat. |
| --- | --- |

(147)

Komissio katsoo, että mahdollisuus irrottaa järjestämättömät lainat myynnin jälkeen antaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle tilaisuuden laajentaa toimintaansa ja myöntää enemmän lainoja sellaisessa taloustilanteessa, jossa muut Portugalissa toimivat kilpailijat joutuivat supistamaan toimintaansa. Jos sama pääomataso säilytettäisiin, pankin vakavaraisuusaste paranisi järjestämättömien lainojen irrottamisen ja riskipainotettujen varojen osuuden supistumisen myötä. Tämän vuoksi pankin valmiudet myöntää uusia luottoja ja kehittää toimintaansa markkinoilla paranisivat.

| (148) | Sulautunut yritys hyötyy myös edusta sellaisiin kilpailijoihinsa verrattuna, joiden on itse vastattava heikkolaatuisten omaisuuseriensä arvon alentumisen kustannuksista, mikä rajoittaa uusien lainojen myöntämiseen käytettävissä olevaa pääomaa. Sulautuneen yrityksen pääomapohja ei sitä vastoin supistu tällaisten arvonalentumisten eikä sen lainakannan arvon vähenemisen vuoksi. |
| --- | --- |

(148)

Sulautunut yritys hyötyy myös edusta sellaisiin kilpailijoihinsa verrattuna, joiden on itse vastattava heikkolaatuisten omaisuuseriensä arvon alentumisen kustannuksista, mikä rajoittaa uusien lainojen myöntämiseen käytettävissä olevaa pääomaa. Sulautuneen yrityksen pääomapohja ei sitä vastoin supistu tällaisten arvonalentumisten eikä sen lainakannan arvon vähenemisen vuoksi.

| (149) | Lisäksi BIC:n mahdollisuus siirtää valtiolle muut vielä järjestämättömät lainat viimeistään [...] myyntipäivän jälkeen saattaa muuttaa pankin riskipainotettujen varojen määrää ja johtaa korkeampaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen kuin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa mainittu [10–18] prosenttia. Komissio toteaa Portugalin sitoutuneen siihen, että jos Banco BIC tai sulautunut yritys päättävät myynnin jälkeen palauttaa järjestämättömät lainat valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle, pankki maksaa valtiolle takaisin näihin lainoihin liittyvän pääomamäärän [10–18] prosenttiin asti lainan riskipainotetuista varoista ja siirtää järjestämättömät lainat sekä maksaa takaisin kyseisiin lainoihin liittyvän pääoman valtiolle vasta sen jälkeen, kun BPN:n taseessa myyntiajankohtana olevat varaukset on käytetty. |
| --- | --- |

(149)

Lisäksi BIC:n mahdollisuus siirtää valtiolle muut vielä järjestämättömät lainat viimeistään [...] myyntipäivän jälkeen saattaa muuttaa pankin riskipainotettujen varojen määrää ja johtaa korkeampaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen kuin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa mainittu [10–18] prosenttia. Komissio toteaa Portugalin sitoutuneen siihen, että jos Banco BIC tai sulautunut yritys päättävät myynnin jälkeen palauttaa järjestämättömät lainat valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle, pankki maksaa valtiolle takaisin näihin lainoihin liittyvän pääomamäärän [10–18] prosenttiin asti lainan riskipainotetuista varoista ja siirtää järjestämättömät lainat sekä maksaa takaisin kyseisiin lainoihin liittyvän pääoman valtiolle vasta sen jälkeen, kun BPN:n taseessa myyntiajankohtana olevat varaukset on käytetty.

| (150) | Kyseinen toimenpide on valikoiva, koska se hyödyttää yksittäistä yhteisöä eli BPN:ää ja taloudellista toimintaa, joka jatkuu sen myynnin jälkeen. |
| --- | --- |

(150)

Kyseinen toimenpide on valikoiva, koska se hyödyttää yksittäistä yhteisöä eli BPN:ää ja taloudellista toimintaa, joka jatkuu sen myynnin jälkeen.

| (151) | Toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, sillä se asettaa BPN:n ja sulautuneen yrityksen BIC:lle myynnin jälkeen suotuisaan asemaan kilpaileviin pankkeihin verrattuna. BPN:n ja sulautuneen yrityksen ei tarvitse supistaa toimintaansa toisin kuin kilpailijoiden, ja ne pystyvät tarjoamaan enemmän luottoja talouteen. |
| --- | --- |

(151)

Toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, sillä se asettaa BPN:n ja sulautuneen yrityksen BIC:lle myynnin jälkeen suotuisaan asemaan kilpaileviin pankkeihin verrattuna. BPN:n ja sulautuneen yrityksen ei tarvitse supistaa toimintaansa toisin kuin kilpailijoiden, ja ne pystyvät tarjoamaan enemmän luottoja talouteen.

| (152) | Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(152)

Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (153) | Ilman lainoihin liittyvän pääoman takaisinmaksusitoumusta toimenpide saattaisi mahdollistaa sen, että BPN ja sulautunut yritys voisivat muuttaa takautuvasti pankin riskipainotettuja varoja myynnin jälkeen. Tämä merkitsisi pankille suhteessa suurempaan pääomankorotusta. Tämän vuoksi se tarjoaa pankille edun ja vääristää kilpailua muiden toimijoiden kanssa. Toimenpide on valtiontukea. |
| --- | --- |

(153)

Ilman lainoihin liittyvän pääoman takaisinmaksusitoumusta toimenpide saattaisi mahdollistaa sen, että BPN ja sulautunut yritys voisivat muuttaa takautuvasti pankin riskipainotettuja varoja myynnin jälkeen. Tämä merkitsisi pankille suhteessa suurempaan pääomankorotusta. Tämän vuoksi se tarjoaa pankille edun ja vääristää kilpailua muiden toimijoiden kanssa. Toimenpide on valtiontukea.

| (154) | Riita-asioihin liittyvien BPN:n riskien siirtäminen valtiolle on velkaerä, jonka valtio ottaa vastattavakseen. |
| --- | --- |

(154)

Riita-asioihin liittyvien BPN:n riskien siirtäminen valtiolle on velkaerä, jonka valtio ottaa vastattavakseen.

| (155) | Vastaamalla tästä BPN:n velkaerästä valtio myöntää edun kyseiselle pankille ja sulautuneelle yritykselle verrattuna niiden kilpailijoihin, joiden on kirjattava samankaltaisia velkoja taseisiinsa. |
| --- | --- |

(155)

Vastaamalla tästä BPN:n velkaerästä valtio myöntää edun kyseiselle pankille ja sulautuneelle yritykselle verrattuna niiden kilpailijoihin, joiden on kirjattava samankaltaisia velkoja taseisiinsa.

| (156) | Kyseinen toimenpide on valikoiva, koska se hyödyttää yksittäistä yhteisöä (BPN:tä ja BIC:lle myynnin jälkeen sulautunutta yritystä). |
| --- | --- |

(156)

Kyseinen toimenpide on valikoiva, koska se hyödyttää yksittäistä yhteisöä (BPN:tä ja BIC:lle myynnin jälkeen sulautunutta yritystä).

| (157) | Toimenpide tarjoaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle pääomatukea aikana, jolloin markkinoilta ei ole saatavana vaihtoehtoista rahoitusta ja jolloin kilpailijoiden on kirjattava vastaavanlaiset velat taseisiinsa. |
| --- | --- |

(157)

Toimenpide tarjoaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle pääomatukea aikana, jolloin markkinoilta ei ole saatavana vaihtoehtoista rahoitusta ja jolloin kilpailijoiden on kirjattava vastaavanlaiset velat taseisiinsa.

| (158) | Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(158)

Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (159) | Toimenpide vastaa pääomatukitoimenpidettä, ja kyseessä on valtiontuki. |
| --- | --- |

(159)

Toimenpide vastaa pääomatukitoimenpidettä, ja kyseessä on valtiontuki.

| (160) | CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä [150–350] euron likviditeettilimiitti ja BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen on katsottava valtion toimenpiteiksi, kun otetaan huomioon niiden toteuttamisolosuhteet. |
| --- | --- |

(160)

CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä [150–350] euron likviditeettilimiitti ja BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen on katsottava valtion toimenpiteiksi, kun otetaan huomioon niiden toteuttamisolosuhteet.

| (161) | CGD on valtion kokonaan omistama laitos, ja valtio nimittää sen johtokunnan jäsenet. Kuten edellä 100 kappaleessa todetaan, CGD määrättiin lailla johtamaan BPN:ää ja se sai myös kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaisen valtion takauksen kaikkiin luotto- tai likviditeettitoimenpiteisiin, jotka se mahdollisesti toteuttaisi BPN:n hyväksi osana kansallistamista ”valtion puolesta”. Tätä takausta sovelletaan edelleen [150–500] miljoonan euron luottolimiittiin. |
| --- | --- |

(161)

CGD on valtion kokonaan omistama laitos, ja valtio nimittää sen johtokunnan jäsenet. Kuten edellä 100 kappaleessa todetaan, CGD määrättiin lailla johtamaan BPN:ää ja se sai myös kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaisen valtion takauksen kaikkiin luotto- tai likviditeettitoimenpiteisiin, jotka se mahdollisesti toteuttaisi BPN:n hyväksi osana kansallistamista ”valtion puolesta”. Tätä takausta sovelletaan edelleen [150–500] miljoonan euron luottolimiittiin.

| (162) | CGD ei tehnyt itsenäisesti päätöksiä likviditeetti- ja luottolimiittien myöntämisestä, vaan ne olivat osa BIC:n ja Portugalin viranomaisten välillä neuvoteltuja myyntiehtoja. |
| --- | --- |

(162)

CGD ei tehnyt itsenäisesti päätöksiä likviditeetti- ja luottolimiittien myöntämisestä, vaan ne olivat osa BIC:n ja Portugalin viranomaisten välillä neuvoteltuja myyntiehtoja.

| (163) | CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä [200–400] euron likviditeettilimiitti ja BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen on tämän vuoksi katsottava valtion suoraan toteuttamiksi toimenpiteiksi. |
| --- | --- |

(163)

CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä [200–400] euron likviditeettilimiitti ja BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen on tämän vuoksi katsottava valtion suoraan toteuttamiksi toimenpiteiksi.

| (164) | Näiden toimenpiteiden avulla BPN:n ja sulautuneen yrityksen on helppo saada käyttöönsä edullista likviditeettiä. |
| --- | --- |

(164)

Näiden toimenpiteiden avulla BPN:n ja sulautuneen yrityksen on helppo saada käyttöönsä edullista likviditeettiä.

| (165) | Komissio toteaa CGD:n BIC:lle myöntämästä [200–400] miljoonan euron luottolimiitistä, että se tarjoaa sulautuneen yrityksen rahoitusasemalle turvamarginaalin, jos myynnin jälkeen syntyy talletuspakoa. CGD ei ole myöntänyt tämäntyyppistä luottolimiittiä millekään muulle yksikölle kuin sulautuneelle yritykselle. Tämän vuoksi luottolimiitti tarjoaa taloudellisen edun sulautuneelle yritykselle. |
| --- | --- |

(165)

Komissio toteaa CGD:n BIC:lle myöntämästä [200–400] miljoonan euron luottolimiitistä, että se tarjoaa sulautuneen yrityksen rahoitusasemalle turvamarginaalin, jos myynnin jälkeen syntyy talletuspakoa. CGD ei ole myöntänyt tämäntyyppistä luottolimiittiä millekään muulle yksikölle kuin sulautuneelle yritykselle. Tämän vuoksi luottolimiitti tarjoaa taloudellisen edun sulautuneelle yritykselle.

| (166) | Valtion takaamaan BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen [...] asti tarjoaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle etua niiden kilpailijoihin verrattuna myös likviditeetin saatavuuden osalta. |
| --- | --- |

(166)

Valtion takaamaan BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen [...] asti tarjoaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle etua niiden kilpailijoihin verrattuna myös likviditeetin saatavuuden osalta.

| (167) | Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä (BPN:ää ja BIC:lle myynnin jälkeen sulautunutta yritystä). |
| --- | --- |

(167)

Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä (BPN:ää ja BIC:lle myynnin jälkeen sulautunutta yritystä).

| (168) | BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myönnetty etu vääristää kilpailua erityisesti siksi, että lainakustannukset ovat rahoitusmarkkinoilla nykyisin suuret. |
| --- | --- |

(168)

BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myönnetty etu vääristää kilpailua erityisesti siksi, että lainakustannukset ovat rahoitusmarkkinoilla nykyisin suuret.

| (169) | Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(169)

Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (170) | CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä [200–400] miljoonan euron likviditeettilimiitti ja BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(170)

CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä [200–400] miljoonan euron likviditeettilimiitti ja BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen ovat valtiontukea.

6.1.1.4   Mahdollinen tuki ostajalle

| (171) | Pankkitiedonannon 49 kohdan mukaan yritystä myytäessä on noudatettava tiettyjä ehtoja, jotta voidaan varmistaa, että tukea ei myönnetä valtion myymän rahoituslaitoksen ostajille. Erityisesti on noudatettava seuraavia ehtoja: myyntiprosessin olisi oltava avoin ja syrjimätön, myynnin olisi tapahduttava markkinaehdoin ja valtion olisi pyrittävä myymään varat ja velat mahdollisimman korkean hintaan. |
| --- | --- |

(171)

Pankkitiedonannon 49 kohdan mukaan yritystä myytäessä on noudatettava tiettyjä ehtoja, jotta voidaan varmistaa, että tukea ei myönnetä valtion myymän rahoituslaitoksen ostajille. Erityisesti on noudatettava seuraavia ehtoja: myyntiprosessin olisi oltava avoin ja syrjimätön, myynnin olisi tapahduttava markkinaehdoin ja valtion olisi pyrittävä myymään varat ja velat mahdollisimman korkean hintaan.

| (172) | Kun tarkastellaan ensimmäistä ehtoa, voidaan todeta, että vaikka myyntiprosessi alkoi avoimena ja syrjimättömänä tarjouskilpailuna, BIC:n tekemä sitova tarjous ei ollut lopullinen monilta suunnitellun toimenpiteen olennaisilta osilta. Tarjouksessa ei esimerkiksi määritetty niiden BPN:n varojen ja velkojen lopullista laajuutta, jotka BIC aikoi ostaa, eikä niiden toimipaikkojen ja työntekijöiden täsmällistä lukumäärää, jotka BIC aikoi säilyttää sulautuneessa yrityksessä. Kaikista näistä seikoista keskusteltiin tarjouskilpailua seuranneissa Portugalin viranomaisten ja BIC:n kahdenvälisissä neuvotteluissa, jotka päättyivät puitesopimuksen tekemiseen 9 päivänä joulukuuta 2011. Edes varsinainen puitesopimus ei ole lopullinen siltä osin, että siinä ei määritetä ostettavan pankin täsmällistä laajuutta. Siinä ei etenkään määritetä niitä varoja ja velkoja, jotka BIC ostaa, vaikka siinä todetaankin selkeästi, että BPN:n osakepääoma on [200–400] miljoonaa euroa myyntiajankohtana. Toisin sanoen BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa ja puitesopimuksessa ei kummassakaan täsmennetä selkeästi, mitä BIC ostaa, vaan niissä esitetään vain täsmällinen kauppahinta. |
| --- | --- |

(172)

Kun tarkastellaan ensimmäistä ehtoa, voidaan todeta, että vaikka myyntiprosessi alkoi avoimena ja syrjimättömänä tarjouskilpailuna, BIC:n tekemä sitova tarjous ei ollut lopullinen monilta suunnitellun toimenpiteen olennaisilta osilta. Tarjouksessa ei esimerkiksi määritetty niiden BPN:n varojen ja velkojen lopullista laajuutta, jotka BIC aikoi ostaa, eikä niiden toimipaikkojen ja työntekijöiden täsmällistä lukumäärää, jotka BIC aikoi säilyttää sulautuneessa yrityksessä. Kaikista näistä seikoista keskusteltiin tarjouskilpailua seuranneissa Portugalin viranomaisten ja BIC:n kahdenvälisissä neuvotteluissa, jotka päättyivät puitesopimuksen tekemiseen 9 päivänä joulukuuta 2011. Edes varsinainen puitesopimus ei ole lopullinen siltä osin, että siinä ei määritetä ostettavan pankin täsmällistä laajuutta. Siinä ei etenkään määritetä niitä varoja ja velkoja, jotka BIC ostaa, vaikka siinä todetaankin selkeästi, että BPN:n osakepääoma on [200–400] miljoonaa euroa myyntiajankohtana. Toisin sanoen BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa ja puitesopimuksessa ei kummassakaan täsmennetä selkeästi, mitä BIC ostaa, vaan niissä esitetään vain täsmällinen kauppahinta.

| (173) | Tässä yhteydessä on tärkeää ottaa huomioon, että puitesopimuksen ei pitäisi poiketa BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän sitovan tarjouksen ehdoista tarjoamalla lisäetuja BIC:lle ja/tai sulautuneelle yritykselle. Kun otetaan huomioon 20 päivänä heinäkuuta 2011 tehdyssä sitovassa tarjouksessa esitetyt varsin yleiset ehdot, BIC voisi helposti saada valtiolta lisäetuja, esimerkiksi supistamalla niiden varojen ja velkojen määrää, jotka se käytännössä ostaa. Nämä lisäedut johtaisivat korkeampaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen kuin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemä tarjous edellyttää, eikä muutos rikkoisi myyntiprosessin ehtoja. |
| --- | --- |

(173)

Tässä yhteydessä on tärkeää ottaa huomioon, että puitesopimuksen ei pitäisi poiketa BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän sitovan tarjouksen ehdoista tarjoamalla lisäetuja BIC:lle ja/tai sulautuneelle yritykselle. Kun otetaan huomioon 20 päivänä heinäkuuta 2011 tehdyssä sitovassa tarjouksessa esitetyt varsin yleiset ehdot, BIC voisi helposti saada valtiolta lisäetuja, esimerkiksi supistamalla niiden varojen ja velkojen määrää, jotka se käytännössä ostaa. Nämä lisäedut johtaisivat korkeampaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen kuin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemä tarjous edellyttää, eikä muutos rikkoisi myyntiprosessin ehtoja.

| (174) | Tämän vuoksi komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin esittämään sitoumukseen rajoittaa BPN:n pääomaa siten, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus myyntiajankohtana on [10–18] prosenttia, kuten BIC:n tarjouksessa esitetään. Portugalin antama lisäsitoumus, jonka mukaan BIC maksaa takaisin pääoman, joka liittyy BIC:n valtiolle tai valtion omistamalla yhteisölle myynnin jälkeen palauttamiin järjestämättömiin lainoihin, varmistaa, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus ei nouse perusteettomasti myynnin jälkeen. |
| --- | --- |

(174)

Tämän vuoksi komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin esittämään sitoumukseen rajoittaa BPN:n pääomaa siten, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus myyntiajankohtana on [10–18] prosenttia, kuten BIC:n tarjouksessa esitetään. Portugalin antama lisäsitoumus, jonka mukaan BIC maksaa takaisin pääoman, joka liittyy BIC:n valtiolle tai valtion omistamalla yhteisölle myynnin jälkeen palauttamiin järjestämättömiin lainoihin, varmistaa, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus ei nouse perusteettomasti myynnin jälkeen.

| (175) | Kuten 6.1.1.3 kohdassa osoitetaan, kaikki pankin myyntiin BIC:lle liittyvät toimenpiteet sisältävät valtion varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(175)

Kuten 6.1.1.3 kohdassa osoitetaan, kaikki pankin myyntiin BIC:lle liittyvät toimenpiteet sisältävät valtion varojen käyttöä.

| (176) | BPN:n rajoituksettomia ensisijaisia omia varoja ei ole määritetty BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa eikä puitesopimuksessakaan (molemmissa esitetään vain myyntiajankohtana edellytetty BPN:n absoluuttinen pääomamäärä; huomioon ei oteta riskipainotettujen omien varojen osuutta eikä BIC:n oikeutta valita erillisyhtiöihin ennen myyntiä siirrettävät varat ja velat). Tämän vuoksi komissio pitää mahdollisena, että BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus voi lopulta olla korkeampi kuin tarjouksen mukainen arvo. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan rajoituksettomien ensisijaisten varojen osuus, joka on [10–18] prosenttia, vastaa BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa mainittua tasoa. |
| --- | --- |

(176)

BPN:n rajoituksettomia ensisijaisia omia varoja ei ole määritetty BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa eikä puitesopimuksessakaan (molemmissa esitetään vain myyntiajankohtana edellytetty BPN:n absoluuttinen pääomamäärä; huomioon ei oteta riskipainotettujen omien varojen osuutta eikä BIC:n oikeutta valita erillisyhtiöihin ennen myyntiä siirrettävät varat ja velat). Tämän vuoksi komissio pitää mahdollisena, että BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus voi lopulta olla korkeampi kuin tarjouksen mukainen arvo. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan rajoituksettomien ensisijaisten varojen osuus, joka on [10–18] prosenttia, vastaa BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa mainittua tasoa.

| (177) | Komissio ottaa kuitenkin huomioon Portugalin sitoumukseen rajoittaa BPN:n pääomaa siten, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus myyntiajankohtana on [10–18] prosenttia, kuten BIC:n tarjouksessa esitetään. Valtio voi näin saada kyseisistä varoista ja veloista mahdollisimman korkean hinnan. Tämä sitoumus on tarpeen sen varmistamiseksi, että BIC:lle ei tarjota etua. |
| --- | --- |

(177)

Komissio ottaa kuitenkin huomioon Portugalin sitoumukseen rajoittaa BPN:n pääomaa siten, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus myyntiajankohtana on [10–18] prosenttia, kuten BIC:n tarjouksessa esitetään. Valtio voi näin saada kyseisistä varoista ja veloista mahdollisimman korkean hinnan. Tämä sitoumus on tarpeen sen varmistamiseksi, että BIC:lle ei tarjota etua.

| (178) | Käyttämällä oikeuttaan siirtää valtiolle myynnin jälkeen lisää järjestämättömiä luottoja BIC pystyisi supistamaan edelleen pankin kokoa ja korottamaan näin yhdistetyn yrityksen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta suuremmaksi kuin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa edellytetään. Tämä toimenpide tarjoaisi BIC:lle lisäedun. Portugalin lisäsitoumus, jonka mukaa BIC maksaa takaisin pääoman, joka liittyy sen valtiolle tai valtion omistamalle yhteisölle myynnin jälkeen palauttamiin järjestämättömiin lainoihin, varmistaa, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta ei koroteta lisää myynnin jälkeen. Tämä lisäsitoumus on tarpeen sen varmistamiseksi, että BIC:lle ei tarjota etua. |
| --- | --- |

(178)

Käyttämällä oikeuttaan siirtää valtiolle myynnin jälkeen lisää järjestämättömiä luottoja BIC pystyisi supistamaan edelleen pankin kokoa ja korottamaan näin yhdistetyn yrityksen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta suuremmaksi kuin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa edellytetään. Tämä toimenpide tarjoaisi BIC:lle lisäedun. Portugalin lisäsitoumus, jonka mukaa BIC maksaa takaisin pääoman, joka liittyy sen valtiolle tai valtion omistamalle yhteisölle myynnin jälkeen palauttamiin järjestämättömiin lainoihin, varmistaa, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta ei koroteta lisää myynnin jälkeen. Tämä lisäsitoumus on tarpeen sen varmistamiseksi, että BIC:lle ei tarjota etua.

| (179) | Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä eli BIC:tä ja näin ollen myös sulautunutta yritystä. |
| --- | --- |

(179)

Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä eli BIC:tä ja näin ollen myös sulautunutta yritystä.

| (180) | Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(180)

Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (181) | Komissio päättelee Portugalin esittämien sitoumusten perusteella, että prosessin lopputulos, mukaan lukien BIC:n kanssa puitesopimuksen yhteydessä sovitut tekijät, ei olisi muuttanut tarjouskilpailun lopputulosta eikä BIC:lle ole myönnetty myyntiprosessissa minkäänlaista etua. |
| --- | --- |

(181)

Komissio päättelee Portugalin esittämien sitoumusten perusteella, että prosessin lopputulos, mukaan lukien BIC:n kanssa puitesopimuksen yhteydessä sovitut tekijät, ei olisi muuttanut tarjouskilpailun lopputulosta eikä BIC:lle ole myönnetty myyntiprosessissa minkäänlaista etua.

6.1.2   Tuen määrän arviointi

| (182) | BPN ja sulautunut yritys, joka jatkaa BPN:n taloudellista toimintaa, hyötyivät useista valtiontukitoimenpiteistä, joista esitetään yhteenveto seuraavassa.

  Taulukko 1


  BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle myönnetyt tuet







  Kuvaus | Määrä (milj. euroa) |
| --- | --- | --- |
| a. | CGD:n myöntämät lainat ennen kansallistamista |

(182)

BPN ja sulautunut yritys, joka jatkaa BPN:n taloudellista toimintaa, hyötyivät useista valtiontukitoimenpiteistä, joista esitetään yhteenveto seuraavassa.

Taulukko 1

BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle myönnetyt tuet

Kuvaus

Määrä (milj. euroa)

a.

CGD:n myöntämät lainat ennen kansallistamista

315

| b. | 3,9 miljoonan euron omaisuuserien siirto erillisyhtiöihin ennen tarjouskilpailua |
| --- | --- |

b.

3,9 miljoonan euron omaisuuserien siirto erillisyhtiöihin ennen tarjouskilpailua

1 800 – 4 000

| c. | Valtion 15.2.2012 toteuttama pääomankorotus |
| --- | --- |

c.

Valtion 15.2.2012 toteuttama pääomankorotus

600

| d. | CGD:n BPN:lle myöntämät likviditeettilimiitit (31.12.2011), |
| --- | --- |

d.

CGD:n BPN:lle myöntämät likviditeettilimiitit (31.12.2011),

[150–500]

joista nimenomaisella valtiontakauksella katettu määrä

[200–400]

Likviditeettilimiitit, jotka BIC pyysi sulautunutta yritystä varten:

yritystodistusohjelman jatkaminen

400

uusi likviditeettilimiitti

300

| (183) | On todettava, että kaikkia näitä valtiontukitoimenpiteitä ei pidä katsoa kumulatiivisiksi. Portugalin viranomaisten mukaan jotkin toimenpiteet korvasivat toiset (esimerkiksi CGD:n ennen kansallistamista myöntämät alkuperäiset lainat korvattiin kansallistamisen jälkeen BPN:n liikkeeseenlaskemalla yritystodistuksella). |
| --- | --- |

(183)

On todettava, että kaikkia näitä valtiontukitoimenpiteitä ei pidä katsoa kumulatiivisiksi. Portugalin viranomaisten mukaan jotkin toimenpiteet korvasivat toiset (esimerkiksi CGD:n ennen kansallistamista myöntämät alkuperäiset lainat korvattiin kansallistamisen jälkeen BPN:n liikkeeseenlaskemalla yritystodistuksella).

| (184) | Toimenpiteet b ja c sisältävät pääomankorotuksia tai niitä vastaavia toimenpiteitä. Toimenpiteiden arvo on vähintään 3 miljardia euroa eli noin 50 prosenttia BPN:n taseesta ennen kansallistamista. Tämän lisäksi Portugalin myöntämä valtiontakaus BPN:n kansallistamisen jälkeen toteuttamalle yritystodistusohjelmalle on yhteensä 5 miljardia euroa. Tästä 4,5 miljardia euroa oli käytetty 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

(184)

Toimenpiteet b ja c sisältävät pääomankorotuksia tai niitä vastaavia toimenpiteitä. Toimenpiteiden arvo on vähintään 3 miljardia euroa eli noin 50 prosenttia BPN:n taseesta ennen kansallistamista. Tämän lisäksi Portugalin myöntämä valtiontakaus BPN:n kansallistamisen jälkeen toteuttamalle yritystodistusohjelmalle on yhteensä 5 miljardia euroa. Tästä 4,5 miljardia euroa oli käytetty 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.

| (185) | Toimenpiteisiin kuuluu myös BIC:n oikeus siirtää talletukset, joista maksettava korko on vähintään [...] peruspistettä yli viitekoron, tai saada valtiolta korvauksena tällaisiin talletuksiin liittyvä korkoerotus. Portugali arvioi toimenpiteen kustannuksiksi noin [...] euroa. Riita-asioihin liittyvien kustannusten siirtäminen valtiolle ja muiden varojen ja velkojen, myös järjestämättömien lainojen, siirtäminen myynnin yhteydessä BPN:stä erillisyhtiöihin, sisältävät valtiontukea, jonka arvoa ei Portugalin mukaan voi määrittää. |
| --- | --- |

(185)

Toimenpiteisiin kuuluu myös BIC:n oikeus siirtää talletukset, joista maksettava korko on vähintään [...] peruspistettä yli viitekoron, tai saada valtiolta korvauksena tällaisiin talletuksiin liittyvä korkoerotus. Portugali arvioi toimenpiteen kustannuksiksi noin [...] euroa. Riita-asioihin liittyvien kustannusten siirtäminen valtiolle ja muiden varojen ja velkojen, myös järjestämättömien lainojen, siirtäminen myynnin yhteydessä BPN:stä erillisyhtiöihin, sisältävät valtiontukea, jonka arvoa ei Portugalin mukaan voi määrittää.

6.2   Eri tukitoimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille: SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen

| (186) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa annetaan komissiolle valtuudet todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi ”tuki Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. |
| --- | --- |

(186)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa annetaan komissiolle valtuudet todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi ”tuki Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.

| (187) | Komissio tunnustaa, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion talouteen ja että pankkitukitoimenpiteet voivat edistää näiden häiriöiden korjaamista. Komissio on vahvistanut tämän arvion pankkitiedonannossaan, pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossaan (42), arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossaan (43) ja rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossaan (44). Komissio on edelleen sitä mieltä, että valtiontuki voidaan hyväksyä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, jos rahoitusmarkkinoilla esiintyy uudelleen häiriöitä. Komissio vahvisti tämän kannan antamalla tiedonannon (45), jossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annetun tiedonannon voimassaoloaikaa jatketaan 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen. |
| --- | --- |

(187)

Komissio tunnustaa, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion talouteen ja että pankkitukitoimenpiteet voivat edistää näiden häiriöiden korjaamista. Komissio on vahvistanut tämän arvion pankkitiedonannossaan, pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossaan (42), arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossaan (43) ja rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossaan (44). Komissio on edelleen sitä mieltä, että valtiontuki voidaan hyväksyä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, jos rahoitusmarkkinoilla esiintyy uudelleen häiriöitä. Komissio vahvisti tämän kannan antamalla tiedonannon (45), jossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annetun tiedonannon voimassaoloaikaa jatketaan 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen.

| (188) | Finanssi- ja talouskriisi on vaikuttanut vakavasti erityisesti Portugaliin. Komissio on ottanut nämä vaikutukset huomioon ja hyväksynyt useaan otteeseen (46) Portugalin viranomaisten toimenpiteitä finanssikriisin torjumiseksi. Lisäksi olisi otettava huomioon vaikea finanssi- ja taloustilanne, joka johti siihen, että Portugali pyysi virallisesti kansainvälistä rahoitustukea 7 päivänä huhtikuuta 2011. Tilanne johti yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittamiseen 17 päivänä toukokuuta 2011. |
| --- | --- |

(188)

Finanssi- ja talouskriisi on vaikuttanut vakavasti erityisesti Portugaliin. Komissio on ottanut nämä vaikutukset huomioon ja hyväksynyt useaan otteeseen (46) Portugalin viranomaisten toimenpiteitä finanssikriisin torjumiseksi. Lisäksi olisi otettava huomioon vaikea finanssi- ja taloustilanne, joka johti siihen, että Portugali pyysi virallisesti kansainvälistä rahoitustukea 7 päivänä huhtikuuta 2011. Tilanne johti yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittamiseen 17 päivänä toukokuuta 2011.

| (189) | Komissio päättelee, että BPN:n hallitsematon konkurssi olisi aiheuttanut vakavia seurauksia Portugalin talouteen. Tämän vuoksi kyseisiä toimenpiteitä voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(189)

Komissio päättelee, että BPN:n hallitsematon konkurssi olisi aiheuttanut vakavia seurauksia Portugalin talouteen. Tämän vuoksi kyseisiä toimenpiteitä voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.

6.3.   Soveltuvuus sisämarkkinoille rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukaan

| (190) | Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa määritetään valtiontukisäännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisen kriisin aikana. Jotta rahoituslaitoksen rakenneuudistus olisi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, siihen on rakenneuudistustiedonannon mukaan nykyisessä rahoituskriisissä kuuluttava:






  (i) | pankin elinkelpoisuuden palauttaminen; |
| --- | --- | --- |

(190)

Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa määritetään valtiontukisäännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisen kriisin aikana. Jotta rahoituslaitoksen rakenneuudistus olisi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, siihen on rakenneuudistustiedonannon mukaan nykyisessä rahoituskriisissä kuuluttava:

(i)

pankin elinkelpoisuuden palauttaminen;

| (ii) | riittävä edunsaajan oma osallistuminen (vastuunjako); |
| --- | --- |

(ii)

riittävä edunsaajan oma osallistuminen (vastuunjako);

| (iii) | riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(iii)

riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi.

6.3.1   Elinkelpoisuus

| (191) | Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 9 ja 10 kohdan mukaan jäsenvaltion on esitettävä kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää täydelliset tiedot liiketoimintamallista. Suunnitelmassa olisi osoitettava myös rahoituslaitoksen vaikeuksiin johtaneet syyt, ja sen olisi sisällettävä vaihtoehtoja esitetylle rakenneuudistussuunnitelmalle. |
| --- | --- |

(191)

Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 9 ja 10 kohdan mukaan jäsenvaltion on esitettävä kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää täydelliset tiedot liiketoimintamallista. Suunnitelmassa olisi osoitettava myös rahoituslaitoksen vaikeuksiin johtaneet syyt, ja sen olisi sisällettävä vaihtoehtoja esitetylle rakenneuudistussuunnitelmalle.

| (192) | Rakenneuudistussuunnitelman olisi osoitettava, että pankin strategia perustuu johdonmukaiseen konseptiin ja että pankki on palauttanut pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ilman valtiontukea. |
| --- | --- |

(192)

Rakenneuudistussuunnitelman olisi osoitettava, että pankin strategia perustuu johdonmukaiseen konseptiin ja että pankki on palauttanut pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ilman valtiontukea.

| (193) | Rakenneuudistustukea koskevan tiedonannon 17 kohdassa vahvistetaan, että rahoituslaitoksen (tai sen osan) myynti kolmannelle osapuolelle voi edistää sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. Tässä tapauksessa komissio toteaa, että Portugalin viranomaiset ovat päättäneet myydä BPN:n tarjouskilpailumenettelyllä. Sen tuloksena pankkitoiminta myydään BIC:lle tiettyjen mukautusten jälkeen ja tietyt valitut omaisuuserät siirretään erillisyhtiöihin realisoitaviksi pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi komission on arvioitava, onko osaksi ostajan toimintaa (sulautuneessa yrityksessä) siirtyvä BPN:n pankkitoiminta elinkelpoista. |
| --- | --- |

(193)

Rakenneuudistustukea koskevan tiedonannon 17 kohdassa vahvistetaan, että rahoituslaitoksen (tai sen osan) myynti kolmannelle osapuolelle voi edistää sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. Tässä tapauksessa komissio toteaa, että Portugalin viranomaiset ovat päättäneet myydä BPN:n tarjouskilpailumenettelyllä. Sen tuloksena pankkitoiminta myydään BIC:lle tiettyjen mukautusten jälkeen ja tietyt valitut omaisuuserät siirretään erillisyhtiöihin realisoitaviksi pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi komission on arvioitava, onko osaksi ostajan toimintaa (sulautuneessa yrityksessä) siirtyvä BPN:n pankkitoiminta elinkelpoista.

| (194) | Komissio totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, että se ei ollut saanut liiketoimintasuunnitelmaa, joka olisi osoittanut BPN:n elinkelpoisuuden sulautuneena yrityksenä BIC:n kanssa. Tämän vuoksi se ei voinut esittää asiaa koskevia päätelmiä. Portugali esitti BPN:n yksityiskohtaisen liiketoimintasuunnitelman ostajan kanssa sulautuneena yrityksenä. Suunnitelma esitettiin tammikuussa 2012 toimitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa (johon sisältyvät 3 päivänä helmikuuta 2012 esitetyt toimintaa ja elinkelpoisuutta koskevat lisätiedot). |
| --- | --- |

(194)

Komissio totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, että se ei ollut saanut liiketoimintasuunnitelmaa, joka olisi osoittanut BPN:n elinkelpoisuuden sulautuneena yrityksenä BIC:n kanssa. Tämän vuoksi se ei voinut esittää asiaa koskevia päätelmiä. Portugali esitti BPN:n yksityiskohtaisen liiketoimintasuunnitelman ostajan kanssa sulautuneena yrityksenä. Suunnitelma esitettiin tammikuussa 2012 toimitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa (johon sisältyvät 3 päivänä helmikuuta 2012 esitetyt toimintaa ja elinkelpoisuutta koskevat lisätiedot).

| (195) | Tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan BIC:lle myytävän BPN:n osan taseen loppusumma on huomattavasti pienempi, eli noin [...] miljardia euroa, kuin BPN:n tase kansallistamisajankohtana. |
| --- | --- |

(195)

Tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan BIC:lle myytävän BPN:n osan taseen loppusumma on huomattavasti pienempi, eli noin [...] miljardia euroa, kuin BPN:n tase kansallistamisajankohtana.

| (196) | Yhdessä BIC:n omaisuuserien kanssa uuden yksikön yhteenlasketut varat ovat noin [...] miljardia euroa. |
| --- | --- |

(196)

Yhdessä BIC:n omaisuuserien kanssa uuden yksikön yhteenlasketut varat ovat noin [...] miljardia euroa.

| (197) | Myyntiajankohtana BIC:lle BPN:n tase sisältää vain elinkelpoisemman toiminnan ja pankin hyvälaatuisimmat varat. Etenkin BIC:lle siirrettyä lainasalkkua on puhdistettu ja pääosa epälikvideistä omaisuuseristä on siirretty erillisyhtiöihin. |
| --- | --- |

(197)

Myyntiajankohtana BIC:lle BPN:n tase sisältää vain elinkelpoisemman toiminnan ja pankin hyvälaatuisimmat varat. Etenkin BIC:lle siirrettyä lainasalkkua on puhdistettu ja pääosa epälikvideistä omaisuuseristä on siirretty erillisyhtiöihin.

| (198) | BPN:n velat koostuvat pääasiassa vähittäisasiakkaiden talletuksista, joiden määrä on yhteensä 1 669 miljoonaa euroa, ja huonommassa etuoikeusasemassa olevista velkainstrumenteista, joiden määrä on yhteensä 246 miljoonaa euroa.

  Taulukko 2


  BPN:n tilanne myynnin ja pääomankorotuksen jälkeen (pro forma -arvoina)
   (47) | Miljoonaa euroa |
| --- | --- | --- |
| Talletukset, keskuspankki ja rahoituslaitokset | [...] |
| Luotot asiakkaille | [...] |
| Muut varat | [...] |
| VARAT YHTEENSÄ | [...] |
| Talletukset | [...] |
| Muut velat | [...] |
| Huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkainstrumentit | [...] |
| VELAT YHTEENSÄ | [...] |
| Oma pääoma | [...] |
| VELAT JA OMA PÄÄOMA YHTEENSÄ | [...] |

(198)

BPN:n velat koostuvat pääasiassa vähittäisasiakkaiden talletuksista, joiden määrä on yhteensä 1 669 miljoonaa euroa, ja huonommassa etuoikeusasemassa olevista velkainstrumenteista, joiden määrä on yhteensä 246 miljoonaa euroa.

Taulukko 2

BPN:n tilanne myynnin ja pääomankorotuksen jälkeen (pro forma -arvoina)
   (47)

Miljoonaa euroa

Talletukset, keskuspankki ja rahoituslaitokset

[...]

Luotot asiakkaille

[...]

Muut varat

[...]

VARAT YHTEENSÄ

[...]

Talletukset

[...]

Muut velat

[...]

Huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkainstrumentit

[...]

VELAT YHTEENSÄ

[...]

Oma pääoma

[...]

VELAT JA OMA PÄÄOMA YHTEENSÄ

[...]

| (199) | BIC jatkaa väliaikaishallinnon jo käynnistämiä rakenneuudistustoimenpiteitä, joilla puututaan BPN:n ongelmien syihin. |
| --- | --- |

(199)

BIC jatkaa väliaikaishallinnon jo käynnistämiä rakenneuudistustoimenpiteitä, joilla puututaan BPN:n ongelmien syihin.

| (200) | Kuten 24 kappaleessa todetaan, pankin koko johto on korvattu uusilla henkilöillä. Kun otetaan huomioon BPN:n kansallistamiseen johtaneet erityisolosuhteet ja erityisesti useat petokset, joihin pankin entisen johdon väitetään syyllistyneen, uusi johto on nostanut useita kanteita (48) pankin etujen puolustamiseksi. Pankin riskinhallintamenettelyt on uudistettu kokonaan alan parhaiden käytäntöjen mukaisiksi. |
| --- | --- |

(200)

Kuten 24 kappaleessa todetaan, pankin koko johto on korvattu uusilla henkilöillä. Kun otetaan huomioon BPN:n kansallistamiseen johtaneet erityisolosuhteet ja erityisesti useat petokset, joihin pankin entisen johdon väitetään syyllistyneen, uusi johto on nostanut useita kanteita (48) pankin etujen puolustamiseksi. Pankin riskinhallintamenettelyt on uudistettu kokonaan alan parhaiden käytäntöjen mukaisiksi.

| (201) | BPN:n uusi johto keskittyy myös kustannusrakenteen optimointiin, ja se on toteuttanut monia aloitteita toimintakustannusten supistamiseksi. Toimintakustannukset ovatkin supistuneet noin [...] miljoonalla eurolla ja henkilöstökustannukset [...] miljoonalla eurolla joulukuun 2008 ja joulukuun 2010 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(201)

BPN:n uusi johto keskittyy myös kustannusrakenteen optimointiin, ja se on toteuttanut monia aloitteita toimintakustannusten supistamiseksi. Toimintakustannukset ovatkin supistuneet noin [...] miljoonalla eurolla ja henkilöstökustannukset [...] miljoonalla eurolla joulukuun 2008 ja joulukuun 2010 välisenä aikana.

| (202) | Tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan BIC:n strategiana on keskittyä ydintoimintaansa vähittäispankkina ja hyödyntää BPN:n verkostoa siten, että pankista tulee Portugalin ja Angolan välisen kaupankäynnin ja rahoitustoimien ensisijainen pankki. |
| --- | --- |

(202)

Tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan BIC:n strategiana on keskittyä ydintoimintaansa vähittäispankkina ja hyödyntää BPN:n verkostoa siten, että pankista tulee Portugalin ja Angolan välisen kaupankäynnin ja rahoitustoimien ensisijainen pankki.

| (203) | Suunnitelma perustuu realistisiin makrotaloudellisiin oletuksiin, kun otetaan huomioon Portugalin nykyinen markkinatilanne. Talousennusteiden mukaan taantuman odotetaan jatkuvan vuoteen 2014. |
| --- | --- |

(203)

Suunnitelma perustuu realistisiin makrotaloudellisiin oletuksiin, kun otetaan huomioon Portugalin nykyinen markkinatilanne. Talousennusteiden mukaan taantuman odotetaan jatkuvan vuoteen 2014.

| (204) | Rahoitusennusteiden perusteella sulautuneen yrityksen pitäisi rakenneuudistuskauden lopulla (31 päivänä joulukuuta 2016) jopa stressiskenaarion mukaan pystyä kattamaan kustannuksensa ja sen oman pääoman tuoton (ROE) arvioidaan olevan noin [1–10] prosenttia. |
| --- | --- |

(204)

Rahoitusennusteiden perusteella sulautuneen yrityksen pitäisi rakenneuudistuskauden lopulla (31 päivänä joulukuuta 2016) jopa stressiskenaarion mukaan pystyä kattamaan kustannuksensa ja sen oman pääoman tuoton (ROE) arvioidaan olevan noin [1–10] prosenttia.

| (205) | Suunnitelmien mukainen alustava pääomapohja ylittää selkeästi vähimmäispääomavaatimukset, ja rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus on noin [10–18] prosenttia valtion toteuttaman pääomankorotuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(205)

Suunnitelmien mukainen alustava pääomapohja ylittää selkeästi vähimmäispääomavaatimukset, ja rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus on noin [10–18] prosenttia valtion toteuttaman pääomankorotuksen jälkeen.

| (206) | Valtion toteuttaman merkittävän pääomankorotuksen jälkeen pankin ennustetun pääomatason odotetaan rakenneuudistuskauden aikana ja sen jälkeen ylittävän vähimmäisvaatimukset ja turvaavan näin pankin maksuvalmiuden. Portugalin toimittaman liiketoimintasuunnitelman ja tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan rajoituksettomien ensisijaisten varojen osuus on perusskenaariossa noin [8–12] prosenttia rakenneuudistuskauden lopulla (31 päivänä joulukuuta 2016). Tämä on hieman enemmän kuin BdP:n 10 prosentin lakisääteinen vähimmäisvaatimus, jota sovelletaan joulukuusta 2012 alkaen (49). Stressiskenaariossa kyseinen arvo ([7–11] prosenttia) alittaa hienoisesti vähimmäisvaatimuksen, kuten 207 kappaleeseen sisältyvä kuvio osoittaa. |
| --- | --- |

(206)

Valtion toteuttaman merkittävän pääomankorotuksen jälkeen pankin ennustetun pääomatason odotetaan rakenneuudistuskauden aikana ja sen jälkeen ylittävän vähimmäisvaatimukset ja turvaavan näin pankin maksuvalmiuden. Portugalin toimittaman liiketoimintasuunnitelman ja tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan rajoituksettomien ensisijaisten varojen osuus on perusskenaariossa noin [8–12] prosenttia rakenneuudistuskauden lopulla (31 päivänä joulukuuta 2016). Tämä on hieman enemmän kuin BdP:n 10 prosentin lakisääteinen vähimmäisvaatimus, jota sovelletaan joulukuusta 2012 alkaen (49). Stressiskenaariossa kyseinen arvo ([7–11] prosenttia) alittaa hienoisesti vähimmäisvaatimuksen, kuten 207 kappaleeseen sisältyvä kuvio osoittaa.

| (207) | Tämänsuuntaisen kehityksen odotetaan olevan seurausta pääasiassa tarpeesta toteuttaa tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukainen liiketoimintasuunnitelma, jonka mukaan talouteen myönnetään enemmän luottoja. Lisäksi siihen vaikuttavat rakenneuudistussuunnitelman ensimmäisten toteutusvuosien negatiiviset tulokset. Negatiiviset tulokset johtuvat lähinnä pankin edelleen raskaasta kustannusrakenteesta sen toiminnan volyymiin verrattuna ja BIC:n toteuttaman rakenneuudistuksen kustannuksista.

  Kuvio 1


  Sulautunutta yritystä BPN/BIC koskevat perusskenaarion mukaiset ennusteet kaudella 2012–2016

  [...] |
| --- | --- |

(207)

Tämänsuuntaisen kehityksen odotetaan olevan seurausta pääasiassa tarpeesta toteuttaa tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukainen liiketoimintasuunnitelma, jonka mukaan talouteen myönnetään enemmän luottoja. Lisäksi siihen vaikuttavat rakenneuudistussuunnitelman ensimmäisten toteutusvuosien negatiiviset tulokset. Negatiiviset tulokset johtuvat lähinnä pankin edelleen raskaasta kustannusrakenteesta sen toiminnan volyymiin verrattuna ja BIC:n toteuttaman rakenneuudistuksen kustannuksista.

Kuvio 1

Sulautunutta yritystä BPN/BIC koskevat perusskenaarion mukaiset ennusteet kaudella 2012–2016

[...]

| (208) | Likviditeetin osalta liiketoimintasuunnitelma perustuu lähinnä talletuksiin, joiden määrän ennustetaan kasvavan [1–10] prosenttia vuodessa. Komissio katsoo, että vakaan rahoituksen tarjoaminen sulautuneelle yritykselle talletusten kautta on merkittävä osa rakenneuudistussuunnitelmaa. Kun otetaan huomioon sulautuneen yrityksen pieni koko ja sen kasvupotentiaali, talletuskehitystä koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(208)

Likviditeetin osalta liiketoimintasuunnitelma perustuu lähinnä talletuksiin, joiden määrän ennustetaan kasvavan [1–10] prosenttia vuodessa. Komissio katsoo, että vakaan rahoituksen tarjoaminen sulautuneelle yritykselle talletusten kautta on merkittävä osa rakenneuudistussuunnitelmaa. Kun otetaan huomioon sulautuneen yrityksen pieni koko ja sen kasvupotentiaali, talletuskehitystä koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (209) | Samalla komissio katsoo, että sulautuneen yrityksen elinkelpoisuuden varmistamiseksi sille ei pitäisi tarjota kannustimia korvata talletukset tukkumarkkinarahoituksella. Samasta syystä on tärkeää, että BIC:n pyytämästä likviditeettilimiitistä, jolla katetaan mahdollinen talletuspako, maksettavaa korvausta korotetaan siten, että korko on vähintään Euribor + [...] peruspistettä. Portugalin tältä osin antama sitoumus on tarpeen sen varmistamiseksi, että rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon se, että [...] on merkittävä määrä talletuksia, joista maksetaan tällä hetkellä korkeampaa korkoa kuin Euribor + [...] peruspistettä. Tällä korkotasolla BIC voi päättää olla säilyttämättä kyseisiä talletuksia. Jos uudesta likviditeettilimiitistä maksettavaa korvausta ei vahvisteta tasolle, joka kannustaa BIC:tä säilyttämään talletukset tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaisella tasolla, tämä saattaa houkutella BIC:tä korvaamaan talletukset CGD:ltä saatavalla edullisemmalla rahoituksella. Tällainen korvaaminen saattaisi parantaa sulautuneen yrityksen lyhyen aikavälin kannattavuutta, mutta vaarantaisi samalla sen elinkelpoisuuden. |
| --- | --- |

(209)

Samalla komissio katsoo, että sulautuneen yrityksen elinkelpoisuuden varmistamiseksi sille ei pitäisi tarjota kannustimia korvata talletukset tukkumarkkinarahoituksella. Samasta syystä on tärkeää, että BIC:n pyytämästä likviditeettilimiitistä, jolla katetaan mahdollinen talletuspako, maksettavaa korvausta korotetaan siten, että korko on vähintään Euribor + [...] peruspistettä. Portugalin tältä osin antama sitoumus on tarpeen sen varmistamiseksi, että rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon se, että [...] on merkittävä määrä talletuksia, joista maksetaan tällä hetkellä korkeampaa korkoa kuin Euribor + [...] peruspistettä. Tällä korkotasolla BIC voi päättää olla säilyttämättä kyseisiä talletuksia. Jos uudesta likviditeettilimiitistä maksettavaa korvausta ei vahvisteta tasolle, joka kannustaa BIC:tä säilyttämään talletukset tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaisella tasolla, tämä saattaa houkutella BIC:tä korvaamaan talletukset CGD:ltä saatavalla edullisemmalla rahoituksella. Tällainen korvaaminen saattaisi parantaa sulautuneen yrityksen lyhyen aikavälin kannattavuutta, mutta vaarantaisi samalla sen elinkelpoisuuden.

| (210) | Tässä yhteydessä on myös tärkeää huomata, että sovellettaessa Euribor-korkoa, johon lisätään [...] peruspistettä, likviditeettilimiitti myönnetään edelleen suotuisammin ehdoin kuin ehdot, jotka BIC pystyisi todennäköisesti saamaan markkinoilta. Vaikka komissiolle ei ole toimitettu vertailukelpoista viitearvoa vastaavien markkinatransaktioiden osalta, komissio pitää epätodennäköisenä, että markkinoilla olisi saatavilla yhtä suurta luottolimiittiä yhtä pitkäksi juoksuajaksi edes korkeammalla korolla. Lisäksi komissio pitää viitteellisenä sitä, että CGD:n [...] myöntämistä lainoista maksettava korvaus vahvistettiin tasolle, joka vastaa [...] kuukauden Euribor-korkoa korotettuna [...] peruspisteellä. |
| --- | --- |

(210)

Tässä yhteydessä on myös tärkeää huomata, että sovellettaessa Euribor-korkoa, johon lisätään [...] peruspistettä, likviditeettilimiitti myönnetään edelleen suotuisammin ehdoin kuin ehdot, jotka BIC pystyisi todennäköisesti saamaan markkinoilta. Vaikka komissiolle ei ole toimitettu vertailukelpoista viitearvoa vastaavien markkinatransaktioiden osalta, komissio pitää epätodennäköisenä, että markkinoilla olisi saatavilla yhtä suurta luottolimiittiä yhtä pitkäksi juoksuajaksi edes korkeammalla korolla. Lisäksi komissio pitää viitteellisenä sitä, että CGD:n [...] myöntämistä lainoista maksettava korvaus vahvistettiin tasolle, joka vastaa [...] kuukauden Euribor-korkoa korotettuna [...] peruspisteellä.

| (211) | Edellä esitetyn perusteella komissio ei enää epäile BPN:n elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(211)

Edellä esitetyn perusteella komissio ei enää epäile BPN:n elinkelpoisuutta.

6.3.2   Tuen rajaaminen välttämättömään ja vastuunjako

| (212) | Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukaan tuensaajan riittävä oma osallistuminen on tarpeen, jotta tuen määrä voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään ja kilpailun vääristyminen sekä moraalikato voidaan ehkäistä. Tätä varten: a) sekä rakenneuudistuskustannuksia että tuen määrää olisi rajoitettava ja b) merkittävä omavastuu varmistettava. |
| --- | --- |

(212)

Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukaan tuensaajan riittävä oma osallistuminen on tarpeen, jotta tuen määrä voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään ja kilpailun vääristyminen sekä moraalikato voidaan ehkäistä. Tätä varten: a) sekä rakenneuudistuskustannuksia että tuen määrää olisi rajoitettava ja b) merkittävä omavastuu varmistettava.

| (213) | Tuensaajapankin osallistumista kustannuksiin koskevat periaatteet vahvistetaan rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 3 jaksossa. Tiedonannon mukaan i) rakenneuudistustuki on rajoitettava niin, että se kattaa kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi; ii) tuensaajapankin olisi osallistuttava rakenneuudistukseen mahdollisimman paljon omilla varoillaan, esimerkiksi myymällä omaisuuseriään; iii) riittävän osan rakenneuudistukseen liittyvistä kustannuksista kantavat pankkiin sijoittaneet, jotka kattavat tappioita käytettävissä olevalla pääomalla ja maksavat asianmukaisen vastikkeen valtion tukitoimista. Vastuunjaolla on kaksi tavoitetta: rajoittaa kilpailun vääristymistä ja ehkäistä moraalikato (50). |
| --- | --- |

(213)

Tuensaajapankin osallistumista kustannuksiin koskevat periaatteet vahvistetaan rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 3 jaksossa. Tiedonannon mukaan i) rakenneuudistustuki on rajoitettava niin, että se kattaa kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi; ii) tuensaajapankin olisi osallistuttava rakenneuudistukseen mahdollisimman paljon omilla varoillaan, esimerkiksi myymällä omaisuuseriään; iii) riittävän osan rakenneuudistukseen liittyvistä kustannuksista kantavat pankkiin sijoittaneet, jotka kattavat tappioita käytettävissä olevalla pääomalla ja maksavat asianmukaisen vastikkeen valtion tukitoimista. Vastuunjaolla on kaksi tavoitetta: rajoittaa kilpailun vääristymistä ja ehkäistä moraalikato (50).

| (214) | Rakenneuudistussuunnitelman olisi osoitettava selkeästi, että tuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään. Valtion ei pitäisi yksinään kantaa rakenneuudistuksen kuluja, vaan mahdollisimman suuri osa taakasta kuuluu pankkiin sijoittaneille. Toisin sanoen pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistukseen mahdollisimman paljon omilla varoillaan. Rakenneuudistustuki olisi rajoitettava niin, että se kattaa kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tämä tarkoittaa, että yritykselle ei pitäisi myöntää julkisia varoja, joita voitaisiin käyttää sellaisen markkinoita vääristävän toiminnan rahoittamiseen, joka ei liity rakenneuudistukseen, kuten hankintoihin (51). |
| --- | --- |

(214)

Rakenneuudistussuunnitelman olisi osoitettava selkeästi, että tuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään. Valtion ei pitäisi yksinään kantaa rakenneuudistuksen kuluja, vaan mahdollisimman suuri osa taakasta kuuluu pankkiin sijoittaneille. Toisin sanoen pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistukseen mahdollisimman paljon omilla varoillaan. Rakenneuudistustuki olisi rajoitettava niin, että se kattaa kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tämä tarkoittaa, että yritykselle ei pitäisi myöntää julkisia varoja, joita voitaisiin käyttää sellaisen markkinoita vääristävän toiminnan rahoittamiseen, joka ei liity rakenneuudistukseen, kuten hankintoihin (51).

| (215) | Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 23 kohdassa todetaan rakenneuudistuksen kustannusten rajoittamisesta, että rakenneuudistustuen olisi rajoituttava kustannuksiin, jotka ovat elinkelpoisuuden palauttamiseksi välttämättömiä. |
| --- | --- |

(215)

Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 23 kohdassa todetaan rakenneuudistuksen kustannusten rajoittamisesta, että rakenneuudistustuen olisi rajoituttava kustannuksiin, jotka ovat elinkelpoisuuden palauttamiseksi välttämättömiä.

| (216) | Komission on tätä varten arvioitava Portugalin viranomaisten väitettä, jonka mukaan BPN:n myyntiin BIC:lle liittyvät kustannukset ovat alhaisemmat kuin kustannukset, jotka Portugalille aiheutuisivat BPN:n konkurssimenettelystä. Lisäksi sen on arvioitava, onko BPN:n rakenneuudistukseen myönnetty tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(216)

Komission on tätä varten arvioitava Portugalin viranomaisten väitettä, jonka mukaan BPN:n myyntiin BIC:lle liittyvät kustannukset ovat alhaisemmat kuin kustannukset, jotka Portugalille aiheutuisivat BPN:n konkurssimenettelystä. Lisäksi sen on arvioitava, onko BPN:n rakenneuudistukseen myönnetty tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään.

| (217) | Komissio kyseenalaisti 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä monia osia näiden kahden eri skenaarion välisestä kvantitatiivisesta arvioinnista, jonka Portugali oli tuolloin esittänyt. |
| --- | --- |

(217)

Komissio kyseenalaisti 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä monia osia näiden kahden eri skenaarion välisestä kvantitatiivisesta arvioinnista, jonka Portugali oli tuolloin esittänyt.

| (218) | Tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa Portugali esitti ajantasaistetun vertailun näiden skenaarioiden välillä. Se muutti alustavia oletuksiaan puuttuakseen keskeisimpiin epäilyihin hallitun konkurssimenettelyn kustannuksista, jotka komissio oli esittänyt 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä. Portugali antoi lisätietoja erityisesti lainapääoman alentamisesta (haircut) ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden kohtelusta. |
| --- | --- |

(218)

Tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa Portugali esitti ajantasaistetun vertailun näiden skenaarioiden välillä. Se muutti alustavia oletuksiaan puuttuakseen keskeisimpiin epäilyihin hallitun konkurssimenettelyn kustannuksista, jotka komissio oli esittänyt 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä. Portugali antoi lisätietoja erityisesti lainapääoman alentamisesta (haircut) ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden kohtelusta.

| (219) | Portugali esitti lisätietoja ja vaihtoehtoisen viitearvon oletuksista, joita se oli soveltanut kirjanpitoarvon alentamiseen (haircut) 30–50 prosentilla lainojen myynnin yhteydessä. Portugali esitti myös lopulliset numerotiedot lainoista, joista BIC viimeisten analyysien mukaan vastaisi. Kyseinen lainasumma ei ollut tiedossa vielä alkuperäisen vertailun tekoajankohtana 17 päivänä helmikuuta 2012. Portugali myös poisti hallittua konkurssimenettelyä koskevasta skenaariosta kustannukset, jotka liittyivät eräiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoille maksettaviin korvauksiin (kuten 221 kappaleessa täsmennetään). |
| --- | --- |

(219)

Portugali esitti lisätietoja ja vaihtoehtoisen viitearvon oletuksista, joita se oli soveltanut kirjanpitoarvon alentamiseen (haircut) 30–50 prosentilla lainojen myynnin yhteydessä. Portugali esitti myös lopulliset numerotiedot lainoista, joista BIC viimeisten analyysien mukaan vastaisi. Kyseinen lainasumma ei ollut tiedossa vielä alkuperäisen vertailun tekoajankohtana 17 päivänä helmikuuta 2012. Portugali myös poisti hallittua konkurssimenettelyä koskevasta skenaariosta kustannukset, jotka liittyivät eräiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoille maksettaviin korvauksiin (kuten 221 kappaleessa täsmennetään).

| (220) | Komissio katsoo, että kun huomioon otetaan nykyinen taloustilanne ja pankkisektorin toiminnan huomattava supistuminen, nimellisarvon alentaminen (haircut) lainasalkun myynnin yhteydessä on perusteltua. Jos lainat olisi säilytettävä niiden juoksuajan päättymiseen asti, valtion olisi vastattava rahoituskustannuksista ja luottoriskistä. Tämän vuoksi komissio voi hyväksyä Portugalin toimittamista arvoista alhaisemmat estimaatit eli lainapääoman alentamisen [20–50] prosentilla. |
| --- | --- |

(220)

Komissio katsoo, että kun huomioon otetaan nykyinen taloustilanne ja pankkisektorin toiminnan huomattava supistuminen, nimellisarvon alentaminen (haircut) lainasalkun myynnin yhteydessä on perusteltua. Jos lainat olisi säilytettävä niiden juoksuajan päättymiseen asti, valtion olisi vastattava rahoituskustannuksista ja luottoriskistä. Tämän vuoksi komissio voi hyväksyä Portugalin toimittamista arvoista alhaisemmat estimaatit eli lainapääoman alentamisen [20–50] prosentilla.

| (221) | Huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden osalta komissio toteaa, että 245 miljoonan euron kokonaismäärä koostuu useista liikkeeseenlaskuista. Saattaakin olla mahdollista, että [...]. Portugali totesi, että kunkin liikkeeseenlaskun edellytyksiä koskevan oikeudellisen analyysin jälkeen [...]. |
| --- | --- |

(221)

Huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden osalta komissio toteaa, että 245 miljoonan euron kokonaismäärä koostuu useista liikkeeseenlaskuista. Saattaakin olla mahdollista, että [...]. Portugali totesi, että kunkin liikkeeseenlaskun edellytyksiä koskevan oikeudellisen analyysin jälkeen [...].

| (222) | Taulukossa 3 esitetään edellä 219–221 kappaleessa mainittuihin tarkistettuihin oletuksiin perustuva yleiskatsaus arvioiduista rahavirroista yritykseen ja yrityksestä pois. Kyseisessä arviossa otetaan huomioon vain kahteen skenaarioon liittyvät marginaalikustannukset (eikä jo aiheutuneita kustannuksia), ja se perustuu BPN:n tasetietoihin ajankohtana, jolloin se myytiin BIC:lle (52).

  Taulukko 3


  Skenaarioiden vertailu: myynti BIC:lle ja hallittu konkurssimenettely (miljoonina euroina) | | Myynti BIC:lle | Konkurssi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RAHAVIRRAT YRITYKSESTÄ |
| 1 | Rahoituksen maksaminen luottolaitoksille | | [...] (53) |
| 2 | Asiakastalletusten maksu | | [...] |
| 3 | Pääoman lisäys | [...] | |
| 4 | Huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat, pl. liikkeeseenlaskut ilman eräpäivää – TBC | | [...] |
| | Rahavirrat yrityksestä yhteensä | [...] | [...] |
| | | Myynti BIC:lle | Konkurssi |
| RAHAVIRRAT YRITYKSEEN |
| 5 | Luottojen myynti asiakkaille (2 114 milj. EUR, kun lainapääomaa alennettu 30 %) | | [...] |
| 6 | Korvaukset talletuksista ja lainoista luottolaitoksille | | [...] (54) |
| 7 | BPN:n myyntihinta | [...] | |
| 8 | Palkkio talletusten myynnistä – 2 % talletusten yhteenlasketusta määrästä | | [...] |
| | Rahavirrat yritykseen yhteensä | | [...] |
| | ARVIOITU EROTUS | [...] | [...] |

(222)

Taulukossa 3 esitetään edellä 219–221 kappaleessa mainittuihin tarkistettuihin oletuksiin perustuva yleiskatsaus arvioiduista rahavirroista yritykseen ja yrityksestä pois. Kyseisessä arviossa otetaan huomioon vain kahteen skenaarioon liittyvät marginaalikustannukset (eikä jo aiheutuneita kustannuksia), ja se perustuu BPN:n tasetietoihin ajankohtana, jolloin se myytiin BIC:lle (52).

Taulukko 3

Skenaarioiden vertailu: myynti BIC:lle ja hallittu konkurssimenettely (miljoonina euroina)

Myynti BIC:lle

Konkurssi

RAHAVIRRAT YRITYKSESTÄ

1

Rahoituksen maksaminen luottolaitoksille

[...] (53)

2

Asiakastalletusten maksu

[...]

3

Pääoman lisäys

[...]

4

Huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat, pl. liikkeeseenlaskut ilman eräpäivää – TBC

[...]

Rahavirrat yrityksestä yhteensä

[...]

[...]

Myynti BIC:lle

Konkurssi

RAHAVIRRAT YRITYKSEEN

5

Luottojen myynti asiakkaille (2 114 milj. EUR, kun lainapääomaa alennettu 30 %)

[...]

6

Korvaukset talletuksista ja lainoista luottolaitoksille

[...] (54)

7

BPN:n myyntihinta

[...]

8

Palkkio talletusten myynnistä – 2 % talletusten yhteenlasketusta määrästä

[...]

Rahavirrat yritykseen yhteensä

[...]

ARVIOITU EROTUS

[...]

[...]

| (223) | Hallittuun konkurssimenettelyyn liittyvät vaihtoehdot, joissa valtio maksaisi kaikki talletukset (pl. huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkojat, joilla on hallussaan joukkovelkakirjalainoja, joilla ei ole erääntymispäivää) ja vastaisi kaikista luottolaitoksiin liittyvistä vastuista, olisivat kalliimpia kuin myynti BIC:lle. |
| --- | --- |

(223)

Hallittuun konkurssimenettelyyn liittyvät vaihtoehdot, joissa valtio maksaisi kaikki talletukset (pl. huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkojat, joilla on hallussaan joukkovelkakirjalainoja, joilla ei ole erääntymispäivää) ja vastaisi kaikista luottolaitoksiin liittyvistä vastuista, olisivat kalliimpia kuin myynti BIC:lle.

| (224) | Komissio myöntää, että useisiin oletuksiin liittyy epävarmuustekijöitä, etenkin mahdollisuuteen periä takaisin BIC:lle siirretyt luotot. Lisäksi olisi otettava huomioon, että hallitulla konkurssimenettelyllä voisi olla kielteisiä heijastusvaikutuksia koko pankkialaa koskevaan luottamukseen ja jäsenvaltion valtionvelan luokitukseen. |
| --- | --- |

(224)

Komissio myöntää, että useisiin oletuksiin liittyy epävarmuustekijöitä, etenkin mahdollisuuteen periä takaisin BIC:lle siirretyt luotot. Lisäksi olisi otettava huomioon, että hallitulla konkurssimenettelyllä voisi olla kielteisiä heijastusvaikutuksia koko pankkialaa koskevaan luottamukseen ja jäsenvaltion valtionvelan luokitukseen.

| (225) | Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio päättelee, että rakenneuudistusta koskeva vaihtoehto eli pankin myynti BIC:lle edistää tuen rajaamista välttämättömään. |
| --- | --- |

(225)

Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio päättelee, että rakenneuudistusta koskeva vaihtoehto eli pankin myynti BIC:lle edistää tuen rajaamista välttämättömään.

| (226) | BPN sai merkittävän määrän tukea ennen kansallistamistaan ja sen jälkeen, kuten 182–185 kappaleessa todetaan. Tuki oli tarpeen, jotta pankki pystyi jatkamaan toimintaansa valitun rakenneuudistusvaihtoehdon toteutusjakson ajan. Kyseinen vaihtoehto muodostuu elinkelpoisten osien myynnistä BIC:lle ja heikkolaatuisten omaisuuserien realisoinnista pitkällä aikavälillä. Rakenneuudistuksen jälkeen BPN lopettaa toimintansa itsenäisenä pankkina. BIC:n ostaman vähittäispankkitoiminnan taseen loppusumma on alle 35 prosenttia BPN:n taseesta ennen kansallistamista. Nykyisissä markkinaolosuhteissa nämä toimenpiteet (ja etenkin muiden kuin vähittäispankkitoiminnan omaisuuserien irrottaminen erillisyhtiöihin) liittyvät läheisesti markkinoille jäävän pankin elinkelpoisuuteen. Muu kuin vähittäispankkitoimintaan liittyvä liiketoiminta on siirretty erillisyhtiöihin ja realisoidaan ajan mittaan. Komissio myöntää, että BPN:n rakenneuudistuksen toteuttamisen merkittävä viivästyminen on yhteydessä poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joista Portugalin talous on kärsinyt ja jotka johtivat yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittamiseen 17 päivänä toukokuuta 2011. |
| --- | --- |

(226)

BPN sai merkittävän määrän tukea ennen kansallistamistaan ja sen jälkeen, kuten 182–185 kappaleessa todetaan. Tuki oli tarpeen, jotta pankki pystyi jatkamaan toimintaansa valitun rakenneuudistusvaihtoehdon toteutusjakson ajan. Kyseinen vaihtoehto muodostuu elinkelpoisten osien myynnistä BIC:lle ja heikkolaatuisten omaisuuserien realisoinnista pitkällä aikavälillä. Rakenneuudistuksen jälkeen BPN lopettaa toimintansa itsenäisenä pankkina. BIC:n ostaman vähittäispankkitoiminnan taseen loppusumma on alle 35 prosenttia BPN:n taseesta ennen kansallistamista. Nykyisissä markkinaolosuhteissa nämä toimenpiteet (ja etenkin muiden kuin vähittäispankkitoiminnan omaisuuserien irrottaminen erillisyhtiöihin) liittyvät läheisesti markkinoille jäävän pankin elinkelpoisuuteen. Muu kuin vähittäispankkitoimintaan liittyvä liiketoiminta on siirretty erillisyhtiöihin ja realisoidaan ajan mittaan. Komissio myöntää, että BPN:n rakenneuudistuksen toteuttamisen merkittävä viivästyminen on yhteydessä poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joista Portugalin talous on kärsinyt ja jotka johtivat yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittamiseen 17 päivänä toukokuuta 2011.

| (227) | Kuten komissio totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, BIC edellyttää lisätoimenpiteitä (ks. 56 kappale) niiden toimenpiteiden ohella, jotka toteutettiin BPN:n hyväksi ennen myyntiä. |
| --- | --- |

(227)

Kuten komissio totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, BIC edellyttää lisätoimenpiteitä (ks. 56 kappale) niiden toimenpiteiden ohella, jotka toteutettiin BPN:n hyväksi ennen myyntiä.

| (228) | Komissio pohti 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, oliko BIC:n edellyttämä pääomankorotus rajattu välttämättömään vähimmäismäärään pankin elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Kun otetaan huomioon BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa edelletyt taseen mukautukset ja BPN:n kesäkuun 2011 tilinpäätöstiedot, Portugali arvioi, että [200–400] miljoonan euron pääoma vastaa [10–18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta. |
| --- | --- |

(228)

Komissio pohti 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, oliko BIC:n edellyttämä pääomankorotus rajattu välttämättömään vähimmäismäärään pankin elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Kun otetaan huomioon BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa edelletyt taseen mukautukset ja BPN:n kesäkuun 2011 tilinpäätöstiedot, Portugali arvioi, että [200–400] miljoonan euron pääoma vastaa [10–18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta.

| (229) | Portugalin mukaan pääomataso on seurausta tarjouskilpailumenettelystä, kun huomioon otetaan myös BIC:n valtiolle maksama ostohinta (40 miljoonaa euroa). Se on perusteltu kustannuksilla, joita pankin uudelleensuuntaaminen ydinliiketoimintaan aiheuttaa, ja tarpeella ylläpitää riittävä pääomapuskuri ylimääräisen pääoman turvin. Portugali katsoo, että puskuri on riittävä asianmukaisen oman pääoman tason ylläpitämiseksi erityisesti ensimmäisinä sulautumista seuraavina vuosina, kun huomioon otetaan myös BPN:n heikko maine ja Portugalin vaikea taloustilanne. |
| --- | --- |

(229)

Portugalin mukaan pääomataso on seurausta tarjouskilpailumenettelystä, kun huomioon otetaan myös BIC:n valtiolle maksama ostohinta (40 miljoonaa euroa). Se on perusteltu kustannuksilla, joita pankin uudelleensuuntaaminen ydinliiketoimintaan aiheuttaa, ja tarpeella ylläpitää riittävä pääomapuskuri ylimääräisen pääoman turvin. Portugali katsoo, että puskuri on riittävä asianmukaisen oman pääoman tason ylläpitämiseksi erityisesti ensimmäisinä sulautumista seuraavina vuosina, kun huomioon otetaan myös BPN:n heikko maine ja Portugalin vaikea taloustilanne.

| (230) | On syytä todeta, että tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan vakavaraisuussuhteen arvioidaan saavuttavan [8–12] prosentin tason myyntiä seuraavan neljännen vuoden lopussa, jolloin stressiskenaarion mukainen taso on [7–11] prosenttia (hieman alle Portugalin lakisääteisen 10 prosentin vaatimuksen). |
| --- | --- |

(230)

On syytä todeta, että tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan vakavaraisuussuhteen arvioidaan saavuttavan [8–12] prosentin tason myyntiä seuraavan neljännen vuoden lopussa, jolloin stressiskenaarion mukainen taso on [7–11] prosenttia (hieman alle Portugalin lakisääteisen 10 prosentin vaatimuksen).

| (231) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että vakavaraisuussuhde, joka vastaa [10–18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta, on tulosta tarjouskilpailumenettelystä ja välttämätön pankin elinkelpoisuuden varmistamiseksi tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(231)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että vakavaraisuussuhde, joka vastaa [10–18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta, on tulosta tarjouskilpailumenettelystä ja välttämätön pankin elinkelpoisuuden varmistamiseksi tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti.

| (232) | Komissio suhtautuu myönteisesti myös siihen, että puitesopimukseen sisältyy BIC:n sitoutuminen siihen, ettei se maksa BPN:n osalta osinkoa tai vastaavia etuja osakkaille viiteen vuoteen. Kyseisen sitoumuksen tarkoituksena on varmistaa, että BPN:n sijoitettu pääoma ei poistu välittömästi pankista osakkeenomistajille jaettavina varoina. |
| --- | --- |

(232)

Komissio suhtautuu myönteisesti myös siihen, että puitesopimukseen sisältyy BIC:n sitoutuminen siihen, ettei se maksa BPN:n osalta osinkoa tai vastaavia etuja osakkaille viiteen vuoteen. Kyseisen sitoumuksen tarkoituksena on varmistaa, että BPN:n sijoitettu pääoma ei poistu välittömästi pankista osakkeenomistajille jaettavina varoina.

| (233) | BIC:n lopulta ostamat varat poikkeavat BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemästä tarjouksesta, ja BIC varaa myös itselleen oikeuden palauttaa järjestämättömät lainat. Jotta tuki voidaan rajata välttämättömään, komissio katsoo, että riskipainotettujen varojen mahdollista vähenemistä valtiolle palautettujen lainojen johdosta olisi kompensoitava vastaavalla pääoman supistuksella, joka on [10–18] prosenttia riskipainotettujen varojen vähennyksestä. Pääoman supistaminen voitaisiin toteuttaa valtiolle palautettavien uusien lainojen kirjanpitoarvoa alentamalla (haircut). |
| --- | --- |

(233)

BIC:n lopulta ostamat varat poikkeavat BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemästä tarjouksesta, ja BIC varaa myös itselleen oikeuden palauttaa järjestämättömät lainat. Jotta tuki voidaan rajata välttämättömään, komissio katsoo, että riskipainotettujen varojen mahdollista vähenemistä valtiolle palautettujen lainojen johdosta olisi kompensoitava vastaavalla pääoman supistuksella, joka on [10–18] prosenttia riskipainotettujen varojen vähennyksestä. Pääoman supistaminen voitaisiin toteuttaa valtiolle palautettavien uusien lainojen kirjanpitoarvoa alentamalla (haircut).

| (234) | Komissio toteaa BIC:n ehdottaneen, että sulautettu yritys voisi säilyttää [10–18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden, vaikka se palauttaisi järjestämättömät lainat, lisäämällä uusien lainojen tarjontaa talouteen. Komissio katsoo, että tämä toimenpide ei rajaa tukea välttämättömään seuraavista syistä. BIC:n vakavaraisuussuhde ennen myyntiä on alhaisempi kuin myyntiajankohdan [10–18] prosenttia. Kun BPN:n sulautuminen BIC:hen on toteutettu, sulautuneen yrityksen rajoituksettomat ensisijaiset omat varat vähenevät välittömästi (kuten tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan). Jos sulautunut yritys haluaa säilyttää [10–18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden sulautumisen jälkeen, sen pääomataso ylittäisi BIC:n omat ennusteet. Tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa on jo otettu huomioon uusien lainojen myöntäminen talouteen ja tämän vuoksi BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (erittäin korkeaa) [10–18] prosentin osuutta myyntiajankohtana pidetään riittävänä. Tästä syystä uusien lainojen myöntämiseen ei ole tarpeen osoittaa enemmän pääomaa kuin tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa arvioidaan. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin sitoutumiseen siihen, että BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus ei ylitä [10–18] prosenttia, kun pankki myydään Banco BIC:lle. Jos järjestämättömät lainat siirretään myynnin jälkeen valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle, BIC tai sulautunut yritys maksavat valtiolle tai valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle takaisin näihin lainoihin liittyvän pääomamäärän [10–18] prosenttiin asti lainan riskipainotetuista varoista. |
| --- | --- |

(234)

Komissio toteaa BIC:n ehdottaneen, että sulautettu yritys voisi säilyttää [10–18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden, vaikka se palauttaisi järjestämättömät lainat, lisäämällä uusien lainojen tarjontaa talouteen. Komissio katsoo, että tämä toimenpide ei rajaa tukea välttämättömään seuraavista syistä. BIC:n vakavaraisuussuhde ennen myyntiä on alhaisempi kuin myyntiajankohdan [10–18] prosenttia. Kun BPN:n sulautuminen BIC:hen on toteutettu, sulautuneen yrityksen rajoituksettomat ensisijaiset omat varat vähenevät välittömästi (kuten tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan). Jos sulautunut yritys haluaa säilyttää [10–18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden sulautumisen jälkeen, sen pääomataso ylittäisi BIC:n omat ennusteet. Tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa on jo otettu huomioon uusien lainojen myöntäminen talouteen ja tämän vuoksi BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (erittäin korkeaa) [10–18] prosentin osuutta myyntiajankohtana pidetään riittävänä. Tästä syystä uusien lainojen myöntämiseen ei ole tarpeen osoittaa enemmän pääomaa kuin tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa arvioidaan. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin sitoutumiseen siihen, että BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus ei ylitä [10–18] prosenttia, kun pankki myydään Banco BIC:lle. Jos järjestämättömät lainat siirretään myynnin jälkeen valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle, BIC tai sulautunut yritys maksavat valtiolle tai valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle takaisin näihin lainoihin liittyvän pääomamäärän [10–18] prosenttiin asti lainan riskipainotetuista varoista.

| (235) | Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa todetaan, että ostokielto on tarpeen tuen rajaamiseksi välttämättömään. Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 23 kohdassa todetaan, että ”yritykselle ei pitäisi myöntää julkisia varoja, joita voitaisiin käyttää sellaisen markkinoita vääristävän toiminnan rahoittamiseen, joka ei liity rakenneuudistukseen. Esimerkiksi muiden yritysten osakkeiden hankintaa tai uusia sijoituksia ei voida rahoittaa valtiontuella, ellei se ole välttämätöntä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi”. |
| --- | --- |

(235)

Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa todetaan, että ostokielto on tarpeen tuen rajaamiseksi välttämättömään. Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 23 kohdassa todetaan, että ”yritykselle ei pitäisi myöntää julkisia varoja, joita voitaisiin käyttää sellaisen markkinoita vääristävän toiminnan rahoittamiseen, joka ei liity rakenneuudistukseen. Esimerkiksi muiden yritysten osakkeiden hankintaa tai uusia sijoituksia ei voida rahoittaa valtiontuella, ellei se ole välttämätöntä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi”.

| (236) | Komissio toteaa, että tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan sulautunut yritys on elinkelpoinen ja sen oman pääoman tuoton (ROE) odotetaan olevan hyväksyttävällä tasolla. Sen uskotaan tuottavan jopa voittoa. Elinkelpoisuuden palautuminen ei ole hankintojen varassa. Komissio toteaa, että ostokielto varmistaa sen, että rakenneuudistuksen kannalta välttämättömänä pidettävä pääoma säilyy pankissa ja edistää näin sen elinkelpoisuuden palauttamista. Komissio katsoo tältä osin, että Portugalin sitoutuminen ostokiellon asettamiseen on tarpeen, jotta voidaan varmistaa rakenneuudistustuen soveltuminen sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(236)

Komissio toteaa, että tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan sulautunut yritys on elinkelpoinen ja sen oman pääoman tuoton (ROE) odotetaan olevan hyväksyttävällä tasolla. Sen uskotaan tuottavan jopa voittoa. Elinkelpoisuuden palautuminen ei ole hankintojen varassa. Komissio toteaa, että ostokielto varmistaa sen, että rakenneuudistuksen kannalta välttämättömänä pidettävä pääoma säilyy pankissa ja edistää näin sen elinkelpoisuuden palauttamista. Komissio katsoo tältä osin, että Portugalin sitoutuminen ostokiellon asettamiseen on tarpeen, jotta voidaan varmistaa rakenneuudistustuen soveltuminen sisämarkkinoille.

| (237) | Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa edellytetään oman rahoitusosuuden osalta, että valtion ei pidä yksinään kantaa rakenneuudistuksen kuluja vaan osa kustannuksista kuuluu entisille sijoittajille ja osakkeenomistajille. Tämä vaatimus varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista ja luovat asianmukaiset kannustimet tulevaa toimintaansa varten. |
| --- | --- |

(237)

Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa edellytetään oman rahoitusosuuden osalta, että valtion ei pidä yksinään kantaa rakenneuudistuksen kuluja vaan osa kustannuksista kuuluu entisille sijoittajille ja osakkeenomistajille. Tämä vaatimus varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista ja luovat asianmukaiset kannustimet tulevaa toimintaansa varten.

| (238) | Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että osakkaat ovat menettäneet pankkiin sijoittamansa varat ilman korvausta. Ne osallistuvat näin riittävällä tavalla vastuunjakoon pankista, jonka arvo oli negatiivinen kahden Portugalin nimittämän riippumattoman yhteisön arvioiden perusteella. Komissio pitää myönteisenä myös sitä, että BPN:n johtokunnan jäsenet on vaihdettu kansallistamisprosessin yhteydessä. |
| --- | --- |

(238)

Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että osakkaat ovat menettäneet pankkiin sijoittamansa varat ilman korvausta. Ne osallistuvat näin riittävällä tavalla vastuunjakoon pankista, jonka arvo oli negatiivinen kahden Portugalin nimittämän riippumattoman yhteisön arvioiden perusteella. Komissio pitää myönteisenä myös sitä, että BPN:n johtokunnan jäsenet on vaihdettu kansallistamisprosessin yhteydessä.

| (239) | Komissio kuitenkin toteaa, että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat, joiden hallussa on 245 miljoonaa euroa, säilytetään yksityistettävässä pankissa ja nämä voivat edelleen saada korkokuponkeja. |
| --- | --- |

(239)

Komissio kuitenkin toteaa, että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat, joiden hallussa on 245 miljoonaa euroa, säilytetään yksityistettävässä pankissa ja nämä voivat edelleen saada korkokuponkeja.

| (240) | Kuten rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 26 kohdassa todetaan, ”pankkien ei kuitenkaan pitäisi käyttää valtiontukea omista varoista (oma pääoma ja etuoikeusasemaltaan huonompi velka) suoritettavan korvauksen maksamiseen silloin kun ne eivät saa toiminnastaan riittävää tuottoa”. |
| --- | --- |

(240)

Kuten rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 26 kohdassa todetaan, ”pankkien ei kuitenkaan pitäisi käyttää valtiontukea omista varoista (oma pääoma ja etuoikeusasemaltaan huonompi velka) suoritettavan korvauksen maksamiseen silloin kun ne eivät saa toiminnastaan riittävää tuottoa”.

| (241) | BPN ei ole rakenneuudistuskautensa osalta noudattanut rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 26 kohdassa vahvistettua sekamuotoisia pääomainstrumentteja koskevaa komission politiikkaa. Tältä osin komissio selvensi, että tuensaajapankkien harkinnanvarainen tappioiden tasaaminen (esimerkiksi ottamalla käyttöön vararahastoja tai vähentämällä omaa pääomaa) rakenneuudistuksen yhteydessä osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron maksamiseksi ei periaatteessa sovellu yhteen vastuunjakotavoitteen kanssa. Komissio toteaa, että kuponkikoron maksaminen ei ole tämän periaatteen mukaista ja sitä olisi kompensoitava perusteellisemmalla rakenneuudistuksella (55). |
| --- | --- |

(241)

BPN ei ole rakenneuudistuskautensa osalta noudattanut rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 26 kohdassa vahvistettua sekamuotoisia pääomainstrumentteja koskevaa komission politiikkaa. Tältä osin komissio selvensi, että tuensaajapankkien harkinnanvarainen tappioiden tasaaminen (esimerkiksi ottamalla käyttöön vararahastoja tai vähentämällä omaa pääomaa) rakenneuudistuksen yhteydessä osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron maksamiseksi ei periaatteessa sovellu yhteen vastuunjakotavoitteen kanssa. Komissio toteaa, että kuponkikoron maksaminen ei ole tämän periaatteen mukaista ja sitä olisi kompensoitava perusteellisemmalla rakenneuudistuksella (55).

| (242) | Komissio katsoo, että pankin perusteellisempi rakenneuudistus voi riittää kompensoimaan vastuujaossa esiintyvät puutteet. |
| --- | --- |

(242)

Komissio katsoo, että pankin perusteellisempi rakenneuudistus voi riittää kompensoimaan vastuujaossa esiintyvät puutteet.

| (243) | Koska pankki kuitenkin nyt myydään, osto-optioiden kieltäminen 31 päivään joulukuuta 2016 asti on tarpeen, jotta voidaan varmistaa pankin pääoman haltijoiden osallistuminen vastuunjakoon vaaditulla vähimmäismäärällä. |
| --- | --- |

(243)

Koska pankki kuitenkin nyt myydään, osto-optioiden kieltäminen 31 päivään joulukuuta 2016 asti on tarpeen, jotta voidaan varmistaa pankin pääoman haltijoiden osallistuminen vastuunjakoon vaaditulla vähimmäismäärällä.

| (244) | Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon Portugalin sitoutumisen siihen, että osallistuakseen BPN:n rakenneuudistusprosessin rahoittamiseen, Banco BIC, sulautunut yritys ja Portugalin viranomaiset eivät käytä 31 päivään joulukuuta 2016 asti mitään osto-optioita, jotka liittyvät huonommassa etuoikeusasemassa oleviin velkainstrumentteihin, joka BPN on laskenut liikkeeseen ennen myyntiajankohtaa. |
| --- | --- |

(244)

Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon Portugalin sitoutumisen siihen, että osallistuakseen BPN:n rakenneuudistusprosessin rahoittamiseen, Banco BIC, sulautunut yritys ja Portugalin viranomaiset eivät käytä 31 päivään joulukuuta 2016 asti mitään osto-optioita, jotka liittyvät huonommassa etuoikeusasemassa oleviin velkainstrumentteihin, joka BPN on laskenut liikkeeseen ennen myyntiajankohtaa.

| (245) | Komissio toteaa, että kustakin 182–185 kappaleessa mainitusta tukitoimenpiteestä, erityisesti takauksista, pääomankorotuksesta ja omaisuuserien siirrosta erillisyhtiöihin, maksettu korvaus ei ole asiaa koskevien komission tiedonantojen mukainen. |
| --- | --- |

(245)

Komissio toteaa, että kustakin 182–185 kappaleessa mainitusta tukitoimenpiteestä, erityisesti takauksista, pääomankorotuksesta ja omaisuuserien siirrosta erillisyhtiöihin, maksettu korvaus ei ole asiaa koskevien komission tiedonantojen mukainen.

| (246) | Valtion myöntämistä takauksista maksettu korvaus oli 20 peruspistettä, mikä on selvästi alle rahoituslaitosten liikkeeseenlaskemille velkakirjoille myönnettävien valtiontakausten korvauksia koskevien komission sääntöjen soveltamisesta seuraavan tason. |
| --- | --- |

(246)

Valtion myöntämistä takauksista maksettu korvaus oli 20 peruspistettä, mikä on selvästi alle rahoituslaitosten liikkeeseenlaskemille velkakirjoille myönnettävien valtiontakausten korvauksia koskevien komission sääntöjen soveltamisesta seuraavan tason.

| (247) | Helmikuussa 2012 toteutettuun BPN:n 600 miljoonan euron pääomankorotukseen ei selvästikään liity pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaista korvausta. Portugalin viranomaiset eivät nimittäin odottaneet saavansa minkäänlaista korvausta sijoitetusta pääomasta. Käytännössä pääomankorotus toteutettiin, jotta pankki voitaisiin myydä negatiiviseen hintaan. |
| --- | --- |

(247)

Helmikuussa 2012 toteutettuun BPN:n 600 miljoonan euron pääomankorotukseen ei selvästikään liity pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaista korvausta. Portugalin viranomaiset eivät nimittäin odottaneet saavansa minkäänlaista korvausta sijoitetusta pääomasta. Käytännössä pääomankorotus toteutettiin, jotta pankki voitaisiin myydä negatiiviseen hintaan.

| (248) | Kun tarkastellaan varojen siirtämistä erillisyhtiöihin niiden kirjanpitoarvosta, komissio myöntää, että varojen siirtämisellä kolmeen erillisyhtiöön pyritään suojelemaan BPN:n elinkelpoisuutta ja mahdollistamaan sen myynti. Kirjanpitoarvoon toteutettu siirto sisältää kuitenkin valtiontukea, joka ei vastaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon keskeisiä vaatimuksia. Siirto toteutetaan kirjanpitoarvoon, joka on selvästi todellista markkina-arvoa korkeampi, eikä tästä ole tarkoitus maksaa valtiolle minkäänlaista korvausta. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa todetaan, että perusteellisella rakenneuudistuksella voidaan kompensoida mahdolliset poikkeamat tiedonannossa määritellyistä keskeisistä kriteereistä, hinta mukaan lukien. Koska BPN:ssä on tarkoitus toteuttaa perusteellinen rakenneuudistus, komissio voisi sen perusteella päätellä, että toimenpide täyttää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa asetetut edellytykset. Näin ollen varojen siirtämistä erillisyhtiöihin voitaisiin arvioida yhdessä muiden BPN:n hyväksi toteutettujen toimenpiteiden kanssa ja osana perusteellista rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(248)

Kun tarkastellaan varojen siirtämistä erillisyhtiöihin niiden kirjanpitoarvosta, komissio myöntää, että varojen siirtämisellä kolmeen erillisyhtiöön pyritään suojelemaan BPN:n elinkelpoisuutta ja mahdollistamaan sen myynti. Kirjanpitoarvoon toteutettu siirto sisältää kuitenkin valtiontukea, joka ei vastaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon keskeisiä vaatimuksia. Siirto toteutetaan kirjanpitoarvoon, joka on selvästi todellista markkina-arvoa korkeampi, eikä tästä ole tarkoitus maksaa valtiolle minkäänlaista korvausta. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa todetaan, että perusteellisella rakenneuudistuksella voidaan kompensoida mahdolliset poikkeamat tiedonannossa määritellyistä keskeisistä kriteereistä, hinta mukaan lukien. Koska BPN:ssä on tarkoitus toteuttaa perusteellinen rakenneuudistus, komissio voisi sen perusteella päätellä, että toimenpide täyttää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa asetetut edellytykset. Näin ollen varojen siirtämistä erillisyhtiöihin voitaisiin arvioida yhdessä muiden BPN:n hyväksi toteutettujen toimenpiteiden kanssa ja osana perusteellista rakenneuudistusta.

| (249) | Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 25 kohdan mukaan poikkeaminen asianmukaisesta ennalta sovitusta vastuunjaosta, mikä on voitu poikkeuksellisesti hyväksyä pelastamisvaiheessa rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämiseksi, on kompensoitava rakenneuudistuksen myöhempään vaiheeseen ajoittuvalla osallistumisella, esimerkiksi takaisinperintälausekkeilla ja/tai pidemmälle menevällä rakenneuudistuksella, johon kuuluu lisätoimenpiteitä kilpailun vääristymien rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(249)

Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 25 kohdan mukaan poikkeaminen asianmukaisesta ennalta sovitusta vastuunjaosta, mikä on voitu poikkeuksellisesti hyväksyä pelastamisvaiheessa rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämiseksi, on kompensoitava rakenneuudistuksen myöhempään vaiheeseen ajoittuvalla osallistumisella, esimerkiksi takaisinperintälausekkeilla ja/tai pidemmälle menevällä rakenneuudistuksella, johon kuuluu lisätoimenpiteitä kilpailun vääristymien rajoittamiseksi.

| (250) | Komissio katsoo, että BPN:n rakenneuudistus on riittävän perusteellinen. Komissio toteaa, että BPN on pieni pankki ja että se lopettaa toimintansa itsenäisenä pankkina rakenneuudistuksen jälkeen. BIC:n ostaman vähittäispankkitoiminnan taseen loppusumma on alle 35 prosenttia BPN:n taseesta ennen kansallistamista. Muu kuin vähittäispankkitoimintaan liittyvä liiketoiminta on lopetettu lopullisesti. |
| --- | --- |

(250)

Komissio katsoo, että BPN:n rakenneuudistus on riittävän perusteellinen. Komissio toteaa, että BPN on pieni pankki ja että se lopettaa toimintansa itsenäisenä pankkina rakenneuudistuksen jälkeen. BIC:n ostaman vähittäispankkitoiminnan taseen loppusumma on alle 35 prosenttia BPN:n taseesta ennen kansallistamista. Muu kuin vähittäispankkitoimintaan liittyvä liiketoiminta on lopetettu lopullisesti.

| (251) | Tämän vuoksi komissio voi päätellä, että vastuunjako on riittävä, kun otetaan huomioon BPN:n perusteellinen rakenneuudistus. |
| --- | --- |

(251)

Tämän vuoksi komissio voi päätellä, että vastuunjako on riittävä, kun otetaan huomioon BPN:n perusteellinen rakenneuudistus.

6.3.3   Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

| (252) | Kun tarkastellaan toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi, rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa todetaan, että tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat tukimäärästä sekä edellytyksistä ja olosuhteista, joissa tuki myönnettiin, sekä niiden markkinoiden ominaisuuksista, joilla tuensaajapankki harjoittaa toimintaa. |
| --- | --- |

(252)

Kun tarkastellaan toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi, rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa todetaan, että tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat tukimäärästä sekä edellytyksistä ja olosuhteista, joissa tuki myönnettiin, sekä niiden markkinoiden ominaisuuksista, joilla tuensaajapankki harjoittaa toimintaa.

| (253) | Vaikka BPN:n saama tukimäärä on merkittävä, on otettava huomioon pankin rajallinen koko. Kuten rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 32 kohdassa todetaan, komissio arvioi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ensiksi arvioidaan pankin koko ja suhteellinen merkitys markkinoilla sen elinkelpoisuuden palauduttua. |
| --- | --- |

(253)

Vaikka BPN:n saama tukimäärä on merkittävä, on otettava huomioon pankin rajallinen koko. Kuten rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 32 kohdassa todetaan, komissio arvioi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ensiksi arvioidaan pankin koko ja suhteellinen merkitys markkinoilla sen elinkelpoisuuden palauduttua.

| (254) | Tässä yhteydessä komissio toteaa, että BPN ei enää jatka toimintaansa samana taloudellisena yksikkönä kuin ennen valtion toimenpidettä (56). Se on kansallistettu, ja siinä on toteutettu perusteellinen rakenneuudistus. Näiden toimenpiteiden jälkeen markkinoilla kilpaileva pankki on kooltaan paljon pienempi. |
| --- | --- |

(254)

Tässä yhteydessä komissio toteaa, että BPN ei enää jatka toimintaansa samana taloudellisena yksikkönä kuin ennen valtion toimenpidettä (56). Se on kansallistettu, ja siinä on toteutettu perusteellinen rakenneuudistus. Näiden toimenpiteiden jälkeen markkinoilla kilpaileva pankki on kooltaan paljon pienempi.

| (255) | Vuoden 2008 lopussa BPN oli Portugalin seitsemänneksi suurin rahoituslaitos taseen loppusummalla mitattuna. Kansallistamisestaan alkaen pankin koko on pienentynyt erityisesti talletuspaon vuoksi. Vuoden 2011 puolivälissä se oli 12. suurin pankki, jonka osuus markkinoista niin talletusten kuin lainojen osalta oli alle prosentti. Talletusten ja lainojen määrä lähes puolittui kaudella 2008–2011. |
| --- | --- |

(255)

Vuoden 2008 lopussa BPN oli Portugalin seitsemänneksi suurin rahoituslaitos taseen loppusummalla mitattuna. Kansallistamisestaan alkaen pankin koko on pienentynyt erityisesti talletuspaon vuoksi. Vuoden 2011 puolivälissä se oli 12. suurin pankki, jonka osuus markkinoista niin talletusten kuin lainojen osalta oli alle prosentti. Talletusten ja lainojen määrä lähes puolittui kaudella 2008–2011.

| (256) | Portugali totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetusta päätöksestä esittämissään huomautuksissa, että ennen kansallistamista BPN:n markkinaosuus oli noin [1–2] prosenttia. Kansallistamisen jälkeen BPN:ssä toteutettiin merkittävä rakenneuudistus ja sen kokoa supistettiin edelleen. Jopa sulauduttuaan BIC:n kanssa uuden sulautuneen yrityksen markkinaosuus Portugalissa on alle [< 1] prosenttia, kun BPN:n nykyinen markkinaosuus on noin [< 1] prosenttia asiakkaille myönnettyjen luottojen ja talletusten osalta ja BIC:n markkinaosuus on noin [< 1] prosenttia luottojen ja [< 1] prosenttia talletusten määrän perusteella. |
| --- | --- |

(256)

Portugali totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetusta päätöksestä esittämissään huomautuksissa, että ennen kansallistamista BPN:n markkinaosuus oli noin [1–2] prosenttia. Kansallistamisen jälkeen BPN:ssä toteutettiin merkittävä rakenneuudistus ja sen kokoa supistettiin edelleen. Jopa sulauduttuaan BIC:n kanssa uuden sulautuneen yrityksen markkinaosuus Portugalissa on alle [< 1] prosenttia, kun BPN:n nykyinen markkinaosuus on noin [< 1] prosenttia asiakkaille myönnettyjen luottojen ja talletusten osalta ja BIC:n markkinaosuus on noin [< 1] prosenttia luottojen ja [< 1] prosenttia talletusten määrän perusteella.

| (257) | Komissio toteaa myös, että pankkitoiminnan myyminen tarjouskilpailumenettelyä noudattaen antoi kilpailijoille mahdollisuuden ostaa BPN:n tuotemerkki ja liiketoiminta ja rajoitti näin kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(257)

Komissio toteaa myös, että pankkitoiminnan myyminen tarjouskilpailumenettelyä noudattaen antoi kilpailijoille mahdollisuuden ostaa BPN:n tuotemerkki ja liiketoiminta ja rajoitti näin kilpailun vääristymistä.

| (258) | Komissio suhtautuu myönteisesti myös 56 kappaleen xiii alakohdassa kuvailtuun osingonjakopolitiikkaan. |
| --- | --- |

(258)

Komissio suhtautuu myönteisesti myös 56 kappaleen xiii alakohdassa kuvailtuun osingonjakopolitiikkaan.

| (259) | Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 44 kohdassa mainitaan myös, että pankit eivät saa tuoda valtiontukea esiin kilpailuetuna, kun ne markkinoivat rahoitustarjouksiaan. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin sitoumukseen, jonka mukaan BIC ei viittaa valtiontukeen markkinointikampanjoissaan tai sijoittajille suunnatussa viestinnässään. |
| --- | --- |

(259)

Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 44 kohdassa mainitaan myös, että pankit eivät saa tuoda valtiontukea esiin kilpailuetuna, kun ne markkinoivat rahoitustarjouksiaan. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin sitoumukseen, jonka mukaan BIC ei viittaa valtiontukeen markkinointikampanjoissaan tai sijoittajille suunnatussa viestinnässään.

| (260) | Komissio epäili 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, olivatko suunnitellut toimenpiteet riittäviä, kun huomioon otetaan tuen suuri määrä ja se, että BPN oli hyötynyt pääomankorotuksesta, takauksista ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevista toimenpiteistä, joista ei ollut maksettu asiaa koskevissa tiedonannoissa edellytettyjä korvauksia. |
| --- | --- |

(260)

Komissio epäili 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, olivatko suunnitellut toimenpiteet riittäviä, kun huomioon otetaan tuen suuri määrä ja se, että BPN oli hyötynyt pääomankorotuksesta, takauksista ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevista toimenpiteistä, joista ei ollut maksettu asiaa koskevissa tiedonannoissa edellytettyjä korvauksia.

| (261) | Komissio totesi erityisesti, että kun pankki toimisi markkinoilla, sen alustava rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus olisi [10–18] prosenttia. Tämä ylittää tuntuvasti vuoden 2011 lopussa edellytetyn 9 prosentin vähimmäisosuuden ja vuoden 2012 lopussa edellytetyn 10 prosentin vähimmäisosuuden. |
| --- | --- |

(261)

Komissio totesi erityisesti, että kun pankki toimisi markkinoilla, sen alustava rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus olisi [10–18] prosenttia. Tämä ylittää tuntuvasti vuoden 2011 lopussa edellytetyn 9 prosentin vähimmäisosuuden ja vuoden 2012 lopussa edellytetyn 10 prosentin vähimmäisosuuden.

| (262) | Lisäksi BIC pyysi oikeutta myydä takaisin [...] kuukauden kuluessa sellaiset järjestämättömät lainat, joista ei ole saatu tuottoa vähintään [...] päivään (enimmäismäärä on [...] prosenttia lainasalkun yhteenlasketusta nimellisarvosta). Se edellytti myös sitä, että CGD:n myöntämää kahdentyyppistä likviditeettitukea jatketaan. Ensinnäkin edellytyksenä on, että valtion takaamaan yritystodistusohjelmaan liittyvää, enintään [150–500] miljoonan euron luottolimiittiä jatketaan kolmen vuoden ajan ja CGD sitoutuu [...] asti siihen, ettei se muuta luottolimiitin ehtoja. Toisena edellytyksenä on CGD:n myöntämä enintään [150–350] miljoonan euron luottolimiitti, jolla korvataan talletusten lasku alle 1,8 miljardin euron. Tästä maksettava korvaus on Euribor-korko korotettuna [...] peruspisteellä. |
| --- | --- |

(262)

Lisäksi BIC pyysi oikeutta myydä takaisin [...] kuukauden kuluessa sellaiset järjestämättömät lainat, joista ei ole saatu tuottoa vähintään [...] päivään (enimmäismäärä on [...] prosenttia lainasalkun yhteenlasketusta nimellisarvosta). Se edellytti myös sitä, että CGD:n myöntämää kahdentyyppistä likviditeettitukea jatketaan. Ensinnäkin edellytyksenä on, että valtion takaamaan yritystodistusohjelmaan liittyvää, enintään [150–500] miljoonan euron luottolimiittiä jatketaan kolmen vuoden ajan ja CGD sitoutuu [...] asti siihen, ettei se muuta luottolimiitin ehtoja. Toisena edellytyksenä on CGD:n myöntämä enintään [150–350] miljoonan euron luottolimiitti, jolla korvataan talletusten lasku alle 1,8 miljardin euron. Tästä maksettava korvaus on Euribor-korko korotettuna [...] peruspisteellä.

| (263) | Tämän pitäisi varmistaa, että sulautunut yritys ei käytä valtiontukea kasvattamaan toimintaansa kilpailijoiden kustannuksella ja että aiheutettuun kilpailun vääristymiseen puututaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(263)

Tämän pitäisi varmistaa, että sulautunut yritys ei käytä valtiontukea kasvattamaan toimintaansa kilpailijoiden kustannuksella ja että aiheutettuun kilpailun vääristymiseen puututaan asianmukaisesti.

| (264) | Kun otetaan huomioon kireä markkinatilanne ja tiukat toimintaehdot, jotka Portugali asetti pankkisektorilleen yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittamiseen johtaneiden tapahtumien vuoksi, komissio katsoo, että nämä likviditeettilimiitit vaikuttavat huomattavasti siihen, missä määrin sulautunut yritys pystyy kilpailemaan markkinoilla tukea saamattomien kilpailijoiden kanssa. |
| --- | --- |

(264)

Kun otetaan huomioon kireä markkinatilanne ja tiukat toimintaehdot, jotka Portugali asetti pankkisektorilleen yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittamiseen johtaneiden tapahtumien vuoksi, komissio katsoo, että nämä likviditeettilimiitit vaikuttavat huomattavasti siihen, missä määrin sulautunut yritys pystyy kilpailemaan markkinoilla tukea saamattomien kilpailijoiden kanssa.

| (265) | Valtiontukea voidaan tämän vuoksi pitää sisämarkkinoille soveltuvana ainoastaan, jos on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valtiontukea ei käytetä kilpailijoiden vahingoksi, kun osa kilpailijoista ei ole saanut samanlaista julkista tukea. Tukea saaneiden ja tukea saamattomien pankkien välillä olisi säilytettävä tasapuolinen kilpailu. Valtiontuella ei pitäisi vähentää tukea saamattomien pankkien kannustimia kilpailla, investoida ja innovoida eikä myöskään luoda markkinoille pääsyn esteitä, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti rajat ylittävään toimintaan. |
| --- | --- |

(265)

Valtiontukea voidaan tämän vuoksi pitää sisämarkkinoille soveltuvana ainoastaan, jos on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valtiontukea ei käytetä kilpailijoiden vahingoksi, kun osa kilpailijoista ei ole saanut samanlaista julkista tukea. Tukea saaneiden ja tukea saamattomien pankkien välillä olisi säilytettävä tasapuolinen kilpailu. Valtiontuella ei pitäisi vähentää tukea saamattomien pankkien kannustimia kilpailla, investoida ja innovoida eikä myöskään luoda markkinoille pääsyn esteitä, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti rajat ylittävään toimintaan.

| (266) | On tarpeen varmistaa, että sulautunut yritys ei hyödy kilpailuedusta, joka on seurausta likviditeettiriskin siirtymisestä valtiolle ja pääomapanoksesta. |
| --- | --- |

(266)

On tarpeen varmistaa, että sulautunut yritys ei hyödy kilpailuedusta, joka on seurausta likviditeettiriskin siirtymisestä valtiolle ja pääomapanoksesta.

| (267) | Jotta voidaan rajoittaa kilpailun vääristymistä, joka johtuu siitä, että pankin vakavaraisuussuhde ylittää vaaditun vähimmäistason (ks. 261 kappale), komissio katsoo, että riskipainotettujen varojen mahdollista vähenemistä valtiolle palautettujen lainojen johdosta olisi kompensoitava vastaavalla pääoman supistuksella. Tämän vuoksi Portugalin antama sitoumus BPN:n pääoman enimmäistasosta on välttämätön sen varmistamiseksi, että rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(267)

Jotta voidaan rajoittaa kilpailun vääristymistä, joka johtuu siitä, että pankin vakavaraisuussuhde ylittää vaaditun vähimmäistason (ks. 261 kappale), komissio katsoo, että riskipainotettujen varojen mahdollista vähenemistä valtiolle palautettujen lainojen johdosta olisi kompensoitava vastaavalla pääoman supistuksella. Tämän vuoksi Portugalin antama sitoumus BPN:n pääoman enimmäistasosta on välttämätön sen varmistamiseksi, että rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille.

| (268) | Komissio katsoo, että BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin voimassaoloaika on rajattava [...] vuoteen. Lisäksi toisesta likviditeettilimiitistä maksettavan korvauksen pitäisi olla lähempänä markkinaehtoja eli Euribor-korko korotettuna [...] peruspisteellä. Samalla Portugalin olisi pyydettävä komissiolta ennakkohyväksyntä CGD:n tai valtion mahdollisesti myöntämille luottolimiiteille tai takauksille 31 päivään joulukuuta 2016 asti, jotta voidaan varmistaa, ettei näitä rajoituksia kierretä. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin antamiin likviditeettilimiittejä koskeviin sitoumuksiin, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(268)

Komissio katsoo, että BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150–500] miljoonan euron luottolimiitin voimassaoloaika on rajattava [...] vuoteen. Lisäksi toisesta likviditeettilimiitistä maksettavan korvauksen pitäisi olla lähempänä markkinaehtoja eli Euribor-korko korotettuna [...] peruspisteellä. Samalla Portugalin olisi pyydettävä komissiolta ennakkohyväksyntä CGD:n tai valtion mahdollisesti myöntämille luottolimiiteille tai takauksille 31 päivään joulukuuta 2016 asti, jotta voidaan varmistaa, ettei näitä rajoituksia kierretä. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin antamiin likviditeettilimiittejä koskeviin sitoumuksiin, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille.

| (269) | Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukaan ostokiellolla ja kilpailun vääristymisellä on yhteys toisiinsa. Tiedonannon 39 ja 40 kohdassa todetaan, että ”valtiontukea ei saa käyttää vahingoittamaan kilpailijoita, jotka eivät saa samanlaista julkista tukea” ja että ”pankkien ei pitäisi käyttää valtiontukea kilpailevien yritysten ostamiseen”. Komissio suhtautuu myönteisesti 236 kappaleessa mainittuun Portugalin antamaan sitoumukseen, jonka mukaan ostokieltoa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2016 asti. |
| --- | --- |

(269)

Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukaan ostokiellolla ja kilpailun vääristymisellä on yhteys toisiinsa. Tiedonannon 39 ja 40 kohdassa todetaan, että ”valtiontukea ei saa käyttää vahingoittamaan kilpailijoita, jotka eivät saa samanlaista julkista tukea” ja että ”pankkien ei pitäisi käyttää valtiontukea kilpailevien yritysten ostamiseen”. Komissio suhtautuu myönteisesti 236 kappaleessa mainittuun Portugalin antamaan sitoumukseen, jonka mukaan ostokieltoa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2016 asti.

| (270) | BIC:n oikeuden palauttaa valtiolle muita järjestämättömiä lainoja pitäisi päättyä [...], eikä [...] kuukauden kuluttua myyntiajankohdasta. Komissio katsoo, että BIC:llä on ollut mahdollisuus analysoida BPN:n lainakantaa tarjouskilpailumenettelyn alusta alkaen ja erityisesti puitesopimuksen allekirjoittamisen jälkeen 9 päivänä joulukuuta 2011. Tämän lisäksi lainakantaa on jo puhdistettu kahteen otteeseen, kun heikkolaatuisimmat lainat siirrettiin erillisyhtiöihin joulukuussa 2010 ja kun BIC pyysi ostajana oikeutta palauttaa valtiolle lisää lainoja, jotta lainojen suhde talletuksiin olisi [110–150] prosenttia. |
| --- | --- |

(270)

BIC:n oikeuden palauttaa valtiolle muita järjestämättömiä lainoja pitäisi päättyä [...], eikä [...] kuukauden kuluttua myyntiajankohdasta. Komissio katsoo, että BIC:llä on ollut mahdollisuus analysoida BPN:n lainakantaa tarjouskilpailumenettelyn alusta alkaen ja erityisesti puitesopimuksen allekirjoittamisen jälkeen 9 päivänä joulukuuta 2011. Tämän lisäksi lainakantaa on jo puhdistettu kahteen otteeseen, kun heikkolaatuisimmat lainat siirrettiin erillisyhtiöihin joulukuussa 2010 ja kun BIC pyysi ostajana oikeutta palauttaa valtiolle lisää lainoja, jotta lainojen suhde talletuksiin olisi [110–150] prosenttia.

| (271) | Komissio toteaa, että mahdollisuus uusiin palautuksiin tarjoaa BIC:lle suojaa taloudellisen tilanteen heikkenemisen riskiä vastaan. Mahdollisten uusien järjestämättömien lainojen syntyminen johtuisi todennäköisesti taloudellisen tilanteen heikkenemisestä, mikä vaikuttaisi koko pankkisektoriin. BIC:n oikeus palauttaa valtiolle järjestämättömät lainat vääristää kilpailua, sillä millään muulla pankilla ei ole tällaista mahdollisuutta. Palautusaikaa olisi tämän vuoksi lyhennettävä siten, että se päättyy viimeistään [...]. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin sitoumukseen noudattaa määräaikaa, joka päättyy [...]. |
| --- | --- |

(271)

Komissio toteaa, että mahdollisuus uusiin palautuksiin tarjoaa BIC:lle suojaa taloudellisen tilanteen heikkenemisen riskiä vastaan. Mahdollisten uusien järjestämättömien lainojen syntyminen johtuisi todennäköisesti taloudellisen tilanteen heikkenemisestä, mikä vaikuttaisi koko pankkisektoriin. BIC:n oikeus palauttaa valtiolle järjestämättömät lainat vääristää kilpailua, sillä millään muulla pankilla ei ole tällaista mahdollisuutta. Palautusaikaa olisi tämän vuoksi lyhennettävä siten, että se päättyy viimeistään [...]. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin sitoumukseen noudattaa määräaikaa, joka päättyy [...].

6.3.4   Päätelmät

| (272) | Jos kaikkia 5.2 kohdassa kuvailtuja sitoumuksia noudatetaan asianmukaisesti, tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma tarjoaa riittävää näyttöä siitä, että sulautuneen yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus on palautettu, vastuunjako on riittävä ja kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on toteutettu riittävät toimenpiteet. Näistä syistä komissio katsoo, että tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma on rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukainen. |
| --- | --- |

(272)

Jos kaikkia 5.2 kohdassa kuvailtuja sitoumuksia noudatetaan asianmukaisesti, tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma tarjoaa riittävää näyttöä siitä, että sulautuneen yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus on palautettu, vastuunjako on riittävä ja kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on toteutettu riittävät toimenpiteet. Näistä syistä komissio katsoo, että tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma on rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukainen.

6.3.5   Valvonta

| (273) | Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 46 kohdassa asetetaan vaatimus, jonka mukaan jäsenvaltioilta tarvitaan säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia, jotta voidaan tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan moitteettomasti. Tämän vuoksi Portugalin olisi toimitettava komissiolle tällainen kertomus kuuden kuukauden välein tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(273)

Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 46 kohdassa asetetaan vaatimus, jonka mukaan jäsenvaltioilta tarvitaan säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia, jotta voidaan tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan moitteettomasti. Tämän vuoksi Portugalin olisi toimitettava komissiolle tällainen kertomus kuuden kuukauden välein tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen.

7.   Päätelmät

| (274) | Komissio pitää valitettavana sitä, että Portugali on myöntänyt sääntöjenvastaisesti 6.1.2 kohdassa (”Tuen määrän arviointi”) kuvaillun valtiontuen ja rikkonut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Kyseinen tuki yhdessä muiden tässä päätöksessä tarkasteltujen tukitoimenpiteiden kanssa voidaan kuitenkin katsoa soveltuvaksi sisämarkkinoille, jos 5.2 kohdassa kuvailtuja sitoumuksia noudatetaan, |
| --- | --- |

(274)

Komissio pitää valitettavana sitä, että Portugali on myöntänyt sääntöjenvastaisesti 6.1.2 kohdassa (”Tuen määrän arviointi”) kuvaillun valtiontuen ja rikkonut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Kyseinen tuki yhdessä muiden tässä päätöksessä tarkasteltujen tukitoimenpiteiden kanssa voidaan kuitenkin katsoa soveltuvaksi sisämarkkinoille, jos 5.2 kohdassa kuvailtuja sitoumuksia noudatetaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Seuraavat Portugalin toteuttamat toimenpiteet sisältävät valtiontukea:

| i. | CGD:n ennen kansallistamista myöntämät lainat; |
| --- | --- |

i.

CGD:n ennen kansallistamista myöntämät lainat;

| ii. | CGD:n BPN:lle kansallistamisen jälkeen ja ennen myyntiä myöntämät lainat ja likviditeettilimiitit riippumatta siitä, onko niille myönnetty erillinen valtiontakaus; |
| --- | --- |

ii.

CGD:n BPN:lle kansallistamisen jälkeen ja ennen myyntiä myöntämät lainat ja likviditeettilimiitit riippumatta siitä, onko niille myönnetty erillinen valtiontakaus;

| iii. | BPN:n varojen siirto erillisyhtiöihin kirjanpitoarvostaan ennen ja jälkeen myynnin; |
| --- | --- |

iii.

BPN:n varojen siirto erillisyhtiöihin kirjanpitoarvostaan ennen ja jälkeen myynnin;

| iv. | valtion 15 päivänä helmikuuta 2012 toteuttama pääomankorotus; |
| --- | --- |

iv.

valtion 15 päivänä helmikuuta 2012 toteuttama pääomankorotus;

| v. | likviditeettilimiitit, jotka CGD myöntää sulautuneelle yritykselle BIC:n pyynnöstä; |
| --- | --- |

v.

likviditeettilimiitit, jotka CGD myöntää sulautuneelle yritykselle BIC:n pyynnöstä;

| vi. | BIC:n oikeus siirtää valtiolle talletukset, joista maksettava korko on vähintään [...] peruspistettä yli viitekoron tai saada valtiolta korvauksena erotus; ja |
| --- | --- |

vi.

BIC:n oikeus siirtää valtiolle talletukset, joista maksettava korko on vähintään [...] peruspistettä yli viitekoron tai saada valtiolta korvauksena erotus; ja

| vii. | riita-asioiden ratkaisuun liittyvien kustannusten siirtäminen valtiolle. |
| --- | --- |

vii.

riita-asioiden ratkaisuun liittyvien kustannusten siirtäminen valtiolle.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tukitoimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille 5.2 kohdassa esitettyjen sitoumusten nojalla.

2 artikla

Portugalin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta niistä toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut päätöksen noudattamiseksi. Portugalin on lisäksi toimitettava yksityiskohtaiset kertomukset tämän päätöksen noudattamiseksi toteutetuista toimenpiteistä kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymispäivästä.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2012.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 371, 20.12.2011, s. 14.

1

(2)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

2

(3)  Portugali, ”Memorando de Entendimento sobre as condicionalidades de política económica”, 17.5.2011, http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/mou/2011-05-18-mou-portugal_en.pdf.

3

(4)  Kuten johdanto-osan 53 kappaleessa tarkennetaan, BIC on pieni pankki, joka on harjoittanut toimintaa Portugalissa vuodesta 2008 alkaen.

4

(5)  Banco Português de Negócios -pankkia koskeva tiedote, 17.2.2010.

5

(6)  Ks. esimerkiksi Portugalin keskuspankin rahoitusvakausraportti vuodelta 2008, s. 96.

6

(7)  CGD on kokonaan Portugalin valtion omistuksessa oleva pankki.

7

(8)  Banco Português de Negócios -pankkia koskeva tiedote, 17.2.2010, s. 4.

8

(9)  Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien osuuden katsottiin kansallistamisen jälkeen tehdyssä arvioinnissa muodostavan yli 20 prosenttia kaikista pankin omaisuuseristä kyseisenä ajankohtana, ks. syyskuun 14 päivän 2010 muistio, s. 17.

9

yli 20 prosenttia kaikista pankin omaisuuseristä kyseisenä ajankohtana

(10)  Deutsche Bankin ja Deloitten arvioiden mukaan BPN:n nettoarvo ja rahoitusvarojen arvo olivat negatiivisia kansallistamisajankohtana.

10

(11)  Portugalin keskuspankin rahoitusvakausraportti vuodelta 2008, mainittu syyskuun 14 päivän 2010 muistiossa, s. 16.

11

(12)  Kansallistamislain 2 §:n 9 momentti.

12

(13)  Ks. Portugalin viranomaisten toimittama asiakirja ”Nota: Banco Português de Negócios, S.A.”, 17.2.2010, s. 3.

13

(14)  Lokakuussa 2008 CGD teki kolme lyhyen aikavälin lainasopimusta BPN:n kanssa: i) 9.10.2008 tehtiin sopimus 200 miljoonan euron lainasta, jonka vakuutena olivat tietyt omaisuuserät ja BPN:n määräysvallassa olevien kiinteistöjen kiinnitysoikeuksiin liittyvä lupaus, ii) 28.10.2008 tehtiin sopimus 15 miljoonan euron lisälainasta ja iii) 29.10.2008 sopimus uudesta 20 miljoonan euron lainasta. CGD myönsi neljännen lyhyen aikavälin lainan likviditeetin tarjoamiseksi BPN:lle. Laina oli 80 miljoonaa euroa, ja sopimus allekirjoitettiin 3.11.2008. Kaikki neljä lainaa myönnettiin yhden kuukauden Euribor-korolla, johon lisättiin prosentin korkoero. Toinen, kolmas ja neljäs laina myönnettiin samoin vakuuksin kuin ensimmäinen 200 miljoonan euron laina.

14

(15)  BPN:tä koskevan tiedotteen mukaan, joka oli päivätty 17.2.2010, kriisitilanteen likviditeettitukea koskeva sopimus tehtiin 17.10.2008, ja tuen määrää korotettiin 27.10.2008.

15

(16)  Ks. tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma, s. 32.

16

(17)  Ks. tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma, s. 28.

17

(18)  Erillisyhtiöt erotettiin BPN:n kirjanpidosta 31.12.2010, ja ne siirtyivät virallisesti valtion omistukseen 15.2.2012.

18

(19)  BPN:n yksityistämisestä annettu päätöslauselma, Resolução do Conselho de Ministros n.o 57-B/2010. Säädös BPN:n yksityistämiseen liittyvistä oikeudellisista puitteista hyväksyttiin marraskuussa 2009.

19

o

(20)  Ks. tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma, s. 35.

20

(21)  Ks. "Aviso do Banco de Portugal n.o 3/2011". Kyseisen asiakirjan mukaan luotolaitosten rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden edellytettiin olevan 9 prosenttia konsolidoidulla tasolla 31.12.2011.

21

o

(22)  Ks. Portugalin viranomaisten vastaus kysymykseen 7, 17.2.2012.

22

(23)  Liikesalaisuus.

23

(24)  Yhteistyöpöytäkirja, 2.10 ja 2.11 kohta.

24

(25)  BPN:n ja niiden osapuolten välillä, jotka olivat kiinnostuneita tietoihin tutustumisesta, laadittiin menettelysääntöjä koskeva muistio.

25

(26)  Núcleo Estratégico de Investidores (NEI) on sijoittajien muodostama ryhmittymä.

26

(27)  Ks. Portugalin viranomaisten lähettämä asiakirja ”Plano Revisto”, 20.1.2012, s. 125.

27

(28)  Minuta de contrato de compra e venda das ações no âmbito da reprivatização do Banco Português de Negócios, S.A.

28

(29)  Puitesopimuksen 2 artiklan 5 kohdan c alakohdan mukaan sopimus raukeaisi, jos myyntiä ei saataisi toteutettua 31 päivään maaliskuuta 2012 mennessä (BIC:lla oli mahdollisuus jatkaa määräaikaa).

29

(30)  Portugalin viranomaiset arvioivat, että BIC:n edellyttämän tason saavuttamiseksi tarvitaan seuraavat pääomakorotukset: noin [...] miljoonaa euroa syyskuussa 2011, [...] miljoonaa euroa marraskuussa 2011 ja 600 miljoonaa euroa tammikuussa 2012.

30

(31)  Erillisyhtiöt siirtyivät BPN:n määräysvallasta valtion määräysvaltaan 15. helmikuuta 2012.

31

(32)  Portugalin viranomaiset toteavat, että järjestämättömien lainojen määrä oli käytännössä [...] miljoonaa euroa syyskuussa 2011, ks. Portugalin viranomaisten lähettämä asiakirja ”Plano Revisto”, 20.1.2012, s. 126.

32

(33)  Portugalin viranomaisten mukaan näiden ehtojen pitäisi varmistaa, että BIC ei käytännössä hyödynnä tätä mahdollisuutta, sillä järjestämättömien lainojen olisi lisäännyttävä [...] prosenttia ensimmäisenä myyntiä seuraavana vuonna, jotta BIC pystyisi käyttämään tätä oikeutta.

33

(34)  Kyseinen viitekorko vaihtelee talletusten keston ja valuutan mukaan (EURIBOR/LIBOR).

34

(35)  Tämä mahdollisuus sisällytettiin puitesopimukseen, jotta BIC:lle ei sälytettäisi BPN:n aikaisemman johdon tekemiä riskialttiimpia ratkaisuja.

35

(36)  Portugalin viranomaisten 2.9.2011 toimittamien vastausten ja lähettämän asiakirjan ”Plano Revisto” (20.1.2012, s. 126) mukaan BIC pystyi käyttämään tätä limiittiä enintään kolmen vuoden ajan neljän vuoden nostoajasta.

36

(37)  Portugalin viranomaiset vastasivat 17.2.2012 vastaanotetulla sähköpostiviestillä komission 8.2.1012 esittämään tietopyyntöön (kysymys 17). Vastauksen mukaan pääomankorotus mahdollisti CGD:n myöntämien 210 miljoonan euron rahamarkkinaluottojen takaisinmaksun.

37

(38)  Ks. erityisesti tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8.

38

(39)  Tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8, 51 kohta.

39

(40)  Viranomaisten 20.1.2012 päivätyn viestin mukaan 3. marraskuuta 2008 myönnettiin 80 miljoonan euron laina.

40

(41)  Ks. ”Aviso do Banco de Portugal n.o 3/2011”. Kyseisen asiakirjan mukaan luottolaitosten rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden edellytettiin olevan 9 prosenttia konsolidoidulla tasolla 31.12.2011.

41

o

(42)  EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2.

42

(43)  Komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla, EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1.

43

(44)  Komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella, EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9.

44

(45)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, EUVL C 356, 6.12.2011, s. 8.

45

(46)  Komission päätös 29.10.2008 valtiontukiasiassa NN60/2008 – Portugalin takausjärjestelmä, EUVL C 9, 14.1.2009, ja oikaisu, EUVL C 25, 31.1.2009, päätöksen voimassaoloaikaa jatkettu komission päätöksellä 22.2.2010 valtiontukiasiassa N51/2010, EUVL C 96, 16.4.2010, voimassaoloaikaa jatkettu uudelleen komission päätöksellä 23.7.2010 valtiontukiasiassa N315/2010, EUVL C 283, 20.10.2010, komission päätöksellä 21.1.2011 valtiontukiasiassa SA.32158, EUVL C 111, 9.4.2011, ja komission päätöksellä 21.12.2011 valtiontukiasiassa SA.34034, ei vielä julkaistu.

46

(47)  Ks. Portugalin antama selvitys, 17.2.2012, liite II.

47

(48)  Tähän sisältyy 45 kannetta BPN:n entistä johtoa vastaan, joista 25 liittyy siviilioikeusprosessiin ja 20 rikosoikeusprosessiin.

48

(49)  Ks. Banco de Portugalin tiedonanto, 10.5., nro 3/2011, Portugalin virallinen lehti Diário da República n.o 95, Série II.

49

Diário da República n.o

(50)  Ks. rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 22 kohta.

50

(51)  Ks. asia T-17/03, Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH v. komissio, Kok., s. II–1139.

51

(52)  Ks. Portugalin toimittama selvitys, 17.2.2012, liite II.

52

(53)  Velat luottolaitoksille, jotka siirtyvät BIC:lle ennen valtion toteuttamaa pääomankorotusta.

53

(54)  Käteisvarat ja lainat luottolaitoksille, jotka siirtyvät BIC:lle ennen valtion toteuttamaa pääomankorotusta.

54

(55)  Ks. erityisesti komission päätös tukiasiassa N 61/2009, pelastamis- ja rakenneuudistustuki Caja Castilla la Manchan hyväksi, EUVL C 289, 26.10.2010, s. 1.

55

(56)  Ks. erityisesti komission päätös tukiasiassa N 61/2009, pelastamis- ja rakenneuudistustuki Caja Castilla la Manchan hyväksi, EUVL C 289, 26.10.2010, s. 1, ja tukiasiassa NN 19/2009, rakenneuudistustuki Dunfermline Building Societyn hyväksi, EUVL C 101, 20.4.2007, s. 7.

56

---

| 30.10.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 301/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 301/29

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012,

valtiontuesta N:o SA.33015 (2012/C), jonka Malta aikoo myöntää Air Malta plc.:lle

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4198)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2012/661/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon komission päätöksen aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee valtiontukea SA.33015 (1),

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Malta ilmoitti 16 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä komissiolle Air Malta plc:n rakenneuudistustuesta, jota aiottiin myöntää 52 miljoonan euron pelastamistuen jälkeen. Komissio oli hyväksynyt pelastamistuen 15 päivänä marraskuuta 2010 tekemällään päätöksellä (N 504/2010, jäljempänä ’pelastamistukea koskeva päätös’). Komissio pyysi lisätietoja 5 päivänä heinäkuuta ja 1 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä, joihin Maltan viranomaiset vastasivat 2 päivänä elokuuta ja 22 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Malta ilmoitti 16 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä komissiolle Air Malta plc:n rakenneuudistustuesta, jota aiottiin myöntää 52 miljoonan euron pelastamistuen jälkeen. Komissio oli hyväksynyt pelastamistuen 15 päivänä marraskuuta 2010 tekemällään päätöksellä (N 504/2010, jäljempänä ’pelastamistukea koskeva päätös’). Komissio pyysi lisätietoja 5 päivänä heinäkuuta ja 1 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä, joihin Maltan viranomaiset vastasivat 2 päivänä elokuuta ja 22 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

| (2) | Komissio ilmoitti Maltalle 25 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuesta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Malta toimitti kyseistä päätöstä koskevia huomautuksia 5 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 19 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, johon Malta vastasi 19 päivänä huhtikuuta 2012. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Maltalle 25 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuesta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Malta toimitti kyseistä päätöstä koskevia huomautuksia 5 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 19 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, johon Malta vastasi 19 päivänä huhtikuuta 2012.

| (3) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 21 päivänä helmikuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 21 päivänä helmikuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (4) | Komissio on saanut huomautuksia kuudelta asianomaiselta. Se toimitti ne Maltan viranomaisille kommentoitaviksi; Maltan viranomaisten huomautukset saatiin 27 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on saanut huomautuksia kuudelta asianomaiselta. Se toimitti ne Maltan viranomaisille kommentoitaviksi; Maltan viranomaisten huomautukset saatiin 27 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

2.   KUVAUS TOIMENPITEESTÄ JA RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMASTA

2.1   Rakenneuudistustuki

| (5) | Malta ilmoitti komissiolle 130 miljoonan euron suuruisena pääomanlisäyksenä myönnettävästä rakenneuudistustuesta, johon sisältyy hyväksytyn 52 miljoonan euron pelastamistuen muuntaminen osakkeiksi jäljempänä kuvatun ja marraskuusta 2010 alkaen (sen jälkeen kun pelastamistuki oli hyväksytty) sovelletun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti. Suunnitelma kattaa viisi vuotta kestävän rakenneuudistuskauden syksystä 2010 syksyyn 2015. |
| --- | --- |

(5)

Malta ilmoitti komissiolle 130 miljoonan euron suuruisena pääomanlisäyksenä myönnettävästä rakenneuudistustuesta, johon sisältyy hyväksytyn 52 miljoonan euron pelastamistuen muuntaminen osakkeiksi jäljempänä kuvatun ja marraskuusta 2010 alkaen (sen jälkeen kun pelastamistuki oli hyväksytty) sovelletun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti. Suunnitelma kattaa viisi vuotta kestävän rakenneuudistuskauden syksystä 2010 syksyyn 2015.

2.2   Tuensaaja

| (6) | Air Malta plc. on ollut Maltan kansallinen lentoyhtiö vuodesta 1974. Rakenneuudistuksen alkaessa Air Maltalla oli 12 matkustajalentokonetta, ja se harjoitti reittiliikennettä 43 kohteeseen Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja itäisen Välimeren maissa. Maltan valtio omistaa Air Maltasta 98 prosenttia ja yksityiset sijoittajat 2 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

Air Malta plc. on ollut Maltan kansallinen lentoyhtiö vuodesta 1974. Rakenneuudistuksen alkaessa Air Maltalla oli 12 matkustajalentokonetta, ja se harjoitti reittiliikennettä 43 kohteeseen Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja itäisen Välimeren maissa. Maltan valtio omistaa Air Maltasta 98 prosenttia ja yksityiset sijoittajat 2 prosenttia.

| (7) | Air Malta on erittäin pieni toimija Euroopan ilmailumarkkinoilla (noin 1,8 miljoonaa matkustajaa vuonna 2010). Tämä on vain 0,25 prosenttia koko Euroopan lentoliikennealan tuotantokapasiteetista ja tuotannosta (matkustajamäärällä laskettuna). Kun Air Maltan lentokalustoa supistetaan suunnitelman mukaisesti kahdella ilma-aluksella, siitä tulee entistä pienempi toimija Euroopan kasvavilla lentoliikennemarkkinoilla. Air Malta aikoo liittyä maailmanlaajuiseen liittoutumaan parantaakseen yhteyksiä lentokaluston supistamisen jälkeen ja lentokaluston käytön tehostamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Air Malta on erittäin pieni toimija Euroopan ilmailumarkkinoilla (noin 1,8 miljoonaa matkustajaa vuonna 2010). Tämä on vain 0,25 prosenttia koko Euroopan lentoliikennealan tuotantokapasiteetista ja tuotannosta (matkustajamäärällä laskettuna). Kun Air Maltan lentokalustoa supistetaan suunnitelman mukaisesti kahdella ilma-aluksella, siitä tulee entistä pienempi toimija Euroopan kasvavilla lentoliikennemarkkinoilla. Air Malta aikoo liittyä maailmanlaajuiseen liittoutumaan parantaakseen yhteyksiä lentokaluston supistamisen jälkeen ja lentokaluston käytön tehostamiseksi.

| (8) | Air Malta on kuitenkin tärkein lentoliikenteen harjoittaja Maltalle ja Maltalta suuntautuvissa lennoissa. Sen markkinaosuus on 51 prosenttia matkustajamäärästä ja 28 prosenttia rahdista. Maltan viranomaisten mukaan Air Maltan rakenneuudistus on ratkaisevan tärkeä, koska se tarjoaa Maltalle säännölliset ja luotettavat yhteydet Euroopan ja Pohjois-Afrikan keskuksiin ja tukee taloutta tarjoamalla erilaisia palveluja, kuten rahdin ja postin kuljetus sekä potilaiden hoitoon kuljettaminen ulkomaille. Air Maltan tärkeimmät kilpailijat, erityisesti halpalentoyhtiöt kuten Ryanair ja easyJet, eivät hoida näitä tehtäviä. |
| --- | --- |

(8)

Air Malta on kuitenkin tärkein lentoliikenteen harjoittaja Maltalle ja Maltalta suuntautuvissa lennoissa. Sen markkinaosuus on 51 prosenttia matkustajamäärästä ja 28 prosenttia rahdista. Maltan viranomaisten mukaan Air Maltan rakenneuudistus on ratkaisevan tärkeä, koska se tarjoaa Maltalle säännölliset ja luotettavat yhteydet Euroopan ja Pohjois-Afrikan keskuksiin ja tukee taloutta tarjoamalla erilaisia palveluja, kuten rahdin ja postin kuljetus sekä potilaiden hoitoon kuljettaminen ulkomaille. Air Maltan tärkeimmät kilpailijat, erityisesti halpalentoyhtiöt kuten Ryanair ja easyJet, eivät hoida näitä tehtäviä.

| (9) | Air Maltan ydinlentoliikennetoiminta on ollut tappiollista useita vuosia. Sen liiketappio oli 23,1 miljoonaa euroa tilikaudella 2010 (2) ja 37,3 miljoonaa euroa tilikaudella 2011 (ks. taulukko 2). |
| --- | --- |

(9)

Air Maltan ydinlentoliikennetoiminta on ollut tappiollista useita vuosia. Sen liiketappio oli 23,1 miljoonaa euroa tilikaudella 2010 (2) ja 37,3 miljoonaa euroa tilikaudella 2011 (ks. taulukko 2).

| (10) | Air Malta plc:llä on seuraavat tytäryhtiöt, jäljempänä ’Air Malta -yhtymä’:

  Taulukko 1


  Air Malta -yhtymän rakenne








  Tytäryhtiö | Air Malta plc:n osuus | Voitto ennen veroja v. 2010
  (tuhatta euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Osprey Insurance Brokers Ltd. (vakuutusvälittäjä) | 100 % | 618 |
| Shield Insurance Company Ltd. (vakuutusalan kytkösyhtiö) | 100 % | 1,165 |
| Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (neljän tähden hotelli Maltalla) | 100 % | (879) |
| Holiday Malta (Yhdistyneessä kuningaskunnassa pääpaikkaansa pitävä erikoistunut matkanjärjestäjä) | 100 % | (1,081 GBP) |
| World Aviation Group (Air Maltan ja muiden lentoyhtiöiden myyntiedustaja) | 50 % | 241 |
| Lufthansa Technik Malta (yhteisyritys Lufthansa Technik AG:n kanssa; huoltaa ja korjaa ilma-aluksia) | 8 % | (10,896) |

(10)

Air Malta plc:llä on seuraavat tytäryhtiöt, jäljempänä ’Air Malta -yhtymä’:

Taulukko 1

Air Malta -yhtymän rakenne

Tytäryhtiö

Air Malta plc:n osuus

Voitto ennen veroja v. 2010

(tuhatta euroa)

Osprey Insurance Brokers Ltd. (vakuutusvälittäjä)

100 %

618

Shield Insurance Company Ltd. (vakuutusalan kytkösyhtiö)

100 %

1,165

Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (neljän tähden hotelli Maltalla)

100 %

(879)

Holiday Malta (Yhdistyneessä kuningaskunnassa pääpaikkaansa pitävä erikoistunut matkanjärjestäjä)

100 %

(1,081 GBP)

World Aviation Group (Air Maltan ja muiden lentoyhtiöiden myyntiedustaja)

50 %

241

Lufthansa Technik Malta (yhteisyritys Lufthansa Technik AG:n kanssa; huoltaa ja korjaa ilma-aluksia)

8 %

(10,896)

2.3   Rakenneuudistussuunnitelma

| (11) | Rakenneuudistussuunnitelman (päivätty 29 päivänä marraskuuta 2011) ja sen 28 päivältä helmikuuta 2012 olevan päivityksen tavoitteena on palauttaa Air Maltan kannattavuus tilikauteen 2014 mennessä ja pitkän aikavälin elinkelpoisuus vuoteen 2015 mennessä. Rakenneuudistussuunnitelman kesto on rajattu viiteen vuoteen, syksystä 2010 syksyyn 2015. |
| --- | --- |

(11)

Rakenneuudistussuunnitelman (päivätty 29 päivänä marraskuuta 2011) ja sen 28 päivältä helmikuuta 2012 olevan päivityksen tavoitteena on palauttaa Air Maltan kannattavuus tilikauteen 2014 mennessä ja pitkän aikavälin elinkelpoisuus vuoteen 2015 mennessä. Rakenneuudistussuunnitelman kesto on rajattu viiteen vuoteen, syksystä 2010 syksyyn 2015.

| (12) | Suunnitelmassa oletetaan, että nykyiset tappiot eli tilikauden 2011 liiketappio (EBIT) 37,3 miljoonaa euroa ja nettotappio 88,9 miljoonaa euroa voidaan kääntää [...] (3) miljoonan euron liikevoitoksi ja [...] miljoonan euron nettovoitoksi tilikaudella 2014 ja että kannattavuutta voidaan parantaa edelleen tilikausilla 2015 ja 2016 (ks. taulukko 2).

  Taulukko 2


  Voitot ja tappiot 2008–2016















  (milj. euroa) |
| --- | --- |
| Tilikausi | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 (ennuste) | 2013 (ennuste) | 2014 (ennuste) | 2015 (ennuste) | 2016 (ennuste) |
| Tulot | 273,7 | 249,5 | 210,8 | 207,5 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Liikevoitto | (8,9) | (33,8) | (23,1) | (37,3) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettotulos | 3,6 | (23,7) | (11,6) | (88,9) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(12)

Suunnitelmassa oletetaan, että nykyiset tappiot eli tilikauden 2011 liiketappio (EBIT) 37,3 miljoonaa euroa ja nettotappio 88,9 miljoonaa euroa voidaan kääntää [...] (3) miljoonan euron liikevoitoksi ja [...] miljoonan euron nettovoitoksi tilikaudella 2014 ja että kannattavuutta voidaan parantaa edelleen tilikausilla 2015 ja 2016 (ks. taulukko 2).

Taulukko 2

Voitot ja tappiot 2008–2016

(milj. euroa)

Tilikausi

2008

2009

2010

2011

2012 (ennuste)

2013 (ennuste)

2014 (ennuste)

2015 (ennuste)

2016 (ennuste)

Tulot

273,7

249,5

210,8

207,5

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Liikevoitto

(8,9)

(33,8)

(23,1)

(37,3)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettotulos

3,6

(23,7)

(11,6)

(88,9)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (13) | Suunnitelman tavoitteena on saavuttaa [4–6] prosentin sijoitetun pääoman tuotto (ROCE) (4) ja [5–7] prosentin oman pääoman tuotto (ROE) (5) tilikaudella 2016.

  Taulukko 3


  Sijoitetun pääoman tuotto ja oman pääoman tuotto vuosina 2012–2016











  Tilikausi | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oman pääoman tuotto (ROE) | ei saatavilla | – [30–20] % | [2–6] % | [4–6] % | [5–7] % |
| Sijoitetun pääoman tuotto (ROCE) | – [60–50] % | – [20–10] % | [0–5] % | [4–6] % | [4–6] % |

(13)

Suunnitelman tavoitteena on saavuttaa [4–6] prosentin sijoitetun pääoman tuotto (ROCE) (4) ja [5–7] prosentin oman pääoman tuotto (ROE) (5) tilikaudella 2016.

Taulukko 3

Sijoitetun pääoman tuotto ja oman pääoman tuotto vuosina 2012–2016

Tilikausi

2012

2013

2014

2015

2016

Oman pääoman tuotto (ROE)

ei saatavilla

– [30–20] %

[2–6] %

[4–6] %

[5–7] %

Sijoitetun pääoman tuotto (ROCE)

– [60–50] %

– [20–10] %

[0–5] %

[4–6] %

[4–6] %

| (14) | Näiden tulosten savuttamiseksi Air Malta ehdottaa seuraavia keskeisiä toimia: |
| --- | --- |

(14)

Näiden tulosten savuttamiseksi Air Malta ehdottaa seuraavia keskeisiä toimia:

| (15) | Tavoitteena on luoda kustannustehokkaampi aikataulu. Siksi Air Malta lopettaa tiettyjä reittejä – sekä tappiollisia että kannattavia – ja lisää vuoroja tietyillä keskeisillä reiteillä. |
| --- | --- |

(15)

Tavoitteena on luoda kustannustehokkaampi aikataulu. Siksi Air Malta lopettaa tiettyjä reittejä – sekä tappiollisia että kannattavia – ja lisää vuoroja tietyillä keskeisillä reiteillä.

| (16) | Air Malta on jo ryhtynyt toimiin ja lopettanut tappiolliset reitit Leipzigiin, Tunisiin, Damaskokseen, Palermoon ja Torinoon vuoden 2011 alussa. |
| --- | --- |

(16)

Air Malta on jo ryhtynyt toimiin ja lopettanut tappiolliset reitit Leipzigiin, Tunisiin, Damaskokseen, Palermoon ja Torinoon vuoden 2011 alussa.

| (17) | Lisäksi Air Malta on ryhtynyt toimiin lopettaakseen vuoroja tai vähentääkseen kapasiteettia syksystä 2011 alkaen tietyillä reiteillä, joita tarjotaan vastasuoritteina valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’ (6), mukaisesti. Näin vapautuu useita lähtö- ja saapumisaikoja ulkomaisilla lentoasemilla, ja Air Malta luopuu aiemmin mahdollisesti saavuttamistaan oikeuksista näiden lähtö- ja saapumisaikojen suhteen. Vuoteen 2013 mennessä [...] lähtö- ja saapumisaikaparia luovutetaan aikataulukoordinoiduilla lentoasemilla (7), kuten London-Gatwick, Manchester, Amsterdam, Frankfurt, Geneve, Catania, Stuttgart, London-Heathrow ja München. Näiden vuorojen peruuttamisen tai supistamisen johdosta muut lentoyhtiöt voivat lisätä käyttöastettaan ja/tai tuottoaan. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi Air Malta on ryhtynyt toimiin lopettaakseen vuoroja tai vähentääkseen kapasiteettia syksystä 2011 alkaen tietyillä reiteillä, joita tarjotaan vastasuoritteina valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’ (6), mukaisesti. Näin vapautuu useita lähtö- ja saapumisaikoja ulkomaisilla lentoasemilla, ja Air Malta luopuu aiemmin mahdollisesti saavuttamistaan oikeuksista näiden lähtö- ja saapumisaikojen suhteen. Vuoteen 2013 mennessä [...] lähtö- ja saapumisaikaparia luovutetaan aikataulukoordinoiduilla lentoasemilla (7), kuten London-Gatwick, Manchester, Amsterdam, Frankfurt, Geneve, Catania, Stuttgart, London-Heathrow ja München. Näiden vuorojen peruuttamisen tai supistamisen johdosta muut lentoyhtiöt voivat lisätä käyttöastettaan ja/tai tuottoaan.

| (18) | Eri reittien kannattavuuden osalta Maltan viranomaiset ilmoittivat kaikkien reittien bruttokatteen tilikausina 2010–2013 sekä kesästä 2009 kesään 2012. Bruttokate lasketaan seuraavasti: tuloista vähennetään muuttuvat suorat toimintakustannukset (VDOC) ja kiinteät suorat toimintakustannukset (FDOC). Reitit ovat kannattavia, jos niiden bruttokate on yhtä suuri tai suurempi kuin 0 prosenttia. Reitit ovat ”marginaalisesti kannattavia”, jos niiden bruttokate on tällä hetkellä 0 prosentin ja –10 prosentin välillä ja niistä tulisi kannattavia tulevaisuudessa. Maltan viranomaisten mukaan kannattavat ja ”marginaaliset” reitit on luokiteltu asiaankuuluviksi vastasuoritteiksi. |
| --- | --- |

(18)

Eri reittien kannattavuuden osalta Maltan viranomaiset ilmoittivat kaikkien reittien bruttokatteen tilikausina 2010–2013 sekä kesästä 2009 kesään 2012. Bruttokate lasketaan seuraavasti: tuloista vähennetään muuttuvat suorat toimintakustannukset (VDOC) ja kiinteät suorat toimintakustannukset (FDOC). Reitit ovat kannattavia, jos niiden bruttokate on yhtä suuri tai suurempi kuin 0 prosenttia. Reitit ovat ”marginaalisesti kannattavia”, jos niiden bruttokate on tällä hetkellä 0 prosentin ja –10 prosentin välillä ja niistä tulisi kannattavia tulevaisuudessa. Maltan viranomaisten mukaan kannattavat ja ”marginaaliset” reitit on luokiteltu asiaankuuluviksi vastasuoritteiksi.

| (19) | Reittiverkoston muutokset tilikausien 2010 ja 2013 välillä liittyvät kokonaiskapasiteetin vähennykseen siten, että tarjottuja istuinkilometrejä (ASK) (8) supistetaan 20,9 prosenttia verrattuna tilikauden 2010 kokonaiskapasiteettiin. Tähän sisältyvät kapasiteetin [27–33] prosentin vähennys ([12,5–15,5] prosenttia (9) liittyy kannattaviksi väitettyihin reitteihin, [5,5–7,5] prosenttia (10)”marginaalisiin” reitteihin ja [9–11] prosenttia (11) kannattamattomiin reitteihin) ja kapasiteetin lisäys aloittamalla liikennöinti uusiin kohteisiin ja laajentamalla nykyisiä reittejä [8–10] prosenttia.

  Taulukko 4


  Kapasiteetin muutos 2010–2013








  Kapasiteetin muutos | Tarjotut istuinkilometrit | % verrattuna tilikauteen 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tarjotut istuinkilometrit yhteensä (tilikausi 2010) | 4 145 522 | |
| Kapasiteetin vähennys tarjottuina istuinkilometreinä | [...] | [27–33] % |
| Kapasiteetin lisäys tarjottuina istuinkilometreinä | [...] | [8–10] % |
| Tarjotut istuinkilometrit yhteensä (tilikausi 2013) | 3 275 710 | 79 % |
| Kapasiteetin kokonaisvähennys (tilikausi 2010 – tilikausi 2013) | 869 812 | 20,9 % |

(19)

Reittiverkoston muutokset tilikausien 2010 ja 2013 välillä liittyvät kokonaiskapasiteetin vähennykseen siten, että tarjottuja istuinkilometrejä (ASK) (8) supistetaan 20,9 prosenttia verrattuna tilikauden 2010 kokonaiskapasiteettiin. Tähän sisältyvät kapasiteetin [27–33] prosentin vähennys ([12,5–15,5] prosenttia (9) liittyy kannattaviksi väitettyihin reitteihin, [5,5–7,5] prosenttia (10)”marginaalisiin” reitteihin ja [9–11] prosenttia (11) kannattamattomiin reitteihin) ja kapasiteetin lisäys aloittamalla liikennöinti uusiin kohteisiin ja laajentamalla nykyisiä reittejä [8–10] prosenttia.

Taulukko 4

Kapasiteetin muutos 2010–2013

Kapasiteetin muutos

Tarjotut istuinkilometrit

% verrattuna tilikauteen 2010

Tarjotut istuinkilometrit yhteensä (tilikausi 2010)

4 145 522

Kapasiteetin vähennys tarjottuina istuinkilometreinä

[...]

[27–33] %

Kapasiteetin lisäys tarjottuina istuinkilometreinä

[...]

[8–10] %

Tarjotut istuinkilometrit yhteensä (tilikausi 2013)

3 275 710

79 %

Kapasiteetin kokonaisvähennys (tilikausi 2010 – tilikausi 2013)

869 812

20,9 %

| (20) | Erityisen tärkeitä ovat yhteydet kansainvälisille keskuslentoasemille, jotta Malta pääsee maailmanlaajuisille markkinoille. Tämän vuoksi Air Malta on tehnyt yhteistunnusten käyttöä koskevia sopimuksia useiden lentoyhtiöiden kanssa. Lisäksi Air Malta aikoo osallistua maailmanlaajuiseen liittoutumaan yhteyksien ja lentokaluston käytön parantamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Erityisen tärkeitä ovat yhteydet kansainvälisille keskuslentoasemille, jotta Malta pääsee maailmanlaajuisille markkinoille. Tämän vuoksi Air Malta on tehnyt yhteistunnusten käyttöä koskevia sopimuksia useiden lentoyhtiöiden kanssa. Lisäksi Air Malta aikoo osallistua maailmanlaajuiseen liittoutumaan yhteyksien ja lentokaluston käytön parantamiseksi.

| (21) | Kustannusaloitteet keskittyvät Air Maltan toiminnan tehostamiseen tarkoituksena keventää kustannusrakennetta virtaviivaistamalla ydintoimintaa, tehostamalla toimintaa ja saattamalla lentoyhtiö kilpailukykyiseen ja kestävään asemaan. Kustannusaloitteiden ansiosta kannattavuuden vuotuiseksi lisäykseksi arvioidaan [42–52] miljoonaa euroa rakenneuudistussuunnitelmakauden loppuun mennessä, mikä tarkoittaa sitä, että yrityksen kokonaiskustannukset supistuvat [10–12] prosenttia ja toimintakustannukset matkustajaa kohti alenevat [7,5–10] prosenttia (kun kuljetettujen matkustajien kokonaismäärä pysyy samana aikana lähes ennallaan). Tärkeimmät seikat ovat seuraavat: verkkoperusteiset supistukset ([21–27] miljoonaa euroa), henkilökustannusten säästö [9–11] miljoonaa euroa) ja sopimusten hallinnointi [7–9] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(21)

Kustannusaloitteet keskittyvät Air Maltan toiminnan tehostamiseen tarkoituksena keventää kustannusrakennetta virtaviivaistamalla ydintoimintaa, tehostamalla toimintaa ja saattamalla lentoyhtiö kilpailukykyiseen ja kestävään asemaan. Kustannusaloitteiden ansiosta kannattavuuden vuotuiseksi lisäykseksi arvioidaan [42–52] miljoonaa euroa rakenneuudistussuunnitelmakauden loppuun mennessä, mikä tarkoittaa sitä, että yrityksen kokonaiskustannukset supistuvat [10–12] prosenttia ja toimintakustannukset matkustajaa kohti alenevat [7,5–10] prosenttia (kun kuljetettujen matkustajien kokonaismäärä pysyy samana aikana lähes ennallaan). Tärkeimmät seikat ovat seuraavat: verkkoperusteiset supistukset ([21–27] miljoonaa euroa), henkilökustannusten säästö [9–11] miljoonaa euroa) ja sopimusten hallinnointi [7–9] miljoonaa euroa).

| (22) | Kapasiteetin 20,9 prosentin suunnitellulla vähentämisellä on vaikutusta kiinteisiin ja muuttuviin suoriin toimintakustannuksiin, esimerkiksi tankatun polttoaineen vähenemisenä noin [...] miljoonalla gallonalla ([...] miljoonaa euroa), lentotuntien määrän vähenemisenä ja sen myötä kokonaishuoltokustannusten supistumisena [...] ja laskeutumis-, käsittely-, navigointi- ja lentoreittimaksujen vähenemisenä [...]. |
| --- | --- |

(22)

Kapasiteetin 20,9 prosentin suunnitellulla vähentämisellä on vaikutusta kiinteisiin ja muuttuviin suoriin toimintakustannuksiin, esimerkiksi tankatun polttoaineen vähenemisenä noin [...] miljoonalla gallonalla ([...] miljoonaa euroa), lentotuntien määrän vähenemisenä ja sen myötä kokonaishuoltokustannusten supistumisena [...] ja laskeutumis-, käsittely-, navigointi- ja lentoreittimaksujen vähenemisenä [...].

| (23) | Lentoyhtiö vähentää lentokalustoa 12 ilma-aluksesta 10:een. Yksi ilma-alus on jo alivuokrattu meksikolaiselle lentoyhtiölle [...] alkaen ja toinen ilma-alus, joka on tällä hetkellä alivuokrattu lyhytaikaisella sopimuksella, on alivuokrattu puolalaiselle lentoyhtiölle [...] ja [...] väliseksi ajaksi. Molemmat ilma-alukset alivuokrataan kustannusten hinnalla, mikä vähentää Air Maltalle vuokrauksesta aiheutuvia kokonaiskustannuksia. Vuokrauskustannusten ennustetaan vähenevän yhteensä [2,5–3,5] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(23)

Lentoyhtiö vähentää lentokalustoa 12 ilma-aluksesta 10:een. Yksi ilma-alus on jo alivuokrattu meksikolaiselle lentoyhtiölle [...] alkaen ja toinen ilma-alus, joka on tällä hetkellä alivuokrattu lyhytaikaisella sopimuksella, on alivuokrattu puolalaiselle lentoyhtiölle [...] ja [...] väliseksi ajaksi. Molemmat ilma-alukset alivuokrataan kustannusten hinnalla, mikä vähentää Air Maltalle vuokrauksesta aiheutuvia kokonaiskustannuksia. Vuokrauskustannusten ennustetaan vähenevän yhteensä [2,5–3,5] miljoonaa euroa.

| (24) | Liikennöintiverkon supistamisen odotetaan kuitenkin vaikuttavan negatiivisesti kuljetettavaan matkustaja- ja rahtimäärään ennen kuin aloitteet pannaan täytäntöön. Oletuksena on, että matkustajamäärä (reitti- ja tilauslentomatkustajat) supistuu 1,75 miljoonasta tilikaudella 2011 [1,5–1,7] miljoonaan tilikaudella 2013, minkä johdosta tulot vähenevät [11–13] miljoonaa euroa. Myös rahtitulojen odotetaan vähenevän [1–2] miljoonaa euroa verkon supistamisen johdosta. |
| --- | --- |

(24)

Liikennöintiverkon supistamisen odotetaan kuitenkin vaikuttavan negatiivisesti kuljetettavaan matkustaja- ja rahtimäärään ennen kuin aloitteet pannaan täytäntöön. Oletuksena on, että matkustajamäärä (reitti- ja tilauslentomatkustajat) supistuu 1,75 miljoonasta tilikaudella 2011 [1,5–1,7] miljoonaan tilikaudella 2013, minkä johdosta tulot vähenevät [11–13] miljoonaa euroa. Myös rahtitulojen odotetaan vähenevän [1–2] miljoonaa euroa verkon supistamisen johdosta.

| (25) | Air Malta neuvottelee parhaillaan uudestaan tärkeimpien toimittajiensa kanssa tehdyistä sopimuksista. Sopimussäästöjä koskeva kokonaistavoite on noin [7–8] miljoonaa euroa. Tarkistus on aloitettu kymmenen liikekumppanin kanssa. Suuria säästöjä [...] on jo saavutettu Maltan kansainvälisen lentoaseman (12) kanssa käytyjen neuvotteluiden tuloksena. |
| --- | --- |

(25)

Air Malta neuvottelee parhaillaan uudestaan tärkeimpien toimittajiensa kanssa tehdyistä sopimuksista. Sopimussäästöjä koskeva kokonaistavoite on noin [7–8] miljoonaa euroa. Tarkistus on aloitettu kymmenen liikekumppanin kanssa. Suuria säästöjä [...] on jo saavutettu Maltan kansainvälisen lentoaseman (12) kanssa käytyjen neuvotteluiden tuloksena.

| (26) | Air Maltan tavoitteena on lisätä tuloja maksullisista lisäpalveluista saatavilla liitännäistuloilla (halpalentoyhtiöiden tapaan) ja parantaa tulojen hallinnointia ja hinnoittelua. |
| --- | --- |

(26)

Air Maltan tavoitteena on lisätä tuloja maksullisista lisäpalveluista saatavilla liitännäistuloilla (halpalentoyhtiöiden tapaan) ja parantaa tulojen hallinnointia ja hinnoittelua.

| (27) | Kun otetaan huomioon Air Maltan markkinoiden kausiluonteisuus, tuloaloitteissa keskitytään lisäämään tuloja, jotka kertyvät kesällä, jolloin käyttöaste on jo vahva, ja parantamaan talvella kertyviä tuloja kohdentamalla markkinointia, kampanjoita ja paikkamyyntiä. Matkustajakohtaisen matkustajatulon (mukaan lukien liitännäistulot) ennustetaan kasvavan [110–120] euroon matkustajaa kohden tilikaudella 2016 verrattuna [100–105] euroon tilikaudella 2011. Liitännäismatkustajatulot ovat tällöin [3–4] prosenttia kokonaistuloista tilikaudella 2016, kun yrityksen tärkeimmillä kilpailijoilla, easyJetillä ja Ryanairilla, vastaava luku on noin 20 prosenttia. Pääasiallisia tuloaloitteita ovat muun muassa seuraavat: käyttöasteen ([9–10] miljoonaa euroa) ja tuotonhallinnan ([8–10] miljoonaa euroa) parantaminen sekä liitännäistulojen ([9–11] miljoonaa euroa) lisääminen. |
| --- | --- |

(27)

Kun otetaan huomioon Air Maltan markkinoiden kausiluonteisuus, tuloaloitteissa keskitytään lisäämään tuloja, jotka kertyvät kesällä, jolloin käyttöaste on jo vahva, ja parantamaan talvella kertyviä tuloja kohdentamalla markkinointia, kampanjoita ja paikkamyyntiä. Matkustajakohtaisen matkustajatulon (mukaan lukien liitännäistulot) ennustetaan kasvavan [110–120] euroon matkustajaa kohden tilikaudella 2016 verrattuna [100–105] euroon tilikaudella 2011. Liitännäismatkustajatulot ovat tällöin [3–4] prosenttia kokonaistuloista tilikaudella 2016, kun yrityksen tärkeimmillä kilpailijoilla, easyJetillä ja Ryanairilla, vastaava luku on noin 20 prosenttia. Pääasiallisia tuloaloitteita ovat muun muassa seuraavat: käyttöasteen ([9–10] miljoonaa euroa) ja tuotonhallinnan ([8–10] miljoonaa euroa) parantaminen sekä liitännäistulojen ([9–11] miljoonaa euroa) lisääminen.

| (28) | Air Malta on laatinut uuden kaupallisen strategian parantaakseen kilpailukykyään ja käyttöastettaan. Strategia sisältää prosessien ja tarjonnan yksinkertaistamisen ja standardoinnin, tuotemerkin luomisen Air Maltalle ”lomakohdelentoyhtiönä” (läheisemmät liikesuhteet Maltan matkailuviranomaisen kanssa), asiakasuskollisuuden ja palvelujen toistuvan käytön vahvistaminen, sissimarkkinoinnin ja -jakelun sekä innovatiiviset tuotteet ja palvelut. |
| --- | --- |

(28)

Air Malta on laatinut uuden kaupallisen strategian parantaakseen kilpailukykyään ja käyttöastettaan. Strategia sisältää prosessien ja tarjonnan yksinkertaistamisen ja standardoinnin, tuotemerkin luomisen Air Maltalle ”lomakohdelentoyhtiönä” (läheisemmät liikesuhteet Maltan matkailuviranomaisen kanssa), asiakasuskollisuuden ja palvelujen toistuvan käytön vahvistaminen, sissimarkkinoinnin ja -jakelun sekä innovatiiviset tuotteet ja palvelut.

| (29) | Uuden strategian ja paremman markkinoinnin pitäisi johtaa tulojen lisääntymiseen. Kuten taulukosta 5 ilmenee, Air Maltan rakenneuudistussuunnitelman mukaan matkustajamäärä laskee tilikausien 2011 ja 2013 välillä, mikä johtuu kapasiteetin suunnitellusta supistamisesta. Tilikauteen 2016 mennessä matkustajamäärä on kuitenkin palautettu entiselle tasolle kohdennetulla markkinoinnilla [...], täyttämällä paikkoja alhaisen käyttöasteen aikoina lisäämällä matkustajamääriä talvella ja välikausina sekä keskittymällä markkinakasvuun. |
| --- | --- |

(29)

Uuden strategian ja paremman markkinoinnin pitäisi johtaa tulojen lisääntymiseen. Kuten taulukosta 5 ilmenee, Air Maltan rakenneuudistussuunnitelman mukaan matkustajamäärä laskee tilikausien 2011 ja 2013 välillä, mikä johtuu kapasiteetin suunnitellusta supistamisesta. Tilikauteen 2016 mennessä matkustajamäärä on kuitenkin palautettu entiselle tasolle kohdennetulla markkinoinnilla [...], täyttämällä paikkoja alhaisen käyttöasteen aikoina lisäämällä matkustajamääriä talvella ja välikausina sekä keskittymällä markkinakasvuun.

| (30) | Kun otetaan huomioon, että matkustajamäärän odotetaan kasvavan [90 000–100 000] matkustajalla tuoton ollessa keskimääräinen vähennettynä matkustajiin liittyvillä lisäkustannuksilla, tulojen odotetaan kasvavan [7–9] prosenttia eli 205,4 miljoonasta eurosta tilikaudella 2011 [200–240] miljoonaan euroon tilikaudella 2016.

  Taulukko 5


  Käyttöasteet tilikausilla 2011–2016












  Tilikausi | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulot (tuhatta euroa) | 205 369 | [180 000–220 000] | [180 000–220 000] | [190 000–240 000] | [200 000–240 000] | [200 000–240 000] |
| Matkustajamäärä (miljoonaa) (13) | 1,75 | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] |
| Matkustajapaikat yhteensä (miljoonaa) | [2,5–3] | [2–2,5] | [2–2,5] | [2–2,5] | [2–2,5] | [2–2,5] |
| Käyttöaste
   (14) | [72–75] % | [72–75] % | [72–75] % | [72–75] % | [73–78] % | [73–78] % |

(30)

Kun otetaan huomioon, että matkustajamäärän odotetaan kasvavan [90 000–100 000] matkustajalla tuoton ollessa keskimääräinen vähennettynä matkustajiin liittyvillä lisäkustannuksilla, tulojen odotetaan kasvavan [7–9] prosenttia eli 205,4 miljoonasta eurosta tilikaudella 2011 [200–240] miljoonaan euroon tilikaudella 2016.

Taulukko 5

Käyttöasteet tilikausilla 2011–2016

Tilikausi

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Tulot (tuhatta euroa)

205 369

[180 000–220 000]

[180 000–220 000]

[190 000–240 000]

[200 000–240 000]

[200 000–240 000]

Matkustajamäärä (miljoonaa) (13)

1,75

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

Matkustajapaikat yhteensä (miljoonaa)

[2,5–3]

[2–2,5]

[2–2,5]

[2–2,5]

[2–2,5]

[2–2,5]

Käyttöaste
   (14)

[72–75] %

[72–75] %

[72–75] %

[72–75] %

[73–78] %

[73–78] %

| (31) | Käyttöasteen kasvuennuste heijastaa lentoyhtiön kaupallisen strategian parantumista ja suurempaa keskittymistä tuotonhallintaan. Käyttöastemuutosten keskeisiä tekijöitä ovat liikenteen kasvu (mikä pohjautuu Eurocontrolin ennustamaan 5,9 prosentin markkinoiden kasvuun), hintojen aleneminen kilpailuaseman parantamiseksi, minkä tuloksena tuotto supistuu [4–6] prosenttia ja matkustajamäärä kasvaa, verkon uudelleenarviointi tarkoituksena keskittyä vain kaupallisesti kannattaviin reitteihin, yhteistunnusten käyttösopimusten ja yhteistyön laajentaminen [...]:n kanssa, eri edunsaajille annettavien ilmaislippujen myöntämisen lopettaminen ja Libyan poliittisen tilanteen odotettu paraneminen (suunnitelmassa oletetaan, että lennot Libyaan keskeytetään tilikaudella 2012 viimeaikaisen kriisin vuoksi). |
| --- | --- |

(31)

Käyttöasteen kasvuennuste heijastaa lentoyhtiön kaupallisen strategian parantumista ja suurempaa keskittymistä tuotonhallintaan. Käyttöastemuutosten keskeisiä tekijöitä ovat liikenteen kasvu (mikä pohjautuu Eurocontrolin ennustamaan 5,9 prosentin markkinoiden kasvuun), hintojen aleneminen kilpailuaseman parantamiseksi, minkä tuloksena tuotto supistuu [4–6] prosenttia ja matkustajamäärä kasvaa, verkon uudelleenarviointi tarkoituksena keskittyä vain kaupallisesti kannattaviin reitteihin, yhteistunnusten käyttösopimusten ja yhteistyön laajentaminen [...]:n kanssa, eri edunsaajille annettavien ilmaislippujen myöntämisen lopettaminen ja Libyan poliittisen tilanteen odotettu paraneminen (suunnitelmassa oletetaan, että lennot Libyaan keskeytetään tilikaudella 2012 viimeaikaisen kriisin vuoksi).

| (32) | Kaupalliseen lähestymistapaan ja reittistrategiaan on tehty monia muutoksia, jotka pantiin täytäntöön jo rakenneuudistuksen alkaessa. Tämän johdosta lentoyhtiön käyttöaste on jo parantunut [6–8] prosenttia (tilikauden 2010 [65–67] prosentista tilikauden 2011 [72–75] prosenttiin). |
| --- | --- |

(32)

Kaupalliseen lähestymistapaan ja reittistrategiaan on tehty monia muutoksia, jotka pantiin täytäntöön jo rakenneuudistuksen alkaessa. Tämän johdosta lentoyhtiön käyttöaste on jo parantunut [6–8] prosenttia (tilikauden 2010 [65–67] prosentista tilikauden 2011 [72–75] prosenttiin).

| (33) | Air Malta soveltaa toimialan vakiokäytäntöjä tulojen hallinnointiin ja hinnoitteluun ja keskittyy entistä enemmän kokous-, kannuste-, konferenssi- ja näyttelymatkoihin sekä liikematkailuun ja suhteisiin matkanjärjestäjien kanssa. Näiden toimien ennustetaan lisäävän tuloja [8–10] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(33)

Air Malta soveltaa toimialan vakiokäytäntöjä tulojen hallinnointiin ja hinnoitteluun ja keskittyy entistä enemmän kokous-, kannuste-, konferenssi- ja näyttelymatkoihin sekä liikematkailuun ja suhteisiin matkanjärjestäjien kanssa. Näiden toimien ennustetaan lisäävän tuloja [8–10] miljoonaa euroa.

| (34) | Hinnoitteluperusteisia tuloaloitteita ovat muun muassa seuraavat: muutokset hinnoittelurakenteissa, keskittyminen suurempiin matkustajamääriin ruuhka-aikojen ulkopuolella ja parempi tuottokehitys huippusesongin aikana sekä strateginen kehys matkanjärjestäjien hallinnointia varten ([3–4] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(34)

Hinnoitteluperusteisia tuloaloitteita ovat muun muassa seuraavat: muutokset hinnoittelurakenteissa, keskittyminen suurempiin matkustajamääriin ruuhka-aikojen ulkopuolella ja parempi tuottokehitys huippusesongin aikana sekä strateginen kehys matkanjärjestäjien hallinnointia varten ([3–4] miljoonaa euroa).

| (35) | Tulojen hallinnointialoitteita ovat muun muassa seuraavat: prosessien yksinkertaistaminen ja markkinoiden hallinnointi yksittäisten lentojen sijaan ([4 – 5] euroa miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(35)

Tulojen hallinnointialoitteita ovat muun muassa seuraavat: prosessien yksinkertaistaminen ja markkinoiden hallinnointi yksittäisten lentojen sijaan ([4 – 5] euroa miljoonaa euroa).

| (36) | Monien halpalentoyhtiöiden tapaan Air Malta aikoo periä maksuja lentoa edeltävistä ja lennonaikaisista liitännäispalveluista, minkä on tarkoitus lisätä tuloja [9–11] miljoonaa euroa tilikaudella 2016. |
| --- | --- |

(36)

Monien halpalentoyhtiöiden tapaan Air Malta aikoo periä maksuja lentoa edeltävistä ja lennonaikaisista liitännäispalveluista, minkä on tarkoitus lisätä tuloja [9–11] miljoonaa euroa tilikaudella 2016.

| (37) | Aloitteita tulojen saamiseksi lentoa edeltävistä palveluista ovat muun muassa seuraavat:






  — | myyntikanavan mukaan eriytetyt palvelumaksut (matkanjärjestäjät, maailmanlaajuinen jakelu, puhelinpalvelu ja internet), jotka ovat 10,00–15,00 euroa, liiketoiminnan suuntaamiseksi internetin tapaisiin halvempiin ja kannattavampiin kanaviin (kannattavuuden kasvu [1–2] miljoonaa euroa vuodessa); |
| --- | --- | --- |

(37)

Aloitteita tulojen saamiseksi lentoa edeltävistä palveluista ovat muun muassa seuraavat:

—

myyntikanavan mukaan eriytetyt palvelumaksut (matkanjärjestäjät, maailmanlaajuinen jakelu, puhelinpalvelu ja internet), jotka ovat 10,00–15,00 euroa, liiketoiminnan suuntaamiseksi internetin tapaisiin halvempiin ja kannattavampiin kanaviin (kannattavuuden kasvu [1–2] miljoonaa euroa vuodessa);

| — | tulojen kasvattaminen lentoyhtiön uuden internet-pohjaisen tilausohjelman kautta tilatuilla lisäpalveluilla ([1–2] miljoonaa euroa vuodessa); |
| --- | --- |

—

tulojen kasvattaminen lentoyhtiön uuden internet-pohjaisen tilausohjelman kautta tilatuilla lisäpalveluilla ([1–2] miljoonaa euroa vuodessa);

| — | mahdollisesta toisesta tai useammasta laukusta perittävät [35–45] euron lisämaksut; oletetaan, että 3 prosenttia kaikista matkustajista matkustaa useamman kuin yhden laukun kanssa ([1–2] miljoonaa euroa vuodessa); |
| --- | --- |

—

mahdollisesta toisesta tai useammasta laukusta perittävät [35–45] euron lisämaksut; oletetaan, että 3 prosenttia kaikista matkustajista matkustaa useamman kuin yhden laukun kanssa ([1–2] miljoonaa euroa vuodessa);

| — | lisätuloja saadaan myös veloittamalla [9–11] euron maksu kustakin paikkavarauksesta; oletetaan, että 10 matkustajaa sektoria kohden varaa istuinpaikan; |
| --- | --- |

—

lisätuloja saadaan myös veloittamalla [9–11] euron maksu kustakin paikkavarauksesta; oletetaan, että 10 matkustajaa sektoria kohden varaa istuinpaikan;

| — | [9–11] euron pääsymaksu lounge-tiloihin; matkustajista 1 prosentin arvioidaan käyttävän tätä mahdollisuutta hyväkseen ([100 000–200 000 euroa] vuodessa); |
| --- | --- |

—

[9–11] euron pääsymaksu lounge-tiloihin; matkustajista 1 prosentin arvioidaan käyttävän tätä mahdollisuutta hyväkseen ([100 000–200 000 euroa] vuodessa);

| — | tulot [3–5] euron laukkuvakuutuksesta, jota tarjotaan online-varauksen yhteydessä; matkustajista 1 prosentin oletetaan käyttävän tätä mahdollisuutta hyväkseen (50 000–100 000] euroa vuodessa). |
| --- | --- |

—

tulot [3–5] euron laukkuvakuutuksesta, jota tarjotaan online-varauksen yhteydessä; matkustajista 1 prosentin oletetaan käyttävän tätä mahdollisuutta hyväkseen (50 000–100 000] euroa vuodessa).

| (38) | Aloitteita lennonaikaisten tulojen saamiseksi ovat muun muassa seuraavat:






  — | maksullinen ateriapalvelu ([4–5] miljoonaa euroa vuodessa); |
| --- | --- | --- |

(38)

Aloitteita lennonaikaisten tulojen saamiseksi ovat muun muassa seuraavat:

—

maksullinen ateriapalvelu ([4–5] miljoonaa euroa vuodessa);

| — | tullivapaiden ja muiden tuotteiden myynti ([1–2] miljoonaa euroa vuodessa). |
| --- | --- |

—

tullivapaiden ja muiden tuotteiden myynti ([1–2] miljoonaa euroa vuodessa).

| (39) | Air Malta aikoo uudistaa merkittävästi organisaatiotaan tukipalveluista ja tukitoiminnoista aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi sekä operatiivisten toimintojen tuottavuuden parantamiseksi. Siirtyminen uuteen organisaatioon vapauttaa noin 430 työpaikkaa (kokoaikaiseksi muutettuna), mikä johtaa [9–11] miljoonan euron vuotuiseen säästöön. Uuteen organisaatioon siirtyminen kestää arviolta 18–24 kuukautta, ja näin ollen säästöt vaikuttavat täysimääräisesti tulokseen vasta tilikaudella 2014. On huomattava, että tätä kokonaissäästöä heikentävät henkilöstön kanssa sovitut palkankorotukset, jotka ovat [2–3] prosenttia vuodessa tilikaudesta 2013 alkaen. |
| --- | --- |

(39)

Air Malta aikoo uudistaa merkittävästi organisaatiotaan tukipalveluista ja tukitoiminnoista aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi sekä operatiivisten toimintojen tuottavuuden parantamiseksi. Siirtyminen uuteen organisaatioon vapauttaa noin 430 työpaikkaa (kokoaikaiseksi muutettuna), mikä johtaa [9–11] miljoonan euron vuotuiseen säästöön. Uuteen organisaatioon siirtyminen kestää arviolta 18–24 kuukautta, ja näin ollen säästöt vaikuttavat täysimääräisesti tulokseen vasta tilikaudella 2014. On huomattava, että tätä kokonaissäästöä heikentävät henkilöstön kanssa sovitut palkankorotukset, jotka ovat [2–3] prosenttia vuodessa tilikaudesta 2013 alkaen.

| (40) | Neljällä ammattiliitolla on oikeudellisesti pätevä työehtosopimus, jonka perusteella työntekijät voivat käyttää varhaiseläkejärjestelmien suomia oikeuksia. Varhaiseläkejärjestelmiä voi hyödyntää ainoastaan [...] henkilöstö. |
| --- | --- |

(40)

Neljällä ammattiliitolla on oikeudellisesti pätevä työehtosopimus, jonka perusteella työntekijät voivat käyttää varhaiseläkejärjestelmien suomia oikeuksia. Varhaiseläkejärjestelmiä voi hyödyntää ainoastaan [...] henkilöstö.

| (41) | Lisäksi Air Malta tarjoaa vapaaehtoista irtisanomisjärjestelyä, joka on koko henkilöstön käytettävissä ja jossa yritys pidättää itsellään oikeuden hyväksyä tai hylätä henkilöstön jäsenen hakemuksen. Työntekijät voivat hakea vapaaehtoista irtisanomisjärjestelyä, jos he ovat työskennelleet Air Maltassa yhtäjaksoisesti vähintään [...] vuotta. Vapaaehtoisen irtisanomisjärjestelyn perusteella työntekijälle maksetaan enintään [...] euroa. |
| --- | --- |

(41)

Lisäksi Air Malta tarjoaa vapaaehtoista irtisanomisjärjestelyä, joka on koko henkilöstön käytettävissä ja jossa yritys pidättää itsellään oikeuden hyväksyä tai hylätä henkilöstön jäsenen hakemuksen. Työntekijät voivat hakea vapaaehtoista irtisanomisjärjestelyä, jos he ovat työskennelleet Air Maltassa yhtäjaksoisesti vähintään [...] vuotta. Vapaaehtoisen irtisanomisjärjestelyn perusteella työntekijälle maksetaan enintään [...] euroa.

| (42) | Lisäksi yritys on toteuttanut pääorganisaation rakenneuudistuksen ja rekrytoinut uusia keskeisiä johtajia johtoryhmäänsä. |
| --- | --- |

(42)

Lisäksi yritys on toteuttanut pääorganisaation rakenneuudistuksen ja rekrytoinut uusia keskeisiä johtajia johtoryhmäänsä.

2.4   Valtiontuki ja rakenneuudistuskustannusten rahoitus

| (43) | Koska rakenneuudistuskustannukset ovat yhteensä 238 miljoonaa euroa, Maltan hallitus aikoo vahvistaa edunsaajan pääomaa 130 miljoonalla eurolla järjestämällä uuden osakeannin, jonka osuus on 60 miljoonaa euroa tilikaudella 2013, 15 miljoonaa euroa tilikaudella 2014 ja 3 miljoonaa euroa tilikaudella 2015. Aikaisemmin valtio on jo myöntänyt 52 miljoonaa euroa, jolla korvattiin hyväksytty pelastamistuki ja joka on jo maksettu tarkoituksena muuntaa se osakkeiksi. |
| --- | --- |

(43)

Koska rakenneuudistuskustannukset ovat yhteensä 238 miljoonaa euroa, Maltan hallitus aikoo vahvistaa edunsaajan pääomaa 130 miljoonalla eurolla järjestämällä uuden osakeannin, jonka osuus on 60 miljoonaa euroa tilikaudella 2013, 15 miljoonaa euroa tilikaudella 2014 ja 3 miljoonaa euroa tilikaudella 2015. Aikaisemmin valtio on jo myöntänyt 52 miljoonaa euroa, jolla korvattiin hyväksytty pelastamistuki ja joka on jo maksettu tarkoituksena muuntaa se osakkeiksi.

| (44) | Air Malta ehdottaa, että jäljelle jäävä määrä (eli yrityksen oma 45 prosentin rahoitusosuus) rahoitetaan maa-alueiden myynnillä (66,2 miljoonaa euroa), tytäryhtiöiden myynnillä ([9–12] miljoonaa euroa), moottorien myynnillä ([9–12] miljoonaa euroa) ja pankkilainalla ([20–25] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(44)

Air Malta ehdottaa, että jäljelle jäävä määrä (eli yrityksen oma 45 prosentin rahoitusosuus) rahoitetaan maa-alueiden myynnillä (66,2 miljoonaa euroa), tytäryhtiöiden myynnillä ([9–12] miljoonaa euroa), moottorien myynnillä ([9–12] miljoonaa euroa) ja pankkilainalla ([20–25] miljoonaa euroa).

| (45) | Tärkein osa yrityksen omasta rahoitusosuudesta tulee maa-alueiden myynnistä. Air Malta omistaa vuokraoikeuden arvokkaaseen kiinteistöomaisuuteen, joka sijaitsee Maltan kansainvälisen lentoaseman lähellä. Maltan hallitus on ilmaissut strategisen halukkuutensa hankkia lentoaseman lähellä sijaitsevat Air Maltan kiinteistöt. Sellaisista maa-alueista on pulaa, ja hallitus haluaisi kehittää niitä ilmailualaan liittyviä toimintoja koskevan pitkän aikavälin kehittämisstrategian mukaisesti. Näitä toimintoja ovat muun muassa rahtikeskuksen luominen osana suurempaa ilmailupuistoa, johon sisältyisi myös ilma-alusten korjaus- ja muita niihin liittyviä tiloja. Myyntiä ei toteuteta avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailun perusteella. Valtion on kuitenkin noudatettava yleistä politiikkaansa ja oikeudellisia vaatimuksia ja maksettava kaikista kiinteistöhankinnoistaan käypä markkina-arvo, joka vastaa hintaa, jonka markkinaehtoisesti toimiva yksityinen sijoittaja olisi maksanut. Suunnitelmassa oletetaan, että lentoaseman viereisen maa-alueen myynnistä kertyy 66,2 miljoonaa euroa tilikausien 2012 ja 2014 välisenä aikana. Arvo perustuu marraskuulta 2011 olevaan riippumattomaan arviointikertomukseen, jonka on laatinut [...], hallituksen tähän tehtävään nimittämä riippumaton arvioija. |
| --- | --- |

(45)

Tärkein osa yrityksen omasta rahoitusosuudesta tulee maa-alueiden myynnistä. Air Malta omistaa vuokraoikeuden arvokkaaseen kiinteistöomaisuuteen, joka sijaitsee Maltan kansainvälisen lentoaseman lähellä. Maltan hallitus on ilmaissut strategisen halukkuutensa hankkia lentoaseman lähellä sijaitsevat Air Maltan kiinteistöt. Sellaisista maa-alueista on pulaa, ja hallitus haluaisi kehittää niitä ilmailualaan liittyviä toimintoja koskevan pitkän aikavälin kehittämisstrategian mukaisesti. Näitä toimintoja ovat muun muassa rahtikeskuksen luominen osana suurempaa ilmailupuistoa, johon sisältyisi myös ilma-alusten korjaus- ja muita niihin liittyviä tiloja. Myyntiä ei toteuteta avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailun perusteella. Valtion on kuitenkin noudatettava yleistä politiikkaansa ja oikeudellisia vaatimuksia ja maksettava kaikista kiinteistöhankinnoistaan käypä markkina-arvo, joka vastaa hintaa, jonka markkinaehtoisesti toimiva yksityinen sijoittaja olisi maksanut. Suunnitelmassa oletetaan, että lentoaseman viereisen maa-alueen myynnistä kertyy 66,2 miljoonaa euroa tilikausien 2012 ja 2014 välisenä aikana. Arvo perustuu marraskuulta 2011 olevaan riippumattomaan arviointikertomukseen, jonka on laatinut [...], hallituksen tähän tehtävään nimittämä riippumaton arvioija.

| (46) | Air Malta on saanut yksityisen lainan, jonka arvo on [25–30] miljoonaa euroa ja jonka [...] myönsi joulukuussa 2011. Tämä tilapäisluotto helpottaa siirtymistä lopulliseen oman pääoman rakenteeseen seuraavien kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(46)

Air Malta on saanut yksityisen lainan, jonka arvo on [25–30] miljoonaa euroa ja jonka [...] myönsi joulukuussa 2011. Tämä tilapäisluotto helpottaa siirtymistä lopulliseen oman pääoman rakenteeseen seuraavien kolmen vuoden aikana.

| (47) | Air Malta arvioi saavansa [9–11] miljoonaa euroa tytäryhtiöidensä myynnistä [...]. |
| --- | --- |

(47)

Air Malta arvioi saavansa [9–11] miljoonaa euroa tytäryhtiöidensä myynnistä [...].

| (48) | Varamoottorit myytiin [...] 28 päivänä lokakuuta ja 17 päivänä joulukuuta 2010, ja myynti tuotti [19–22] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Vaikka moottori nro [...] oli täysin Air Maltan omistuksessa, moottori nro [...] oli Air Maltan vuokraama ja Air Maltalla oli oikeus ostaa moottori [5–7] miljoonan euron hintaan, ja se käyttikin tätä optiota. Moottorien myynnistä saadut nettotulot olivat [9–12] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(48)

Varamoottorit myytiin [...] 28 päivänä lokakuuta ja 17 päivänä joulukuuta 2010, ja myynti tuotti [19–22] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Vaikka moottori nro [...] oli täysin Air Maltan omistuksessa, moottori nro [...] oli Air Maltan vuokraama ja Air Maltalla oli oikeus ostaa moottori [5–7] miljoonan euron hintaan, ja se käyttikin tätä optiota. Moottorien myynnistä saadut nettotulot olivat [9–12] miljoonaa euroa.

| (49) | Pankkilaina, jonka arvo on [20–25] miljoonaa euroa, otetaan vasta tilikaudella 2014, eikä Air Malta ole sen vuoksi vielä saanut neuvotteluja päätökseen.

  Taulukko 6


  Rahoituksen lähteet ja käyttö 2011–2016









  (milj. euroa) |
| --- | --- |
| Käyttö | Tilikaudet 2011–2016 | Lähteet | Tilikaudet 2011–2016 |
| Pelastamistuen takaisinmaksu | 52 000 | Oma rahoitusosuus:

  Maa-alueiden myynti | 66 200 |
| Kolmannen osapuolen lainan takaisinmaksu | [20 000–25 000] | Tytäryhtiöiden myynti | [9 000–12 000] |
| Irtisanomiskorvaukset | [25 000–30 000] | Moottoreiden myynti | [9 000–12 000] |
| Rakenneuudistuskustannukset | [13 000–16 000] | Kolmansien osapuolten rahoitusosuus

  Pankkivelka | [20 000–25 000] |
| Pääomamenot | [13 000–16 000] |
| Käyttöpääoman muutos/nettotappiot | [50 000–60 000] |
| Huoltovarausmaksut | [40 000–50 000] % | Julkinen rahoitus:

  valtion pääoma | 130 000 |
| Yhteensä | 238 000 | | 238 000 |

(49)

Pankkilaina, jonka arvo on [20–25] miljoonaa euroa, otetaan vasta tilikaudella 2014, eikä Air Malta ole sen vuoksi vielä saanut neuvotteluja päätökseen.

Taulukko 6

Rahoituksen lähteet ja käyttö 2011–2016

(milj. euroa)

Käyttö

Tilikaudet 2011–2016

Lähteet

Tilikaudet 2011–2016

Pelastamistuen takaisinmaksu

52 000

Oma rahoitusosuus:

Maa-alueiden myynti

66 200

Kolmannen osapuolen lainan takaisinmaksu

[20 000–25 000]

Tytäryhtiöiden myynti

[9 000–12 000]

Irtisanomiskorvaukset

[25 000–30 000]

Moottoreiden myynti

[9 000–12 000]

Rakenneuudistuskustannukset

[13 000–16 000]

Kolmansien osapuolten rahoitusosuus

Pankkivelka

[20 000–25 000]

Pääomamenot

[13 000–16 000]

Käyttöpääoman muutos/nettotappiot

[50 000–60 000]

Huoltovarausmaksut

[40 000–50 000] %

Julkinen rahoitus:

valtion pääoma

130 000

Yhteensä

238 000

238 000

2.5   Menettelyn aloittamista koskeva päätös

| (50) | Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 25 päivänä tammikuuta 2012. Päätöksessään komissio esitti epäilyjä, jotka liittyvät yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, nimittäin rakenneuudistussuunnitelman edelliseen versioon sisältyvien optimististen ennusteiden realisoitumismahdollisuuksiin. Suunnitelman mukaan kannattavuus palautuisi vuoteen 2016 mennessä ja olisi samalla tasolla kuin merkittävimpien halpalentoyhtiöiden, kuten Ryanair, tai perinteisten liikenteenharjoittajien, kuten Lufthansa, kannattavuus. Komissio esittämät epäilyt koskivat erityisesti oletettuja vaikutuksia, joita olisi liitännäistuloilla, sopimusneuvottelujen kautta saavutettavilla kustannussäästöillä, markkinoiden kasvulla, tuotoilla ja kustannusinflaation jättämisellä Air Maltan rakenneuudistussuunnitelman ulkopuolelle. Lisäksi Maltan viranomaisia pyydettiin selventämään skenaariossa esitettyä analyysia. |
| --- | --- |

(50)

Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 25 päivänä tammikuuta 2012. Päätöksessään komissio esitti epäilyjä, jotka liittyvät yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen, nimittäin rakenneuudistussuunnitelman edelliseen versioon sisältyvien optimististen ennusteiden realisoitumismahdollisuuksiin. Suunnitelman mukaan kannattavuus palautuisi vuoteen 2016 mennessä ja olisi samalla tasolla kuin merkittävimpien halpalentoyhtiöiden, kuten Ryanair, tai perinteisten liikenteenharjoittajien, kuten Lufthansa, kannattavuus. Komissio esittämät epäilyt koskivat erityisesti oletettuja vaikutuksia, joita olisi liitännäistuloilla, sopimusneuvottelujen kautta saavutettavilla kustannussäästöillä, markkinoiden kasvulla, tuotoilla ja kustannusinflaation jättämisellä Air Maltan rakenneuudistussuunnitelman ulkopuolelle. Lisäksi Maltan viranomaisia pyydettiin selventämään skenaariossa esitettyä analyysia.

| (51) | Ehdotettujen vastasuoritteiden osalta komissio epäili, voidaanko ehdotettua kokonaiskapasiteetin supistamista eli tarjottujen istuinkilometrien vähentämistä 20 prosentilla pitää vastasuoritteena, koska se sisältää myös tappiollisia reittejä, joiden lopettaminen on välttämätöntä kannattavuuden palauttamiseksi. Lisäksi komissio pyysi tarkennuksia tiettyjen tappiottomien reittien kannattavuuslaskelmista sekä lisätietoja, jotka osoittaisivat, että ehdotetut toimenpiteet riittävät kompensoimaan kilpailun kohtuuttoman vääristymisen, joka aiheutuu valtiontuesta. |
| --- | --- |

(51)

Ehdotettujen vastasuoritteiden osalta komissio epäili, voidaanko ehdotettua kokonaiskapasiteetin supistamista eli tarjottujen istuinkilometrien vähentämistä 20 prosentilla pitää vastasuoritteena, koska se sisältää myös tappiollisia reittejä, joiden lopettaminen on välttämätöntä kannattavuuden palauttamiseksi. Lisäksi komissio pyysi tarkennuksia tiettyjen tappiottomien reittien kannattavuuslaskelmista sekä lisätietoja, jotka osoittaisivat, että ehdotetut toimenpiteet riittävät kompensoimaan kilpailun kohtuuttoman vääristymisen, joka aiheutuu valtiontuesta.

| (52) | Kapasiteetin vähentämisen lisäksi komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, voitaisiinko tappiottomien omaisuuserien ehdotettua myyntiä pitää vastasuoritteena, kun otetaan huomioon, että pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohdan mukaan toimenpide olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema. |
| --- | --- |

(52)

Kapasiteetin vähentämisen lisäksi komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, voitaisiinko tappiottomien omaisuuserien ehdotettua myyntiä pitää vastasuoritteena, kun otetaan huomioon, että pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohdan mukaan toimenpide olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema.

| (53) | Yrityksen oman rahoitusosuuden osalta komissio esitti epäilyjä sen tosiasiallisuudesta ja siitä, jätetäänkö sen ulkopuolelle kaikki arvioidut tulevat voitot, kuten pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 43 kohdassa edellytetään. Komissio pyysi erityisesti selvittämään Air Maltan tytäryhtiöiden myyntiä, suunnitellun 20 miljoonan euron lainan saatavuutta ja sitä, toteutettiinko moottoreiden myynti rakenneuudistuksen aikana. |
| --- | --- |

(53)

Yrityksen oman rahoitusosuuden osalta komissio esitti epäilyjä sen tosiasiallisuudesta ja siitä, jätetäänkö sen ulkopuolelle kaikki arvioidut tulevat voitot, kuten pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 43 kohdassa edellytetään. Komissio pyysi erityisesti selvittämään Air Maltan tytäryhtiöiden myyntiä, suunnitellun 20 miljoonan euron lainan saatavuutta ja sitä, toteutettiinko moottoreiden myynti rakenneuudistuksen aikana.

| (54) | Lisäksi komissio pyysi lisähuomautuksia siitä, onko suunnitelma tuen ainutkertaisuuden periaatteen mukainen siltä osin kuin on kyse Maltan huhtikuussa 2004 toteuttaman 57 miljoonan euron pääomankorotuksesta. |
| --- | --- |

(54)

Lisäksi komissio pyysi lisähuomautuksia siitä, onko suunnitelma tuen ainutkertaisuuden periaatteen mukainen siltä osin kuin on kyse Maltan huhtikuussa 2004 toteuttaman 57 miljoonan euron pääomankorotuksesta.

3.   MALTAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (55) | Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Malta esitti huomautuksia ja selvityksiä kaikista komission päätöksessä esitetyistä seikoista ja totesi, että ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma noudattaa kaikkia pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistettuja edellytyksiä. Lisäksi Malta toimitti päivitettyjä tietoja, joista käy ilmi, että rakenneuudistusprosessissa on jo saavutettu merkittävää edistystä. |
| --- | --- |

(55)

Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Malta esitti huomautuksia ja selvityksiä kaikista komission päätöksessä esitetyistä seikoista ja totesi, että ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma noudattaa kaikkia pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistettuja edellytyksiä. Lisäksi Malta toimitti päivitettyjä tietoja, joista käy ilmi, että rakenneuudistusprosessissa on jo saavutettu merkittävää edistystä.

| (56) | Kannattavuuden palauttamista koskevista ennusteista esitettyjen epäilyjen johdosta Air Malta tarkisti ennusteitaan (ks. taulukko 3), niin että käyttökate (EBIT) olisi [3–5] prosenttia tilikaudella 2016, mikä on vähemmän kuin Ryanairin ja Lufthansan saavuttamat marginaalit. Kannattavuuden väheneminen johtuu pääasiassa polttoaine-ennusteiden tarkistamisesta. |
| --- | --- |

(56)

Kannattavuuden palauttamista koskevista ennusteista esitettyjen epäilyjen johdosta Air Malta tarkisti ennusteitaan (ks. taulukko 3), niin että käyttökate (EBIT) olisi [3–5] prosenttia tilikaudella 2016, mikä on vähemmän kuin Ryanairin ja Lufthansan saavuttamat marginaalit. Kannattavuuden väheneminen johtuu pääasiassa polttoaine-ennusteiden tarkistamisesta.

| (57) | Air Malta toimitti perusteltuja huomautuksia liitännäistuloista ja osoitti, että ne ovat [3–5] prosenttia matkustajatuloista tilikaudella 2016, mikä on huomattavasti vähemmän kuin suoraan kilpailevien halpalentoyhtiöiden (esimerkiksi Ryanair ja easyJet) sekä muiden liitännäistulostrategiaa soveltavien reittilentoyhtiöiden (kuten Aer Lingus) saavuttamat prosenttiosuudet. Mitä tulee kustannusten vähentämiseen neuvottelemalla sopimukset uudelleen, Air Malta vahvisti, että käydyissä neuvotteluissa on jo saavutettu yli [4–6] miljoonan euron vuotuiset säästöt ja suunnitteilla on lisäsäästöjä, joiden ansiosta sopimusperusteisten säästöjen kokonaismäärä olisi [9–11] miljoonaa euroa aiemmin arvioidun [7–9] miljoonan euron sijaan. |
| --- | --- |

(57)

Air Malta toimitti perusteltuja huomautuksia liitännäistuloista ja osoitti, että ne ovat [3–5] prosenttia matkustajatuloista tilikaudella 2016, mikä on huomattavasti vähemmän kuin suoraan kilpailevien halpalentoyhtiöiden (esimerkiksi Ryanair ja easyJet) sekä muiden liitännäistulostrategiaa soveltavien reittilentoyhtiöiden (kuten Aer Lingus) saavuttamat prosenttiosuudet. Mitä tulee kustannusten vähentämiseen neuvottelemalla sopimukset uudelleen, Air Malta vahvisti, että käydyissä neuvotteluissa on jo saavutettu yli [4–6] miljoonan euron vuotuiset säästöt ja suunnitteilla on lisäsäästöjä, joiden ansiosta sopimusperusteisten säästöjen kokonaismäärä olisi [9–11] miljoonaa euroa aiemmin arvioidun [7–9] miljoonan euron sijaan.

| (58) | Maltan viranomaiset ovat myös tarkistaneet Maltan markkinoiden kasvua koskevia olettamuksiaan ja leikanneet vuotuista kasvuvauhtiennustetta 5,9 prosentista 4 prosenttiin vuodessa vuoteen 2016 ulottuvalla kaudella. Lisäksi oletetaan, että kuljetettujen matkustajien määrä vähenee [2–4] prosenttia vuodessa tilikausilla 2011–2013 (kapasiteetin vähennyksen mukaisesti). Tämän jälkeen oletetaan, että vuotuinen matkustajamäärä kasvaa [2–4] prosenttia tilikausilla 2013–2016. Tämä kasvuvauhti on edelleen heikompi kuin markkinoiden keskimääräinen kasvu koko kaudella. |
| --- | --- |

(58)

Maltan viranomaiset ovat myös tarkistaneet Maltan markkinoiden kasvua koskevia olettamuksiaan ja leikanneet vuotuista kasvuvauhtiennustetta 5,9 prosentista 4 prosenttiin vuodessa vuoteen 2016 ulottuvalla kaudella. Lisäksi oletetaan, että kuljetettujen matkustajien määrä vähenee [2–4] prosenttia vuodessa tilikausilla 2011–2013 (kapasiteetin vähennyksen mukaisesti). Tämän jälkeen oletetaan, että vuotuinen matkustajamäärä kasvaa [2–4] prosenttia tilikausilla 2013–2016. Tämä kasvuvauhti on edelleen heikompi kuin markkinoiden keskimääräinen kasvu koko kaudella.

| (59) | Malta on selventänyt, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan keskikasvu jäisi alle 2 prosentin kyseisellä ajanjaksolla (matkustajatulot, mukaan lukien liitännäistulot / kaikki matkustajat). Tämä vastaa useita eurooppalaisia reittilentoyhtiöitä (kuten Aer Lingusia tai IAG:tä) koskevia ennusteita, ja se on alempi kuin suoraan kilpailevia halpalentoyhtiöitä (easyJet ja Ryanair) koskevat kasvuennusteet. Maltan viranomaiset ovat myös mukauttaneet kustannusinflaatiota koskevia oletuksiaan erityisesti ilma-alusten vuokrien ja ennakoitujen polttoainekustannusten osalta ja selventäneet skenaariossa esitetyssä analyysissa annettuja oletuksia, mukaan lukien poikkeamat EBIT:stä. |
| --- | --- |

(59)

Malta on selventänyt, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan keskikasvu jäisi alle 2 prosentin kyseisellä ajanjaksolla (matkustajatulot, mukaan lukien liitännäistulot / kaikki matkustajat). Tämä vastaa useita eurooppalaisia reittilentoyhtiöitä (kuten Aer Lingusia tai IAG:tä) koskevia ennusteita, ja se on alempi kuin suoraan kilpailevia halpalentoyhtiöitä (easyJet ja Ryanair) koskevat kasvuennusteet. Maltan viranomaiset ovat myös mukauttaneet kustannusinflaatiota koskevia oletuksiaan erityisesti ilma-alusten vuokrien ja ennakoitujen polttoainekustannusten osalta ja selventäneet skenaariossa esitetyssä analyysissa annettuja oletuksia, mukaan lukien poikkeamat EBIT:stä.

| (60) | Ehdotettujen vastasuoritteiden osalta Maltan viranomaiset antoivat yksityiskohtaisia lisätietoja reittien kannattavuuslaskennasta siltä osin kuin on kyse niiden osuudesta kiinteisiin ja muuttuviin suoriin toiminta- ja yleiskustannuksiin. Maltan viranomaiset toistivat, että sen kahden voitollisen vakuutusyhtiön myyntiä voidaan pitää asianmukaisena vastasuoritteena, sillä se tarjosi Air Maltalle kustannustehokkaita vakuutusratkaisuja, ja että molemmat yritykset olivat merkittäviä toimijoita paikallisilla ilmailuvakuutusmarkkinoilla. Koska Air Malta on pieni lentoyhtiö, sen yleiskustannusten osuus kokonaiskustannuksista on suuri, mikä johtuu lentoliikenteen harjoittamiseen liittyvistä toiminnallisista vaatimuksista. Kapasiteetin liiallinen vähentäminen vaarantaisi näin ollen lentoyhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. |
| --- | --- |

(60)

Ehdotettujen vastasuoritteiden osalta Maltan viranomaiset antoivat yksityiskohtaisia lisätietoja reittien kannattavuuslaskennasta siltä osin kuin on kyse niiden osuudesta kiinteisiin ja muuttuviin suoriin toiminta- ja yleiskustannuksiin. Maltan viranomaiset toistivat, että sen kahden voitollisen vakuutusyhtiön myyntiä voidaan pitää asianmukaisena vastasuoritteena, sillä se tarjosi Air Maltalle kustannustehokkaita vakuutusratkaisuja, ja että molemmat yritykset olivat merkittäviä toimijoita paikallisilla ilmailuvakuutusmarkkinoilla. Koska Air Malta on pieni lentoyhtiö, sen yleiskustannusten osuus kokonaiskustannuksista on suuri, mikä johtuu lentoliikenteen harjoittamiseen liittyvistä toiminnallisista vaatimuksista. Kapasiteetin liiallinen vähentäminen vaarantaisi näin ollen lentoyhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.

| (61) | Yrityksen oman rahoitusosuuden osalta Maltan viranomaiset vahvistivat, että kaikkien tytäryhtiöiden myynnit tapahtuvat avoimella, kilpailuun perustuvalla, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla. Maltan viranomaiset toimittivat lisätietoja myös moottorien myynnistä ja tilikaudella 2014 otettavasta [20–25] miljoonan euron rahoitusjärjestelystä sekä vahvistivat [25–30] miljoonan euron tilapäislainaa koskevan sopimuksen tekemisen. |
| --- | --- |

(61)

Yrityksen oman rahoitusosuuden osalta Maltan viranomaiset vahvistivat, että kaikkien tytäryhtiöiden myynnit tapahtuvat avoimella, kilpailuun perustuvalla, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla. Maltan viranomaiset toimittivat lisätietoja myös moottorien myynnistä ja tilikaudella 2014 otettavasta [20–25] miljoonan euron rahoitusjärjestelystä sekä vahvistivat [25–30] miljoonan euron tilapäislainaa koskevan sopimuksen tekemisen.

| (62) | Ainutkertaisuuden periaatteen osalta Maltan viranomaiset toimittivat liiketoimintasuunnitelman, jonka perusteella pääomaa korotettiin 57 miljoonalla eurolla vuonna 2004, ja osoittivat, että tämä toimi olisi katsottava markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(62)

Ainutkertaisuuden periaatteen osalta Maltan viranomaiset toimittivat liiketoimintasuunnitelman, jonka perusteella pääomaa korotettiin 57 miljoonalla eurolla vuonna 2004, ja osoittivat, että tämä toimi olisi katsottava markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaiseksi.

4.   ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (63) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana komissio sai huomautuksia kuudelta asianomaiselta, jotka ovat Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, eli British Airwaysin ja Iberian omistava holdingyhtiö); Maltan kauppa-, yritys- ja teollisuuskamari; Airline Pilots Association Malta (ALPA); Malta Hotels and Restaurant Association (MHRA) ja konsultti, joka ei halua paljastaa henkilöllisyyttään. |
| --- | --- |

(63)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana komissio sai huomautuksia kuudelta asianomaiselta, jotka ovat Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, eli British Airwaysin ja Iberian omistava holdingyhtiö); Maltan kauppa-, yritys- ja teollisuuskamari; Airline Pilots Association Malta (ALPA); Malta Hotels and Restaurant Association (MHRA) ja konsultti, joka ei halua paljastaa henkilöllisyyttään.

| (64) | Maltan kauppakamarin, ALPA:n ja MHRA:n huomautuksissa kannatettiin Air Maltan liiketoiminnan jatkuvuutta ja korostettiin sen tärkeyttä koko Maltan taloudelle, erityisesti matkailualalle. Komissiota pyydettiin ottamaan rakenneuudistussuunnitelman arvioinnissa huomioon asian erityispiirteet ja Air Maltan pieni koko. |
| --- | --- |

(64)

Maltan kauppakamarin, ALPA:n ja MHRA:n huomautuksissa kannatettiin Air Maltan liiketoiminnan jatkuvuutta ja korostettiin sen tärkeyttä koko Maltan taloudelle, erityisesti matkailualalle. Komissiota pyydettiin ottamaan rakenneuudistussuunnitelman arvioinnissa huomioon asian erityispiirteet ja Air Maltan pieni koko.

| (65) | Ryanairin ja IAG:n esittämät kriittiset huomautukset koskevat pääasiassa jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjä epäilyjä elinkelpoisuuden palauttamisesta ja sen perustana olevista oletuksista. Ryanair toteaa, että Air Maltan lentokaluston pieni koko estää sitä hyödyntämästä mittakaavaetuja ja yhdentymistä. Tätä vaikeuttaa entisestään lentokaluston lukumäärän supistaminen. Lisäksi Ryanair ja nimettömänä pysyttelevä konsultti arvostelevat maakauppaa, koska sitä ei toteuteta avoimella tarjouskilpailulla, ja väittävät, että Malta toivoo pystyvänsä antamaan näin lisäapua Air Maltalle. |
| --- | --- |

(65)

Ryanairin ja IAG:n esittämät kriittiset huomautukset koskevat pääasiassa jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjä epäilyjä elinkelpoisuuden palauttamisesta ja sen perustana olevista oletuksista. Ryanair toteaa, että Air Maltan lentokaluston pieni koko estää sitä hyödyntämästä mittakaavaetuja ja yhdentymistä. Tätä vaikeuttaa entisestään lentokaluston lukumäärän supistaminen. Lisäksi Ryanair ja nimettömänä pysyttelevä konsultti arvostelevat maakauppaa, koska sitä ei toteuteta avoimella tarjouskilpailulla, ja väittävät, että Malta toivoo pystyvänsä antamaan näin lisäapua Air Maltalle.

| (66) | Potilaiden hoitoon kuljettamisesta ulkomaille ja kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvista yhteyksistä EU:n ulkopuolisiin kohteisiin Ryanair viittaa julkisen palvelun velvoitteita koskevaan lainsäädäntöön, erityisesti asetukseen (EY) N:o 1008/2008, jonka mukaan julkisen palvelun velvoitteet on otettava käyttöön avoimen tarjouskilpailun jälkeen ja niistä on maksettava korvaus sellaisten kustannusten analyysin perusteella, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. Ryanair varoittaa oletetun julkisen palvelun velvoitteen soveltamisesta jälkikäteen rakenneuudistussuunnitelman perustelemiseksi ja kehottaa komissiota tarkastelemaan tätä kysymystä erityisesti sen määrittämiseksi, onko tällainen korvaus määritetty. |
| --- | --- |

(66)

Potilaiden hoitoon kuljettamisesta ulkomaille ja kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvista yhteyksistä EU:n ulkopuolisiin kohteisiin Ryanair viittaa julkisen palvelun velvoitteita koskevaan lainsäädäntöön, erityisesti asetukseen (EY) N:o 1008/2008, jonka mukaan julkisen palvelun velvoitteet on otettava käyttöön avoimen tarjouskilpailun jälkeen ja niistä on maksettava korvaus sellaisten kustannusten analyysin perusteella, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä. Ryanair varoittaa oletetun julkisen palvelun velvoitteen soveltamisesta jälkikäteen rakenneuudistussuunnitelman perustelemiseksi ja kehottaa komissiota tarkastelemaan tätä kysymystä erityisesti sen määrittämiseksi, onko tällainen korvaus määritetty.

5.   MALTAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSISTA

| (67) | Maltan viranomaiset käsittelivät yksityiskohtaisesti kaikkia kolmansien osapuolten esittämiä väitteitä omissa huomautuksissaan. Maltan viranomaiset kiistivät väitteet, jotka koskivat Air Maltan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, ja totesivat, että lentoyhtiön tappiokierre on jo kääntynyt. |
| --- | --- |

(67)

Maltan viranomaiset käsittelivät yksityiskohtaisesti kaikkia kolmansien osapuolten esittämiä väitteitä omissa huomautuksissaan. Maltan viranomaiset kiistivät väitteet, jotka koskivat Air Maltan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, ja totesivat, että lentoyhtiön tappiokierre on jo kääntynyt.

| (68) | Air Maltan kaupallisena strategiana on olla ”lomakohdelentoyhtiö”, ja sen toiminnan painopiste on paikallisella lentoasemalla. Yrityksen tuloksen kääntyminen nousuun saavutetaan lisäksi vähentämällä huomattavasti tuhlausta ja tappioita sekä muuttamalla yrityksen työkäytäntöjä. |
| --- | --- |

(68)

Air Maltan kaupallisena strategiana on olla ”lomakohdelentoyhtiö”, ja sen toiminnan painopiste on paikallisella lentoasemalla. Yrityksen tuloksen kääntyminen nousuun saavutetaan lisäksi vähentämällä huomattavasti tuhlausta ja tappioita sekä muuttamalla yrityksen työkäytäntöjä.

| (69) | Väitteestä, jonka mukaan Air Malta ei pysty hyötymään mittakaavaeduista, Maltan viranomaiset toteavat, että lentoliikennealan toimintakustannukset ovat luonteeltaan vaihtelevia (yhteensä [60–70] prosenttia Air Maltan tapauksessa). Näitä ovat esimerkiksi polttoainekustannukset, lentokoneiden vuokraus ja huolto, laskeutumis-, navigointi- ja lentomiehistökustannukset, joita ohjaavat säännellyt markkinahinnat. Tämä rajoittaa jossakin määrin myös mittakaavaetuja, joista lentoyhtiö voisi hyötyä. |
| --- | --- |

(69)

Väitteestä, jonka mukaan Air Malta ei pysty hyötymään mittakaavaeduista, Maltan viranomaiset toteavat, että lentoliikennealan toimintakustannukset ovat luonteeltaan vaihtelevia (yhteensä [60–70] prosenttia Air Maltan tapauksessa). Näitä ovat esimerkiksi polttoainekustannukset, lentokoneiden vuokraus ja huolto, laskeutumis-, navigointi- ja lentomiehistökustannukset, joita ohjaavat säännellyt markkinahinnat. Tämä rajoittaa jossakin määrin myös mittakaavaetuja, joista lentoyhtiö voisi hyötyä.

| (70) | Strategisen omaisuuden arvonmäärityksestä ja myynnistä valtiolle Maltan viranomaiset toteavat, että arvonmäärityksen suoritti ulkopuolinen, riippumaton arvioija [...], jolla ei ollut eturistiriitoja, ja että arvonmääritys perustuu yksityiskohtaiseen raporttiin, jossa noudatetaan kansainvälisen arvonmääritysstandardeja antavan komitean vahvistamia arvonmääritysstandardeja. Todisteena tämän liiketoimen järkevyydestä ovat yrityksen uudet tarpeet (huomattavasti vähäisempi henkilöstömäärä) ja kulttuurin muutos, mikä edellyttää henkilöstön sijoittamista yhteen nykyaikaiseen toimistoon. Sen vuoksi lentoyhtiö myi omaisuutta, jota se ei enää tarvinnut. Maltan viranomaiset väittävät, että Maltan maaresurssien vähäisyyden vuoksi ilmailupuiston perustamista tälle maa-alalle koskeva strategia laadittiin useita vuosia ennen Air Maltan rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(70)

Strategisen omaisuuden arvonmäärityksestä ja myynnistä valtiolle Maltan viranomaiset toteavat, että arvonmäärityksen suoritti ulkopuolinen, riippumaton arvioija [...], jolla ei ollut eturistiriitoja, ja että arvonmääritys perustuu yksityiskohtaiseen raporttiin, jossa noudatetaan kansainvälisen arvonmääritysstandardeja antavan komitean vahvistamia arvonmääritysstandardeja. Todisteena tämän liiketoimen järkevyydestä ovat yrityksen uudet tarpeet (huomattavasti vähäisempi henkilöstömäärä) ja kulttuurin muutos, mikä edellyttää henkilöstön sijoittamista yhteen nykyaikaiseen toimistoon. Sen vuoksi lentoyhtiö myi omaisuutta, jota se ei enää tarvinnut. Maltan viranomaiset väittävät, että Maltan maaresurssien vähäisyyden vuoksi ilmailupuiston perustamista tälle maa-alalle koskeva strategia laadittiin useita vuosia ennen Air Maltan rakenneuudistusta.

| (71) | Julkisten palvelujen osalta Maltan viranomaiset vahvistivat, että lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä koskevaan asetukseen (EY) N:o 1008/2008 perustuvaa julkisen palvelun velvoitetta ei ole otettu käyttöön eikä sitä suunnitella käytettävän tulevaisuudessakaan. Näin ollen valtion korvausta ei ole maksettu eikä sitä makseta. Sen vuoksi Air Malta ei ole koskaan saanut julkisista varoista korvausta mahdollisista palveluista, joita se tarjoaa Maltalle ja Maltalta suuntautuvassa lentoliikenteessä, potilaiden kuljetus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(71)

Julkisten palvelujen osalta Maltan viranomaiset vahvistivat, että lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä koskevaan asetukseen (EY) N:o 1008/2008 perustuvaa julkisen palvelun velvoitetta ei ole otettu käyttöön eikä sitä suunnitella käytettävän tulevaisuudessakaan. Näin ollen valtion korvausta ei ole maksettu eikä sitä makseta. Sen vuoksi Air Malta ei ole koskaan saanut julkisista varoista korvausta mahdollisista palveluista, joita se tarjoaa Maltalle ja Maltalta suuntautuvassa lentoliikenteessä, potilaiden kuljetus mukaan luettuna.

6.   TUEN ARVIOINTI

6.1   Valtiontuen olemassaolo

| (72) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(72)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (73) | Valtionavun käsitettä sovelletaan mihin tahansa suoraan tai välillisesti myönnettyyn etuun, joka on rahoitettu valtion varoin joko itse valtion tai siirretyn toimivallan nojalla välittäjänä toimivan elimen toimesta. |
| --- | --- |

(73)

Valtionavun käsitettä sovelletaan mihin tahansa suoraan tai välillisesti myönnettyyn etuun, joka on rahoitettu valtion varoin joko itse valtion tai siirretyn toimivallan nojalla välittäjänä toimivan elimen toimesta.

| (74) | Tässä yhteydessä Maltan viranomaisten päätös myöntää uutta pääomaa 130 miljoonaa euroa on pidettävä valtiontukena. Pääomasijoituksessa on kyse valtion varoista, ja se muodostaa valikoivan edun Air Maltalle, koska se parantaa yrityksen taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(74)

Tässä yhteydessä Maltan viranomaisten päätös myöntää uutta pääomaa 130 miljoonaa euroa on pidettävä valtiontukena. Pääomasijoituksessa on kyse valtion varoista, ja se muodostaa valikoivan edun Air Maltalle, koska se parantaa yrityksen taloudellista tilannetta.

| (75) | Toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun, koska Air Malta kilpailee muiden Euroopan unionin lentoyhtiöiden kanssa erityisesti sen jälkeen kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (ns. kolmas paketti) tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Kyseisen toimenpiteen ansiosta Air Malta voi jatkaa toimintaansa, joten sen ei tarvitse kohdata seurauksia, jotka yleensä johtuvat sen heikoista taloudellisista tuloksista, ja sen vuoksi toimenpide vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(75)

Toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun, koska Air Malta kilpailee muiden Euroopan unionin lentoyhtiöiden kanssa erityisesti sen jälkeen kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (ns. kolmas paketti) tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Kyseisen toimenpiteen ansiosta Air Malta voi jatkaa toimintaansa, joten sen ei tarvitse kohdata seurauksia, jotka yleensä johtuvat sen heikoista taloudellisista tuloksista, ja sen vuoksi toimenpide vääristää kilpailua.

| (76) | Näillä edellytyksillä pääomasijoitus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Maltan viranomaiset eivät ole kiistäneet tätä päätelmää. |
| --- | --- |

(76)

Näillä edellytyksillä pääomasijoitus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Maltan viranomaiset eivät ole kiistäneet tätä päätelmää.

6.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti

| (77) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan valtion tuki on mahdollista hyväksyä tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(77)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan valtion tuki on mahdollista hyväksyä tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (78) | Komissio katsoo, että nyt tarkasteltava toimenpide on rakenneuudistustukea, jota on arvioitava pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa ja vuoden 1994 lentoliikenteen suuntaviivoissa (15) esitettyjen kriteerien perusteella, jotta voidaan määrittää, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Komissio katsoo, että nyt tarkasteltava toimenpide on rakenneuudistustukea, jota on arvioitava pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa ja vuoden 1994 lentoliikenteen suuntaviivoissa (15) esitettyjen kriteerien perusteella, jotta voidaan määrittää, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (79) | Komissio myöntää, että Maltan viranomaiset ovat sitoutuneet noudattamaan täytäntöönpanokieltoa (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 34 kohdan mukaisesti), eikä Air Maltalle ole myönnetty minkäänlaista tukea (lukuun ottamatta pelastamistukea, jonka komissio hyväksyi 15 päivänä marraskuuta 2010). |
| --- | --- |

(79)

Komissio myöntää, että Maltan viranomaiset ovat sitoutuneet noudattamaan täytäntöönpanokieltoa (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 34 kohdan mukaisesti), eikä Air Maltalle ole myönnetty minkäänlaista tukea (lukuun ottamatta pelastamistukea, jonka komissio hyväksyi 15 päivänä marraskuuta 2010).

6.2.1   Tukikelpoisuus

| (80) | Tukikelpoisuuden osalta pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 33 kohdassa todetaan, että yritystä on voitava pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. 9–13 kohta). |
| --- | --- |

(80)

Tukikelpoisuuden osalta pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 33 kohdassa todetaan, että yritystä on voitava pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. 9–13 kohta).

| (81) | Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 9 kohdan mukaan komissio katsoo, että on kysymys vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. |
| --- | --- |

(81)

Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 9 kohdan mukaan komissio katsoo, että on kysymys vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.

| (82) | Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevana yrityksenä pidetään yhtiötä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(82)

Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevana yrityksenä pidetään yhtiötä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana.

| (83) | Komissio toteaa, että Air Malta on yhtiö, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt lähes koko merkityn pääomansa eikä pysty täyttämään nykyisiä velvollisuuksiaan. Air Malta katsottiin vaikeuksissa olevaksi yritykseksi jo päätöksessä, jossa yrityksen pelastamistuki hyväksyttiin (16). Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 25 kohdan mukaan jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma tai todisteet siitä, että tuki on maksettu kokonaisuudessaan takaisin. Maltan viranomaiset ovat asianmukaisesti ilmoittaneet rakenneuudistussuunnitelmasta kuuden kuukauden määräajan kuluessa. Air Maltan tilanne ei ole tänä suhteellisen lyhyenä aikana muuttunut merkittävästi, joten se tarvitsee rakenneuudistustukea elinkelpoisuutensa palauttamiseksi ja täyttää edelleen selkeästi pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa vahvistetut kriteerit. Näin ollen Air Malta täyttää vaikeuksissa olevan yrityksen edellytykset samoista syistä, jotka esitettiin pelastamistukea koskevassa päätöksessä (7–13 ja 45 kohta). |
| --- | --- |

(83)

Komissio toteaa, että Air Malta on yhtiö, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt lähes koko merkityn pääomansa eikä pysty täyttämään nykyisiä velvollisuuksiaan. Air Malta katsottiin vaikeuksissa olevaksi yritykseksi jo päätöksessä, jossa yrityksen pelastamistuki hyväksyttiin (16). Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 25 kohdan mukaan jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma tai todisteet siitä, että tuki on maksettu kokonaisuudessaan takaisin. Maltan viranomaiset ovat asianmukaisesti ilmoittaneet rakenneuudistussuunnitelmasta kuuden kuukauden määräajan kuluessa. Air Maltan tilanne ei ole tänä suhteellisen lyhyenä aikana muuttunut merkittävästi, joten se tarvitsee rakenneuudistustukea elinkelpoisuutensa palauttamiseksi ja täyttää edelleen selkeästi pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa vahvistetut kriteerit. Näin ollen Air Malta täyttää vaikeuksissa olevan yrityksen edellytykset samoista syistä, jotka esitettiin pelastamistukea koskevassa päätöksessä (7–13 ja 45 kohta).

| (84) | Suuntaviivojen 12 kohdan mukaan vastaperustetulle yritykselle ei voida myöntää pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

(84)

Suuntaviivojen 12 kohdan mukaan vastaperustetulle yritykselle ei voida myöntää pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla.

| (85) | Air Malta perustettiin vuonna 1974, eikä sitä sen vuoksi voida katsoa vastaperustetuksi yritykseksi. |
| --- | --- |

(85)

Air Malta perustettiin vuonna 1974, eikä sitä sen vuoksi voida katsoa vastaperustetuksi yritykseksi.

| (86) | Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 13 kohdan mukaan yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. Jos vaikeuksissa oleva yritys perustaa tytäryhtiön, vaikeuksissa olevaa yritystä ja sen määräysvallassa olevaa tytäryhtiötä pidetään yhtymänä ja niille voidaan myöntää tukea tämän kohdan mukaisin edellytyksin. |
| --- | --- |

(86)

Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 13 kohdan mukaan yhtymään kuuluva tai yhtymän haltuun joutuva yritys voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea vain silloin, kun voidaan osoittaa, että vaikeudet kohdistuvat ainoastaan tähän yritykseen eikä niiden aiheuttajana ole sattumanvarainen kustannustenjako yhtymän sisällä, ja että nämä vaikeudet ovat niin vakavia, ettei yhtymä pysty selviytymään niistä itse. Jos vaikeuksissa oleva yritys perustaa tytäryhtiön, vaikeuksissa olevaa yritystä ja sen määräysvallassa olevaa tytäryhtiötä pidetään yhtymänä ja niille voidaan myöntää tukea tämän kohdan mukaisin edellytyksin.

| (87) | Air Malta plc. muodostaa yhtymän yhdessä tytäryhtiöidensä kanssa (ks. johdanto-osan 10 kappale). Yhtymän kirjanpito osoittaa, että lentoyhtiö, vaikka se kuuluu suurempaan yritysryhmään, muodostaa 94 prosenttia Air Malta -yhtymän liikevaihdosta eikä mikään muu yhtymän osa pysty rahoittamaan lentoyhtiön rakenneuudistusta. Lisäksi kirjanpito osoittaa, että lentoyhtiön tappiot liittyvät lentoyhtiöön itseensä eivätkä muuhun yhtymän osaan. |
| --- | --- |

(87)

Air Malta plc. muodostaa yhtymän yhdessä tytäryhtiöidensä kanssa (ks. johdanto-osan 10 kappale). Yhtymän kirjanpito osoittaa, että lentoyhtiö, vaikka se kuuluu suurempaan yritysryhmään, muodostaa 94 prosenttia Air Malta -yhtymän liikevaihdosta eikä mikään muu yhtymän osa pysty rahoittamaan lentoyhtiön rakenneuudistusta. Lisäksi kirjanpito osoittaa, että lentoyhtiön tappiot liittyvät lentoyhtiöön itseensä eivätkä muuhun yhtymän osaan.

| (88) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että Air Maltan vaikeudet eivät johdu sattumanvaraisesta kustannustenjaosta yhtymän sisällä, vaan johtuvat sen ydinliiketoiminnan heikosta tulokehityksestä. Ongelmat ovat liian vakavia, jotta yhtymä pystyisi ratkaisemaan ne itse, etenkin, koska monet tytäryhtiöt ovat tappiollisia ja kannattavien tytäryhtiöiden myönteinen vaikutus on aivan liian vähäinen, jotta sillä voitaisiin korvata Air Maltan ydinliiketoiminnan tappiot. |
| --- | --- |

(88)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että Air Maltan vaikeudet eivät johdu sattumanvaraisesta kustannustenjaosta yhtymän sisällä, vaan johtuvat sen ydinliiketoiminnan heikosta tulokehityksestä. Ongelmat ovat liian vakavia, jotta yhtymä pystyisi ratkaisemaan ne itse, etenkin, koska monet tytäryhtiöt ovat tappiollisia ja kannattavien tytäryhtiöiden myönteinen vaikutus on aivan liian vähäinen, jotta sillä voitaisiin korvata Air Maltan ydinliiketoiminnan tappiot.

6.2.2   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (89) | Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 35 kohdassa määrätään erityisesti, että rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. |
| --- | --- |

(89)

Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 35 kohdassa määrätään erityisesti, että rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella.

| (90) | Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen uudistamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta rakenneuudistuksen läpikäynyt yritys voi kilpailla markkinoilla omin voimin (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 37 kohta). |
| --- | --- |

(90)

Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen uudistamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta rakenneuudistuksen läpikäynyt yritys voi kilpailla markkinoilla omin voimin (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 37 kohta).

| (91) | Rakenneuudistussuunnitelmalla ja viisi vuotta kestävällä rakenneuudistuksella pyritään saamaan yritys tuottavaksi tilikaudesta 2014 alkaen ja varmistamaan näin sen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(91)

Rakenneuudistussuunnitelmalla ja viisi vuotta kestävällä rakenneuudistuksella pyritään saamaan yritys tuottavaksi tilikaudesta 2014 alkaen ja varmistamaan näin sen pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

| (92) | Lisäksi tärkeimmät rakenneuudistustoimenpiteet ja vastasuoritteet toteutetaan rakenneuudistuskauden ensimmäisellä puoliskolla. Joitain pieniä rakenneuudistustoimenpiteitä ja osa ilmoitetusta pääomasijoituksesta olisi kuitenkin toteutettava vuosina 2014 ja 2015. Maltan viranomaiset osoittivat, että rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty strategia jaettiin viidelle vuodelle sen jälkeen, kun oli huolellisesti arvioitu lyhyintä aikaa, joka tarvitaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen, ottaen huomioon mahdolliset tulevat toimintaolosuhteet. |
| --- | --- |

(92)

Lisäksi tärkeimmät rakenneuudistustoimenpiteet ja vastasuoritteet toteutetaan rakenneuudistuskauden ensimmäisellä puoliskolla. Joitain pieniä rakenneuudistustoimenpiteitä ja osa ilmoitetusta pääomasijoituksesta olisi kuitenkin toteutettava vuosina 2014 ja 2015. Maltan viranomaiset osoittivat, että rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty strategia jaettiin viidelle vuodelle sen jälkeen, kun oli huolellisesti arvioitu lyhyintä aikaa, joka tarvitaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen, ottaen huomioon mahdolliset tulevat toimintaolosuhteet.

| (93) | Komissio toteaa, että ilmoitettu viiden vuoden rakenneuudistuskausi on tarpeen Air Maltan uudelleensijoittamisen vuoksi. Air Maltan oli rakenneuudistuskauden alkupuoliskolla pantava ensin täytäntöön vapaaehtoista irtisanoutumista ja varhaiseläkettä koskevat järjestelmänsä (ammattiliittojen kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen). Tämän jälkeen yrityksen supistettu henkilöstö voidaan sijoittaa uuteen pääkonttorirakennukseen. Maa-alueiden myynti, joka on keskeisin osa omaa rahoitusosuutta, voidaan siis toteuttaa vasta rakenneuudistuskauden toisella puoliskolla (tilikausilla 2012–2014). Budjettirajoituksista johtuen Malta aikoo maksaa tuen vasta rakenneuudistuskauden jälkipuoliskolla (ks. johdanto-osan 43 kappale). Komissio toteaa lisäksi, että nykyisessä taloudellisessa tilanteessa erityisesti lentoliikennealan toimintojen ja palvelujen kehitystä on vakautettava, jotta voidaan varmistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus vankan perustan muodostamiseksi tulevalle kasvulle eikä pelkästään lyhyen aikavälin muutos. Tämä vie luonnostaan useita vuosia. Komissio toteaa, että aiemmissa tapauksissa on hyväksytty rakenneuudistuskausi, joka on kestänyt viisi vuotta tai kauemmin (17). Näin ollen komissio katsoo, että suhteellisen pitkä rakenneuudistuskausi (marraskuu 2010–2015) on hyväksyttävissä. |
| --- | --- |

(93)

Komissio toteaa, että ilmoitettu viiden vuoden rakenneuudistuskausi on tarpeen Air Maltan uudelleensijoittamisen vuoksi. Air Maltan oli rakenneuudistuskauden alkupuoliskolla pantava ensin täytäntöön vapaaehtoista irtisanoutumista ja varhaiseläkettä koskevat järjestelmänsä (ammattiliittojen kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen). Tämän jälkeen yrityksen supistettu henkilöstö voidaan sijoittaa uuteen pääkonttorirakennukseen. Maa-alueiden myynti, joka on keskeisin osa omaa rahoitusosuutta, voidaan siis toteuttaa vasta rakenneuudistuskauden toisella puoliskolla (tilikausilla 2012–2014). Budjettirajoituksista johtuen Malta aikoo maksaa tuen vasta rakenneuudistuskauden jälkipuoliskolla (ks. johdanto-osan 43 kappale). Komissio toteaa lisäksi, että nykyisessä taloudellisessa tilanteessa erityisesti lentoliikennealan toimintojen ja palvelujen kehitystä on vakautettava, jotta voidaan varmistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus vankan perustan muodostamiseksi tulevalle kasvulle eikä pelkästään lyhyen aikavälin muutos. Tämä vie luonnostaan useita vuosia. Komissio toteaa, että aiemmissa tapauksissa on hyväksytty rakenneuudistuskausi, joka on kestänyt viisi vuotta tai kauemmin (17). Näin ollen komissio katsoo, että suhteellisen pitkä rakenneuudistuskausi (marraskuu 2010–2015) on hyväksyttävissä.

| (94) | Jotta Air Maltan tilanne saataisiin kääntymään, rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy merkittäviä kustannussäästöjä, jotka saadaan erityisesti vähentämällä kapasiteettia ja henkilöstöä sekä parantamalla kustannushallintoa. Kustannuksia koskevien aloitteiden kautta saavutettavien kannattavuuden vuotuisten parannusten odotetaan olevan yhteensä [42–52] miljoonaa euroa rakenneuudistuskauden loppuun mennessä, mikä merkitsee kokonaiskustannusten supistumista [9–11] prosenttia tilikausien 2010 ja 2016 välisenä aikana tai kaikkien toimintakustannusten vähenemistä matkustajaa kohti [8–10] prosenttia tilikausien 2010 ja 2016 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(94)

Jotta Air Maltan tilanne saataisiin kääntymään, rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy merkittäviä kustannussäästöjä, jotka saadaan erityisesti vähentämällä kapasiteettia ja henkilöstöä sekä parantamalla kustannushallintoa. Kustannuksia koskevien aloitteiden kautta saavutettavien kannattavuuden vuotuisten parannusten odotetaan olevan yhteensä [42–52] miljoonaa euroa rakenneuudistuskauden loppuun mennessä, mikä merkitsee kokonaiskustannusten supistumista [9–11] prosenttia tilikausien 2010 ja 2016 välisenä aikana tai kaikkien toimintakustannusten vähenemistä matkustajaa kohti [8–10] prosenttia tilikausien 2010 ja 2016 välisenä aikana.

| (95) | Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että erityisesti kapasiteetin vähennys supistamalla lentokalustoa 12 ilma-aluksesta 10:een ja näin ollen vähentämällä myös tarjottua istuinkilometrikapasiteettia johtaa kustannusten merkittävään vähenemiseen. |
| --- | --- |

(95)

Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että erityisesti kapasiteetin vähennys supistamalla lentokalustoa 12 ilma-aluksesta 10:een ja näin ollen vähentämällä myös tarjottua istuinkilometrikapasiteettia johtaa kustannusten merkittävään vähenemiseen.

| (96) | Rakenneuudistuksesta aiheutuvat sosiaalikustannukset vastaavat oikeudellisia velvoitteita, joita yrityksellä on niiden työntekijöiden suhteen, jotka ovat jääneet työttömiksi. Lentoyhtiö on jo saanut päätökseen neuvottelut kolmen ammattiliiton kanssa, mikä kattaa 85 prosenttia työvoimasta. Neuvottelut jäljellä olevan ammattiliiton (ALPA) kanssa ovat edenneet viimeiseen vaiheeseen. Komissio toteaa, että lentoyhtiö on ylittänyt tavoitteensa saada 500 hakemusta vapaaehtoista varhaiseläkettä ja vapaaehtoista irtisanoutumista koskeviin järjestelmiinsä. Yli 40 prosenttia suunnitelluista henkilöstöleikkauksista on jo toteutettu. |
| --- | --- |

(96)

Rakenneuudistuksesta aiheutuvat sosiaalikustannukset vastaavat oikeudellisia velvoitteita, joita yrityksellä on niiden työntekijöiden suhteen, jotka ovat jääneet työttömiksi. Lentoyhtiö on jo saanut päätökseen neuvottelut kolmen ammattiliiton kanssa, mikä kattaa 85 prosenttia työvoimasta. Neuvottelut jäljellä olevan ammattiliiton (ALPA) kanssa ovat edenneet viimeiseen vaiheeseen. Komissio toteaa, että lentoyhtiö on ylittänyt tavoitteensa saada 500 hakemusta vapaaehtoista varhaiseläkettä ja vapaaehtoista irtisanoutumista koskeviin järjestelmiinsä. Yli 40 prosenttia suunnitelluista henkilöstöleikkauksista on jo toteutettu.

| (97) | Oletettu kustannusten supistaminen sopimusten hallinnoinnin kautta, mikä tuottaisi [7–9] miljoonan euron kustannussäästöt, näyttää mahdolliselta, koska yli [4–5] miljoonan euron vuotuiset säästöt on jo saavutettu tähän mennessä loppuun saatetuilla neuvotteluilla, ja Maltan viranomaisten mukaan neuvottelut Maltan kansainvälisen lentoaseman kanssa (joka on lähinnä yksityisten osakkaiden omistuksessa), mistä kertyisi suurimmat kustannussäästöt [...], on saatu 90 prosenttisesti loppuun. |
| --- | --- |

(97)

Oletettu kustannusten supistaminen sopimusten hallinnoinnin kautta, mikä tuottaisi [7–9] miljoonan euron kustannussäästöt, näyttää mahdolliselta, koska yli [4–5] miljoonan euron vuotuiset säästöt on jo saavutettu tähän mennessä loppuun saatetuilla neuvotteluilla, ja Maltan viranomaisten mukaan neuvottelut Maltan kansainvälisen lentoaseman kanssa (joka on lähinnä yksityisten osakkaiden omistuksessa), mistä kertyisi suurimmat kustannussäästöt [...], on saatu 90 prosenttisesti loppuun.

| (98) | Liitännäistulojen osalta Maltan viranomaiset osoittivat, että arvioidut luvut ([3–5] prosenttia kokonaistuloista tai [3–5] prosenttia matkustajatuloista tilikaudella 2016) ovat selvästi pienemmät kuin muiden lentoyhtiöiden, mukaan lukien halpalentoyhtiöt ja reittilentoyhtiöt, saavuttamat prosenttiosuudet. Lisäksi Air Malta on menestyksekkäästi alkanut toteuttaa joitakin sen liitännäistuloaloitteita, joiden tuottamat tulokset vastaavat, jos eivät edellä mainittuja, niin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä ennusteita. |
| --- | --- |

(98)

Liitännäistulojen osalta Maltan viranomaiset osoittivat, että arvioidut luvut ([3–5] prosenttia kokonaistuloista tai [3–5] prosenttia matkustajatuloista tilikaudella 2016) ovat selvästi pienemmät kuin muiden lentoyhtiöiden, mukaan lukien halpalentoyhtiöt ja reittilentoyhtiöt, saavuttamat prosenttiosuudet. Lisäksi Air Malta on menestyksekkäästi alkanut toteuttaa joitakin sen liitännäistuloaloitteita, joiden tuottamat tulokset vastaavat, jos eivät edellä mainittuja, niin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä ennusteita.

| (99) | Nämä tulokset perustuvat realistisiin oletuksiin. Komissio ottaa huomioon myönteisenä seikkana sen, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen kaikkia rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä oletuksia tarkistettiin ja joitakin tärkeimpiä oletuksia mukautettiin. Lähemmin:






  a) | BKT- ja markkinaennusteita on tarkistettu vastaamaan taloudellisen tilanteen heikkenemistä Euroopassa. Maltan lentoliikennemarkkinoiden 5,9 prosentin vuotuinen kasvu on supistettu 4 prosenttiin vuoteen 2016 ulottuvalla jaksolla ottaen huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston ja Eurostatin tarkistetut BKT-kasvuennusteet. |
| --- | --- | --- |

(99)

Nämä tulokset perustuvat realistisiin oletuksiin. Komissio ottaa huomioon myönteisenä seikkana sen, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen kaikkia rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä oletuksia tarkistettiin ja joitakin tärkeimpiä oletuksia mukautettiin. Lähemmin:

a)

BKT- ja markkinaennusteita on tarkistettu vastaamaan taloudellisen tilanteen heikkenemistä Euroopassa. Maltan lentoliikennemarkkinoiden 5,9 prosentin vuotuinen kasvu on supistettu 4 prosenttiin vuoteen 2016 ulottuvalla jaksolla ottaen huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston ja Eurostatin tarkistetut BKT-kasvuennusteet.

| (b) | Arvioidun tuoton osalta Malta osoitti, että keskimääräinen kasvu on arvioiden mukaan alle 2 prosenttia, mikä vastaa useiden eurooppalaisten reittilentoyhtiöiden ennusteita (esim. Lufthansa 1,3 prosenttia vuonna 2012, Air France-KLM 1,0 prosenttia vuonna 2012, IAG 2,9 prosenttia vuonna 2012) ja on alempi kuin suoraan kilpailevien halpalentoyhtiöiden ennusteet (easyJet 3,4 prosenttia vuonna 2012 ja Ryanair (5 prosenttia vuonna 2012). |
| --- | --- |

(b)

Arvioidun tuoton osalta Malta osoitti, että keskimääräinen kasvu on arvioiden mukaan alle 2 prosenttia, mikä vastaa useiden eurooppalaisten reittilentoyhtiöiden ennusteita (esim. Lufthansa 1,3 prosenttia vuonna 2012, Air France-KLM 1,0 prosenttia vuonna 2012, IAG 2,9 prosenttia vuonna 2012) ja on alempi kuin suoraan kilpailevien halpalentoyhtiöiden ennusteet (easyJet 3,4 prosenttia vuonna 2012 ja Ryanair (5 prosenttia vuonna 2012).

| c) | Air Malta tarkisti ennustuksiaan tekemällä inflaatiokorjauksia sisällyttämällä 1,2 prosentin vuotuisen kustannusten nousun ilma-alusten vuokrien kiinteään osaan. Vuokrasopimusten inflaatio-osan tarkistuksen johdosta inflaatiokorjaus tehdään 60 prosenttiin lentoyhtiön käyttökustannuspohjasta (henkilöstömenot, polttoaine ja vuokrasopimukset). Varovaisuussyistä inflaatio-oletuksia ei ole tehty tulojen osalta ostovoiman lisäyksen ottamiseksi huomioon pitkällä aikavälillä. Palkat ovat Air Maltan toiseksi suurin kustannuserä, ja palkkojen nousu onkin sisällytetty rakenneuudistussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

c)

Air Malta tarkisti ennustuksiaan tekemällä inflaatiokorjauksia sisällyttämällä 1,2 prosentin vuotuisen kustannusten nousun ilma-alusten vuokrien kiinteään osaan. Vuokrasopimusten inflaatio-osan tarkistuksen johdosta inflaatiokorjaus tehdään 60 prosenttiin lentoyhtiön käyttökustannuspohjasta (henkilöstömenot, polttoaine ja vuokrasopimukset). Varovaisuussyistä inflaatio-oletuksia ei ole tehty tulojen osalta ostovoiman lisäyksen ottamiseksi huomioon pitkällä aikavälillä. Palkat ovat Air Maltan toiseksi suurin kustannuserä, ja palkkojen nousu onkin sisällytetty rakenneuudistussuunnitelmaan.

| d) | Polttoainekustannukset, jotka ovat lentoyhtiön suurin kustannustekijä, on ilmoitettu reaaliarvona. Polttoainehintojen ennustetta on tarkistettu siten, että siinä otetaan paremmin huomioon öljyn hinnan viimeisimmät pitkän aikavälin ennusteet. |
| --- | --- |

d)

Polttoainekustannukset, jotka ovat lentoyhtiön suurin kustannustekijä, on ilmoitettu reaaliarvona. Polttoainehintojen ennustetta on tarkistettu siten, että siinä otetaan paremmin huomioon öljyn hinnan viimeisimmät pitkän aikavälin ennusteet.

| (100) | Malta toimitti lisäksi skenaarioanalyysin, joka sisältää edellä mainittujen ohella myös realistiset oletukset (perusskenaario) sekä parhaimman ja pahimman tilanneskenaarion. Siihen sisältyvät myös useita keskeisiä tekijöitä koskevat tarkistetut oletukset. Näitä tekijöitä ovat esimerkiksi sopimusten uudelleenneuvottelujen kautta saavutettavat arvioidut kustannusvähennykset, henkilöstösupistukset, matkustajamäärä, tulot matkustajaa kohti, polttoainehinnat ja valuuttakurssien muutokset. |
| --- | --- |

(100)

Malta toimitti lisäksi skenaarioanalyysin, joka sisältää edellä mainittujen ohella myös realistiset oletukset (perusskenaario) sekä parhaimman ja pahimman tilanneskenaarion. Siihen sisältyvät myös useita keskeisiä tekijöitä koskevat tarkistetut oletukset. Näitä tekijöitä ovat esimerkiksi sopimusten uudelleenneuvottelujen kautta saavutettavat arvioidut kustannusvähennykset, henkilöstösupistukset, matkustajamäärä, tulot matkustajaa kohti, polttoainehinnat ja valuuttakurssien muutokset.

| (101) | Edellä johdanto-osan 99 kappaleessa kuvattujen keskeisten oletusten tarkistusten ja mukautusten johdosta laadittiin tarkistetut rahoitusennusteet perusskenaariota varten. Sen mukaan tilikauden 2015 liikevoitto on [11–13] miljoonan euron sijaan [9–11] miljoonaa euroa ja tilikauden 2016 liikevoitto [13–15] miljoonan euron sijaan [9–11] miljoonaa euroa. Selvennyksen myötä mukautetut oletukset ja tarkistetut ennusteet antavat nyt realistisemman ja terveemmän kuvan Air Maltan tulevasta kehityksestä. |
| --- | --- |

(101)

Edellä johdanto-osan 99 kappaleessa kuvattujen keskeisten oletusten tarkistusten ja mukautusten johdosta laadittiin tarkistetut rahoitusennusteet perusskenaariota varten. Sen mukaan tilikauden 2015 liikevoitto on [11–13] miljoonan euron sijaan [9–11] miljoonaa euroa ja tilikauden 2016 liikevoitto [13–15] miljoonan euron sijaan [9–11] miljoonaa euroa. Selvennyksen myötä mukautetut oletukset ja tarkistetut ennusteet antavat nyt realistisemman ja terveemmän kuvan Air Maltan tulevasta kehityksestä.

| (102) | Air Maltan tavoitteena on saavuttaa tilikaudella 2015 [4–6] prosentin oman pääoman tuotto ja tilikaudella 2016 [4–6] prosentin oman pääoman tuotto. Sijoitetun pääoman tuoton osalta vastaavat luvut ovat tilikaudella 2015 [4–6] prosenttia ja tilikaudella 2016 [4–6] prosenttia. Nämä kannattavuusluvut vastaavat muiden merkittävien eurooppalaisten lentoyhtiöiden viime vuosien lukuja. |
| --- | --- |

(102)

Air Maltan tavoitteena on saavuttaa tilikaudella 2015 [4–6] prosentin oman pääoman tuotto ja tilikaudella 2016 [4–6] prosentin oman pääoman tuotto. Sijoitetun pääoman tuoton osalta vastaavat luvut ovat tilikaudella 2015 [4–6] prosenttia ja tilikaudella 2016 [4–6] prosenttia. Nämä kannattavuusluvut vastaavat muiden merkittävien eurooppalaisten lentoyhtiöiden viime vuosien lukuja.

| (103) | Joillakin suurilla eurooppalaisilla lentoliikenteen harjoittajilla, kuten British Airwaysillä, Iberialla tai easyJetillä, sijoitetun pääoman tuottotavoite on paljon suurempi (12 prosenttia (18)) tulevina vuosina. Komissio toteaa kuitenkin, että Air Maltaa, joka on pieni lentoyhtiö (sillä on vain 10 ilma-alusta), joka ei juurikaan voi hyödyntää synergiaetuja ja joka aikoo vastata erityisiin tarpeisiin Maltan syrjäisen maantieteellisen sijainnin vuoksi, ei voida verrata suuriin lento- tai halpalentoyhtiöihin. Kun otetaan huomioon käsiteltävänä olevan tapauksen erityispiirteet, [4–6] prosentin sijoitetun pääoman tuotto on riittävän korkea, jotta Air Malta voi kilpailla omin ansioin. |
| --- | --- |

(103)

Joillakin suurilla eurooppalaisilla lentoliikenteen harjoittajilla, kuten British Airwaysillä, Iberialla tai easyJetillä, sijoitetun pääoman tuottotavoite on paljon suurempi (12 prosenttia (18)) tulevina vuosina. Komissio toteaa kuitenkin, että Air Maltaa, joka on pieni lentoyhtiö (sillä on vain 10 ilma-alusta), joka ei juurikaan voi hyödyntää synergiaetuja ja joka aikoo vastata erityisiin tarpeisiin Maltan syrjäisen maantieteellisen sijainnin vuoksi, ei voida verrata suuriin lento- tai halpalentoyhtiöihin. Kun otetaan huomioon käsiteltävänä olevan tapauksen erityispiirteet, [4–6] prosentin sijoitetun pääoman tuotto on riittävän korkea, jotta Air Malta voi kilpailla omin ansioin.

| (104) | Lisäksi Air Malta on tähän mennessä edistynyt rakenneuudistuksessa, mikä osoittaa, että toteutetut rakenneuudistustoimenpiteet ovat jo nyt tehonneet. Vuoden 2011 luvut osoittavat tulojen lisääntyneen 1,6 prosenttia vuodesta 2010 (vaikka kapasiteettia supistettiin 8 prosenttia). Tämä on 2,9 prosenttia rakenneuudistussuunnitelmassa alun perin ennakoitua enemmän (19). Air Maltan taloudellinen tulos joulukuun lopussa 2011 päättyneeltä vuodelta parani 13 miljoonalla eurolla edelliseen vuoteen verrattuna, ja se oli noin 1 miljoona euroa parempi kuin rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitu tulos. Muut samaa ajanjaksoa koskevat keskeiset indikaattorit osoittavat, että käyttöaste kasvoi [3–5] prosenttia, matkustajamäärä nousi [1–3] prosenttia ja keskimääräinen hinta nousi [0–2] prosenttia, kun taas kustannukset tarjottua istuinkilometriä kohden supistuivat [0–2] prosenttia. |
| --- | --- |

(104)

Lisäksi Air Malta on tähän mennessä edistynyt rakenneuudistuksessa, mikä osoittaa, että toteutetut rakenneuudistustoimenpiteet ovat jo nyt tehonneet. Vuoden 2011 luvut osoittavat tulojen lisääntyneen 1,6 prosenttia vuodesta 2010 (vaikka kapasiteettia supistettiin 8 prosenttia). Tämä on 2,9 prosenttia rakenneuudistussuunnitelmassa alun perin ennakoitua enemmän (19). Air Maltan taloudellinen tulos joulukuun lopussa 2011 päättyneeltä vuodelta parani 13 miljoonalla eurolla edelliseen vuoteen verrattuna, ja se oli noin 1 miljoona euroa parempi kuin rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitu tulos. Muut samaa ajanjaksoa koskevat keskeiset indikaattorit osoittavat, että käyttöaste kasvoi [3–5] prosenttia, matkustajamäärä nousi [1–3] prosenttia ja keskimääräinen hinta nousi [0–2] prosenttia, kun taas kustannukset tarjottua istuinkilometriä kohden supistuivat [0–2] prosenttia.

| (105) | Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että Air Malta voi tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman avulla palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

(105)

Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että Air Malta voi tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman avulla palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa kohtuullisessa ajassa.

6.2.3   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen (vastasuoritteet)

| (106) | Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 38 kohdan mukaan vastasuoritteita on toteutettava sen varmistamiseksi, että kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset. Vastasuoritteisiin voivat kuulua omaisuuserien myynti, kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistukset ja kyseisille markkinoille pääsyn esteiden vähentäminen (ks. pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 39 kohta). |
| --- | --- |

(106)

Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 38 kohdan mukaan vastasuoritteita on toteutettava sen varmistamiseksi, että kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset. Vastasuoritteisiin voivat kuulua omaisuuserien myynti, kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistukset ja kyseisille markkinoille pääsyn esteiden vähentäminen (ks. pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 39 kohta).

| (107) | Tämän osalta tappiollisen toiminnan lopettamista, joka olisi joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivojen 40 kohta). |
| --- | --- |

(107)

Tämän osalta tappiollisen toiminnan lopettamista, joka olisi joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivojen 40 kohta).

| (108) | Air Malta ehdottaa seuraavia vastasuoritteita:






  — | absoluuttisen kapasiteetin vähentäminen matkustajaliikenteessä; |
| --- | --- | --- |

(108)

Air Malta ehdottaa seuraavia vastasuoritteita:

—

absoluuttisen kapasiteetin vähentäminen matkustajaliikenteessä;

| — | luopuminen joistakin kannattavista ja mahdollisesti kannattavista reiteistä; |
| --- | --- |

—

luopuminen joistakin kannattavista ja mahdollisesti kannattavista reiteistä;

| — | luopuminen joistakin laskeutumisajoista koordinoiduilla eurooppalaisilla lentoasemilla; |
| --- | --- |

—

luopuminen joistakin laskeutumisajoista koordinoiduilla eurooppalaisilla lentoasemilla;

| — | rahtilentoliikenteen vähentäminen; |
| --- | --- |

—

rahtilentoliikenteen vähentäminen;

| — | tytäryhtiöiden myynti. |
| --- | --- |

—

tytäryhtiöiden myynti.

| (109) | Ensimmäinen Air Maltan tarjoama vastasuorite on matkustajaliikenteen kapasiteetin supistaminen. Kokonaiskapasiteetin vähennys on 19,7 prosenttia (kesästä 2009 kesään 2012) eli 20,9 prosenttia (tilikaudesta 2010 tilikauteen 2013). Kapasiteetin kokonaisvähennystä ei voida hyväksyä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohdan nojalla, koska siihen sisältyy myös kannattamattomien reittien vähentäminen ja peruuttaminen. |
| --- | --- |

(109)

Ensimmäinen Air Maltan tarjoama vastasuorite on matkustajaliikenteen kapasiteetin supistaminen. Kokonaiskapasiteetin vähennys on 19,7 prosenttia (kesästä 2009 kesään 2012) eli 20,9 prosenttia (tilikaudesta 2010 tilikauteen 2013). Kapasiteetin kokonaisvähennystä ei voida hyväksyä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohdan nojalla, koska siihen sisältyy myös kannattamattomien reittien vähentäminen ja peruuttaminen.

| (110) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana annettujen tietojen perusteella komissio on pystynyt yksilöimään 14 kannattavaa reittiä (20), joilla kapasiteettia aiotaan vähentää tai joilla liikennöinti aiotaan lopettaa, ja useita tilauslentoja, jotka voidaan hyväksyä vastasuoritteiksi. |
| --- | --- |

(110)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana annettujen tietojen perusteella komissio on pystynyt yksilöimään 14 kannattavaa reittiä (20), joilla kapasiteettia aiotaan vähentää tai joilla liikennöinti aiotaan lopettaa, ja useita tilauslentoja, jotka voidaan hyväksyä vastasuoritteiksi.

| (111) | Säännöllisten lentoreittien kannattavuus määritetään niin kutsutun ’bruttokatteen’ perusteella, joka lasketaan seuraavasti: tuloista vähennetään muuttuvat suorat toimintakustannukset (VDOC) ja kiinteät suorat toimintakustannukset (FDOC). Reitit ovat kannattavia, jos niiden bruttokate on yhtä suuri tai suurempi kuin 0. Niin kutsutussa nettokatteessa otetaan huomioon myös yleiskustannukset. Komissio katsoo, että bruttokate näyttää asianmukaiselta, sillä siinä otetaan huomioon kaikki kustannukset, jotka liittyvät suoraan kyseessä olevaan lentoreittiin. Nettokatteen soveltaminen olisi liian tiukkaa, koska yleiskustannuksilla on epälineaarinen suhde lentokaluston määrään ja kapasiteettiin eikä sitä voida vähentää tietyn tason alapuolelle, kun otetaan huomioon, että jotkin toiminnot ja tehtävät ovat tarpeen lentoyhtiön tavanomaiselle toiminnalle, riippumatta sen laajuudesta. |
| --- | --- |

(111)

Säännöllisten lentoreittien kannattavuus määritetään niin kutsutun ’bruttokatteen’ perusteella, joka lasketaan seuraavasti: tuloista vähennetään muuttuvat suorat toimintakustannukset (VDOC) ja kiinteät suorat toimintakustannukset (FDOC). Reitit ovat kannattavia, jos niiden bruttokate on yhtä suuri tai suurempi kuin 0. Niin kutsutussa nettokatteessa otetaan huomioon myös yleiskustannukset. Komissio katsoo, että bruttokate näyttää asianmukaiselta, sillä siinä otetaan huomioon kaikki kustannukset, jotka liittyvät suoraan kyseessä olevaan lentoreittiin. Nettokatteen soveltaminen olisi liian tiukkaa, koska yleiskustannuksilla on epälineaarinen suhde lentokaluston määrään ja kapasiteettiin eikä sitä voida vähentää tietyn tason alapuolelle, kun otetaan huomioon, että jotkin toiminnot ja tehtävät ovat tarpeen lentoyhtiön tavanomaiselle toiminnalle, riippumatta sen laajuudesta.

| (112) | Komissio ei ota huomioon nk. marginaalisia reittejä eli reittejä, jotka eivät ole tällä hetkellä kannattavia, koska niiden bruttokate vaihtelee 0 prosentista –10 prosenttiin, mutta jotka voivat olla kannattavia tulevaisuudessa, jos niitä hoidetaan oikein ja niihin kiinnitetään kaupallista huomiota ja niihin investoidaan, sillä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohdassa viitataan rakenneuudistussuunnitelman ilmoitusajankohtana vallitsevaan ”tappiolliseen toimintaan”. |
| --- | --- |

(112)

Komissio ei ota huomioon nk. marginaalisia reittejä eli reittejä, jotka eivät ole tällä hetkellä kannattavia, koska niiden bruttokate vaihtelee 0 prosentista –10 prosenttiin, mutta jotka voivat olla kannattavia tulevaisuudessa, jos niitä hoidetaan oikein ja niihin kiinnitetään kaupallista huomiota ja niihin investoidaan, sillä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohdassa viitataan rakenneuudistussuunnitelman ilmoitusajankohtana vallitsevaan ”tappiolliseen toimintaan”.

| (113) | Tilauslentojen kannattavuuden osalta Maltan viranomaiset vahvistivat, että kaikki tilauspalvelut olivat kannattavia. Tilauslentojen kokonaiskannattavuus oli tilikaudella 2010 [5–8] prosenttia (bruttokate). |
| --- | --- |

(113)

Tilauslentojen kannattavuuden osalta Maltan viranomaiset vahvistivat, että kaikki tilauspalvelut olivat kannattavia. Tilauslentojen kokonaiskannattavuus oli tilikaudella 2010 [5–8] prosenttia (bruttokate).

| (114) | Komissio ottaa huomioon tilikausien 2010 ja 2013 välisiä muutoksia koskevat luvut mutta ei kesien 2009 ja 2012 välisiä muutoksia, sillä tilikauden 2010 loppu (eli maaliskuu 2010) on asianmukaisempi lähtökohta kuin kuusi kuukautta aikaisempi kesä 2009, koska rakenneuudistuskausi alkoi syksyllä 2010. Komissio toteaa, että Maltan viranomaiset ovat vahvistaneet, että reittiverkko olisi vakaa tilikaudesta 2013 alkaen niin, että kyseinen kapasiteetin muutos koskee koko rakenneuudistuskautta. |
| --- | --- |

(114)

Komissio ottaa huomioon tilikausien 2010 ja 2013 välisiä muutoksia koskevat luvut mutta ei kesien 2009 ja 2012 välisiä muutoksia, sillä tilikauden 2010 loppu (eli maaliskuu 2010) on asianmukaisempi lähtökohta kuin kuusi kuukautta aikaisempi kesä 2009, koska rakenneuudistuskausi alkoi syksyllä 2010. Komissio toteaa, että Maltan viranomaiset ovat vahvistaneet, että reittiverkko olisi vakaa tilikaudesta 2013 alkaen niin, että kyseinen kapasiteetin muutos koskee koko rakenneuudistuskautta.

| (115) | Kokonaiskapasiteetti oli tilikaudella 2010 4 145 522 tarjottua istuinkilometriä, kapasiteetin vähennykset, jotka liittyvät kannattaviin säännöllisiin lentoreitteihin ja tilausreitteihin, olivat yhteensä [...] tarjottua istuinkilometriä, mihin liittyi kapasiteetin arvioitu lisäys, joka oli [...] tarjottua istuinkilometriä. Tämän vuoksi matkustajaliikenteen kapasiteetin kokonaisvähennys, joka voidaan hyväksyä vastasuoritteeksi (kannattavien reittien kapasiteetin vähentäminen vähennettynä kapasiteetin lisäyksellä) tilikauden 2010 ja rakenneuudistuskauden lopun välisenä aikana on 5 prosenttia verrattuna vuoden 2010 kapasiteettiin. |
| --- | --- |

(115)

Kokonaiskapasiteetti oli tilikaudella 2010 4 145 522 tarjottua istuinkilometriä, kapasiteetin vähennykset, jotka liittyvät kannattaviin säännöllisiin lentoreitteihin ja tilausreitteihin, olivat yhteensä [...] tarjottua istuinkilometriä, mihin liittyi kapasiteetin arvioitu lisäys, joka oli [...] tarjottua istuinkilometriä. Tämän vuoksi matkustajaliikenteen kapasiteetin kokonaisvähennys, joka voidaan hyväksyä vastasuoritteeksi (kannattavien reittien kapasiteetin vähentäminen vähennettynä kapasiteetin lisäyksellä) tilikauden 2010 ja rakenneuudistuskauden lopun välisenä aikana on 5 prosenttia verrattuna vuoden 2010 kapasiteettiin.

| (116) | Air Maltan verkostoon tehtävien muutosten, tarjottujen vuorojen vähentämisen ja eräiden reittien liikennöinnin lopettamisen johdosta luovutetaan [...] laskeutumisaikaparia (21) eurooppalaisilla kolmannen tason koordinoiduilla lentoasemilla (22). Komissio toteaa, että näiden laskeutumisaikojen luovutusten avulla muut kilpailevat lentoyhtiöt voivat lisätä kapasiteettiaan näillä koordinoiduilla lentoasemilla (riippumatta siitä, mikä reitti peruutetaan), mikä vähentää markkinoille pääsyn esteitä. Näin ollen toimenpide voidaan hyväksyä vastasuoritteeksi. |
| --- | --- |

(116)

Air Maltan verkostoon tehtävien muutosten, tarjottujen vuorojen vähentämisen ja eräiden reittien liikennöinnin lopettamisen johdosta luovutetaan [...] laskeutumisaikaparia (21) eurooppalaisilla kolmannen tason koordinoiduilla lentoasemilla (22). Komissio toteaa, että näiden laskeutumisaikojen luovutusten avulla muut kilpailevat lentoyhtiöt voivat lisätä kapasiteettiaan näillä koordinoiduilla lentoasemilla (riippumatta siitä, mikä reitti peruutetaan), mikä vähentää markkinoille pääsyn esteitä. Näin ollen toimenpide voidaan hyväksyä vastasuoritteeksi.

| (117) | Malta on muodollisen tutkintamenettelyn aikana ehdottanut muina vastasuoritteina rahtilentokapasiteetin vähentämistä 20 prosenttia. Maltan mukaan kaikki kyseiset rahtilennot ovat olleet kannattavia. Air Maltalla on merkittävä markkina-asema paikallisilla rahti- ja rahtikonemarkkinoilla (markkinaosuus oli 28 prosenttia Maltalle saapuvien ja sieltä lähtevien lentojen osalta). Tämän vuoksi komissio ottaa tämän vähennyksen huomioon vastasuoritteena. |
| --- | --- |

(117)

Malta on muodollisen tutkintamenettelyn aikana ehdottanut muina vastasuoritteina rahtilentokapasiteetin vähentämistä 20 prosenttia. Maltan mukaan kaikki kyseiset rahtilennot ovat olleet kannattavia. Air Maltalla on merkittävä markkina-asema paikallisilla rahti- ja rahtikonemarkkinoilla (markkinaosuus oli 28 prosenttia Maltalle saapuvien ja sieltä lähtevien lentojen osalta). Tämän vuoksi komissio ottaa tämän vähennyksen huomioon vastasuoritteena.

| (118) | Kapasiteetin vähentämisen lisäksi Air Malta ehdottaa tappiottomien omaisuuserien myyntiä vastasuoritteina. Tähän sisältyvät sen tytäryritykset Shield Insurance Company Ltd, jäljempänä ’Shield Insurance’, ja Osprey Insurance Brokers Company Ltd, jäljempänä ’Osprey Insurance Brokers’. Shield Insurance toimii vakuutusalan kytkösyhtiönä Guernseyssä. Se on perustettu vakuuttamaan pääasiassa Air Maltan ilmailualan lisävakuutussopimukset. Sillä on kuitenkin pääsy kansainvälisille vakuutusmarkkinoille ja sillä on lupa tehdä eri luokkien vakuutussopimuksia sekä Air Malta -yhtymän että kolmansien osapuolten osalta. Osprey Insurance Brokers on vakuutuksen välittäjä, joka on erikoistunut käsittelemään taloudellisesti keskisuuria ja suuria asiakkaita kaikissa vakuutusluokissa, ilmailuala mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(118)

Kapasiteetin vähentämisen lisäksi Air Malta ehdottaa tappiottomien omaisuuserien myyntiä vastasuoritteina. Tähän sisältyvät sen tytäryritykset Shield Insurance Company Ltd, jäljempänä ’Shield Insurance’, ja Osprey Insurance Brokers Company Ltd, jäljempänä ’Osprey Insurance Brokers’. Shield Insurance toimii vakuutusalan kytkösyhtiönä Guernseyssä. Se on perustettu vakuuttamaan pääasiassa Air Maltan ilmailualan lisävakuutussopimukset. Sillä on kuitenkin pääsy kansainvälisille vakuutusmarkkinoille ja sillä on lupa tehdä eri luokkien vakuutussopimuksia sekä Air Malta -yhtymän että kolmansien osapuolten osalta. Osprey Insurance Brokers on vakuutuksen välittäjä, joka on erikoistunut käsittelemään taloudellisesti keskisuuria ja suuria asiakkaita kaikissa vakuutusluokissa, ilmailuala mukaan luettuna.

| (119) | Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohdan mukaan vastasuoritteet olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema. |
| --- | --- |

(119)

Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohdan mukaan vastasuoritteet olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema.

| (120) | Air Maltalla on ja tulee olemaan huomattava markkina-asema Maltan lentoliikennemarkkinoilla (sekä matkustaja- että rahtiliikenteen markkinoilla). Tämä ei koske vakuutusalaa. Vakuutustoiminta ei ole ydinliiketoimintaa eikä liity selkeästi lentoliikennealaan. Itse asiassa Shield Insurance- ja Osprey Insurance Brokers -yritysten myynnin jälkeen Air Malta -yhtymä ei enää toimi vakuutusmarkkinoilla. Tämän vuoksi Shield Insurance- tai Osprey Insurance Brokers -yrityksen myyntiä ei voida katsoa vastasuoritteiksi. |
| --- | --- |

(120)

Air Maltalla on ja tulee olemaan huomattava markkina-asema Maltan lentoliikennemarkkinoilla (sekä matkustaja- että rahtiliikenteen markkinoilla). Tämä ei koske vakuutusalaa. Vakuutustoiminta ei ole ydinliiketoimintaa eikä liity selkeästi lentoliikennealaan. Itse asiassa Shield Insurance- ja Osprey Insurance Brokers -yritysten myynnin jälkeen Air Malta -yhtymä ei enää toimi vakuutusmarkkinoilla. Tämän vuoksi Shield Insurance- tai Osprey Insurance Brokers -yrityksen myyntiä ei voida katsoa vastasuoritteiksi.

| (121) | Arvioidessaan, ovatko vastasuoritteet asianmukaisia, komissio ottaa huomioon markkinarakenteen ja kilpailuedellytykset varmistaakseen, etteivät tällaiset toimenpiteet heikennä markkinarakennetta (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 39 kohta). |
| --- | --- |

(121)

Arvioidessaan, ovatko vastasuoritteet asianmukaisia, komissio ottaa huomioon markkinarakenteen ja kilpailuedellytykset varmistaakseen, etteivät tällaiset toimenpiteet heikennä markkinarakennetta (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 39 kohta).

| (122) | Vastasuoritteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toiminnan supistamisen laajuus on määritettävä tapauskohtaisesti (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohta). |
| --- | --- |

(122)

Vastasuoritteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toiminnan supistamisen laajuus on määritettävä tapauskohtaisesti (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 40 kohta).

| (123) | Air Malta on erittäin pieni toimija Euroopan ilmailumarkkinoilla. Sen osuus on vain 0,25 prosenttia koko Euroopan lentoliikennealan tuotantokapasiteetista ja tuotannosta (matkustajamäärällä laskettuna). Vaikka Air Maltalla on yhä johtava asema Maltan ilmailumarkkinoilla, sen poistumisesta markkinoilta hyötyisivät ensi sijassa suuret halpalentoyhtiöt, esimerkiksi Ryanair ja easyJet, joilla on jo merkittävä osuus Euroopan ilmailumarkkinoilla. |
| --- | --- |

(123)

Air Malta on erittäin pieni toimija Euroopan ilmailumarkkinoilla. Sen osuus on vain 0,25 prosenttia koko Euroopan lentoliikennealan tuotantokapasiteetista ja tuotannosta (matkustajamäärällä laskettuna). Vaikka Air Maltalla on yhä johtava asema Maltan ilmailumarkkinoilla, sen poistumisesta markkinoilta hyötyisivät ensi sijassa suuret halpalentoyhtiöt, esimerkiksi Ryanair ja easyJet, joilla on jo merkittävä osuus Euroopan ilmailumarkkinoilla.

| (124) | Komissio toteaa, että Air Maltan tapaisen pienen liikenteenharjoittajan kannalta sen lentokaluston edelleen supistamisella on negatiivinen vaikutus lentoyhtiön elinkelpoisuuteen ilman, että se tarjoaisi merkityksellisiä kaupallisia mahdollisuuksia kilpailijoille. Air Maltan lentokalusto on mahdollisesti liian pieni, jotta se voisi tarjota synergiaetuja ja monenlaisia konetyyppejä markkinoiden laajentamiseksi ja päästä uusille markkinoille. Air Maltan on hyvin vaikeaa monipuolistaa matkustusluokkatuotteita ja koneiden istuinkokoonpanoa voittojen maksimoimiseksi. Lisäksi Air Maltan pieni koko asettaa sen heikompaan asemaan, kun on kyse ilma-alusten rahoituksesta, sopimusten käsittelystä ja muista seikoista, joiden osalta mittakaavaedut saavat aikaan konkreettisia taloudellisia ja kilpailuun liittyviä etuja. Kapasiteetin lisävähennyksellä voisi olla kasautuva kielteinen vaikutus lentoyhtiön kykyyn kilpailla suurempien kilpailijoiden kanssa. |
| --- | --- |

(124)

Komissio toteaa, että Air Maltan tapaisen pienen liikenteenharjoittajan kannalta sen lentokaluston edelleen supistamisella on negatiivinen vaikutus lentoyhtiön elinkelpoisuuteen ilman, että se tarjoaisi merkityksellisiä kaupallisia mahdollisuuksia kilpailijoille. Air Maltan lentokalusto on mahdollisesti liian pieni, jotta se voisi tarjota synergiaetuja ja monenlaisia konetyyppejä markkinoiden laajentamiseksi ja päästä uusille markkinoille. Air Maltan on hyvin vaikeaa monipuolistaa matkustusluokkatuotteita ja koneiden istuinkokoonpanoa voittojen maksimoimiseksi. Lisäksi Air Maltan pieni koko asettaa sen heikompaan asemaan, kun on kyse ilma-alusten rahoituksesta, sopimusten käsittelystä ja muista seikoista, joiden osalta mittakaavaedut saavat aikaan konkreettisia taloudellisia ja kilpailuun liittyviä etuja. Kapasiteetin lisävähennyksellä voisi olla kasautuva kielteinen vaikutus lentoyhtiön kykyyn kilpailla suurempien kilpailijoiden kanssa.

| (125) | Lisäksi Maltalla voidaan myöntää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista tukea. Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 56 kohdan mukaan tuen hyväksymisedellytykset voivat kuitenkin olla vastasuoritteiden toteuttamisen osalta joustavampia. |
| --- | --- |

(125)

Lisäksi Maltalla voidaan myöntää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista tukea. Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 56 kohdan mukaan tuen hyväksymisedellytykset voivat kuitenkin olla vastasuoritteiden toteuttamisen osalta joustavampia.

| (126) | Lisäksi komission on otettava huomioon käsiteltävänä olevan tapauksen erityispiirteet arvioidessaan ehdotettujen vastasuoritteiden asianmukaisuutta. Maltan syrjäinen maantieteellinen sijainti saarena aiheuttaa ongelmia muualle Euroopan unioniin suuntautuvissa yhteyksissä. Komissio myöntää, että Maltan saaret ovat maantieteellisesti eristyksissä ja sen vuoksi rajat ylittävät yhteydet Manner-Eurooppaan ja muualle maailmaan rajoittuvat meri- ja ilmakuljetuksiin. Asianmukaiset lentoyhteydet ovat ratkaisevan tärkeitä Maltan taloudelle ottaen huomioon sen talouden suuren avoimuuden (23) (mikä edellyttää luotettavia liikenneyhteyksiä liikematkailijoille) ja matkailualan tärkeyden (24). Ne ovat tärkeitä myös Maltan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta sekä maan sisällä että suhteessa muihin EU:n jäsenvaltioihin, sillä lentoteitse hoidetaan päivittäin rahdin ja postin kuljetus, mukaan luettuna pilaantuvat tuotteet, saarten ja Euroopan mantereen välillä sekä matkustajien kuljetus paareilla ja keskoskaapeissa hoidollisista syistä (tapauksissa, joissa erityishoitoa ei ole saatavilla Maltalla). |
| --- | --- |

(126)

Lisäksi komission on otettava huomioon käsiteltävänä olevan tapauksen erityispiirteet arvioidessaan ehdotettujen vastasuoritteiden asianmukaisuutta. Maltan syrjäinen maantieteellinen sijainti saarena aiheuttaa ongelmia muualle Euroopan unioniin suuntautuvissa yhteyksissä. Komissio myöntää, että Maltan saaret ovat maantieteellisesti eristyksissä ja sen vuoksi rajat ylittävät yhteydet Manner-Eurooppaan ja muualle maailmaan rajoittuvat meri- ja ilmakuljetuksiin. Asianmukaiset lentoyhteydet ovat ratkaisevan tärkeitä Maltan taloudelle ottaen huomioon sen talouden suuren avoimuuden (23) (mikä edellyttää luotettavia liikenneyhteyksiä liikematkailijoille) ja matkailualan tärkeyden (24). Ne ovat tärkeitä myös Maltan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta sekä maan sisällä että suhteessa muihin EU:n jäsenvaltioihin, sillä lentoteitse hoidetaan päivittäin rahdin ja postin kuljetus, mukaan luettuna pilaantuvat tuotteet, saarten ja Euroopan mantereen välillä sekä matkustajien kuljetus paareilla ja keskoskaapeissa hoidollisista syistä (tapauksissa, joissa erityishoitoa ei ole saatavilla Maltalla).

| (127) | Lisäksi komissio katsoi asiassa Cyprus Airways (25)7 päivänä maaliskuuta 2007 tekemässään päätöksessä, arvioidessaan vastasuoritteiden asianmukaisuutta, että
  ”Kyproksella on useita alueellisia ja siksi pysyviä ominaispiirteitä, jotka vaikuttavat sen sosiaalis-taloudelliseen kehitykseen. Kyproksen syrjäinen eteläinen sijainti aiheuttaa välittömiä ongelmia, jotka liittyvät muille Euroopan unionin alueille pääsemiseen, ja tämän seurauksena lento- ja meriliikenne, ja erityisesti lentoliikenne, on maan kannalta erityisen tärkeässä asemassa. Tämä on tärkeää, sillä lentomatkailu on ainoa luotettava keino järjestää liikeyritysten matkustajaliikenne.” |
| --- | --- |

(127)

Lisäksi komissio katsoi asiassa Cyprus Airways (25)7 päivänä maaliskuuta 2007 tekemässään päätöksessä, arvioidessaan vastasuoritteiden asianmukaisuutta, että

”Kyproksella on useita alueellisia ja siksi pysyviä ominaispiirteitä, jotka vaikuttavat sen sosiaalis-taloudelliseen kehitykseen. Kyproksen syrjäinen eteläinen sijainti aiheuttaa välittömiä ongelmia, jotka liittyvät muille Euroopan unionin alueille pääsemiseen, ja tämän seurauksena lento- ja meriliikenne, ja erityisesti lentoliikenne, on maan kannalta erityisen tärkeässä asemassa. Tämä on tärkeää, sillä lentomatkailu on ainoa luotettava keino järjestää liikeyritysten matkustajaliikenne.”

| (128) | Komissio toteaa, että Maltan tilannetta voidaan verrata Kyproksen tilanteeseen sen syrjäisen sijainnin, yhteyksien ja lentoliikennettä koskevan riippuvuuden osalta. |
| --- | --- |

(128)

Komissio toteaa, että Maltan tilannetta voidaan verrata Kyproksen tilanteeseen sen syrjäisen sijainnin, yhteyksien ja lentoliikennettä koskevan riippuvuuden osalta.

| (129) | Komissio toteaa, että koska Air Malta on erittäin pieni toimija Euroopan ilmailumarkkinoilla ja koska ilmoitettu tuki ei antaisi Air Maltalle mahdollisuutta harjoittaa aggressiivista laajentumispolitiikkaa tai kasvattaa kokoaan, ilmoitetun toimenpiteen kilpailua vääristävä vaikutus on vähäinen. |
| --- | --- |

(129)

Komissio toteaa, että koska Air Malta on erittäin pieni toimija Euroopan ilmailumarkkinoilla ja koska ilmoitettu tuki ei antaisi Air Maltalle mahdollisuutta harjoittaa aggressiivista laajentumispolitiikkaa tai kasvattaa kokoaan, ilmoitetun toimenpiteen kilpailua vääristävä vaikutus on vähäinen.

| (130) | Komissio katsoo, että matkustajaliikenteen kapasiteetin vähentäminen 5 prosentilla voitollisen toiminnan osalta (mikä liittyy 12 lentokonetta käsittävän lentokaluston supistamiseen kahdella lentokoneella) voi ensi näkemältä vaikuttaa vähäiseltä. Kun kuitenkin otetaan huomioon Air Maltan pieni koko verrattuna Euroopan lentoliikennealan tuotantokapasiteettiin ja tuotantoon (matkustajamäärällä laskettuna) ja Air Maltan lentokaluston pienilukuisuus, komissio katsoo, että kapasiteetin vähennys ei ole merkityksetön. Komissio toteaa lisäksi, että kapasiteetin kokonaisvähennys johtaa Air Maltan markkinaosuuden supistumiseen Maltan lentoliikennemarkkinoilla 51 prosentista vuonna 2010 arviolta alle 40 prosenttiin vuoteen 2016 mennessä (26). |
| --- | --- |

(130)

Komissio katsoo, että matkustajaliikenteen kapasiteetin vähentäminen 5 prosentilla voitollisen toiminnan osalta (mikä liittyy 12 lentokonetta käsittävän lentokaluston supistamiseen kahdella lentokoneella) voi ensi näkemältä vaikuttaa vähäiseltä. Kun kuitenkin otetaan huomioon Air Maltan pieni koko verrattuna Euroopan lentoliikennealan tuotantokapasiteettiin ja tuotantoon (matkustajamäärällä laskettuna) ja Air Maltan lentokaluston pienilukuisuus, komissio katsoo, että kapasiteetin vähennys ei ole merkityksetön. Komissio toteaa lisäksi, että kapasiteetin kokonaisvähennys johtaa Air Maltan markkinaosuuden supistumiseen Maltan lentoliikennemarkkinoilla 51 prosentista vuonna 2010 arviolta alle 40 prosenttiin vuoteen 2016 mennessä (26).

| (131) | Näistä syistä ja ottaen lisäksi huomioon sen, että Air Malta luopuu huomattavasta määrästä koordinoitujen lentoasemien lähtö- ja saapumisaikoja, mikä luo välittömästi uusia liiketoimintamahdollisuuksia sen kilpailijoille, sekä ottaen huomioon myös rahtilentoliikenteen kapasiteetin merkittävän vähentämisen 20 prosentilla (mikä vaikuttaa Air Maltan merkittävään markkina-asemaan paikallisilla rahtiliikennemarkkinoilla), Maltan syrjäisen sijainnin, yhteydet ja riippuvuuden lentoliikenteestä, komissio katsoo, että ehdotetut vastasuoritteet ovat asianmukaiset tuen vääristävän vaikutuksen minimoimiseksi ja että ne ovat oikeassa suhteessa kyseisiin vaikutuksiin sekä Air Maltan kokoon ja merkitykseen. |
| --- | --- |

(131)

Näistä syistä ja ottaen lisäksi huomioon sen, että Air Malta luopuu huomattavasta määrästä koordinoitujen lentoasemien lähtö- ja saapumisaikoja, mikä luo välittömästi uusia liiketoimintamahdollisuuksia sen kilpailijoille, sekä ottaen huomioon myös rahtilentoliikenteen kapasiteetin merkittävän vähentämisen 20 prosentilla (mikä vaikuttaa Air Maltan merkittävään markkina-asemaan paikallisilla rahtiliikennemarkkinoilla), Maltan syrjäisen sijainnin, yhteydet ja riippuvuuden lentoliikenteestä, komissio katsoo, että ehdotetut vastasuoritteet ovat asianmukaiset tuen vääristävän vaikutuksen minimoimiseksi ja että ne ovat oikeassa suhteessa kyseisiin vaikutuksiin sekä Air Maltan kokoon ja merkitykseen.

6.2.4   Tuen rajoittaminen välttämättömään vähimmäismäärään (oma rahoitusosuus)

| (132) | Jotta tuki voidaan rajoittaa määrään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseksi, pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 43 kohdan mukaan tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan. Tähän voi kuulua sellaisten omaisuuserien myynti, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoinen ulkoinen rahoitus. |
| --- | --- |

(132)

Jotta tuki voidaan rajoittaa määrään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseksi, pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 43 kohdan mukaan tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan. Tähän voi kuulua sellaisten omaisuuserien myynti, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoinen ulkoinen rahoitus.

| (133) | Suuryritysten osalta komissio pitää yleensä asianmukaisena vähintään 50 prosentin osuutta rakenneuudistuskustannuksista. Kuitenkin poikkeusoloissa ja erityisten vaikeuksien yhteydessä komissio voi hyväksyä alhaisemman rahoitusosuuden (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 44 kohta). |
| --- | --- |

(133)

Suuryritysten osalta komissio pitää yleensä asianmukaisena vähintään 50 prosentin osuutta rakenneuudistuskustannuksista. Kuitenkin poikkeusoloissa ja erityisten vaikeuksien yhteydessä komissio voi hyväksyä alhaisemman rahoitusosuuden (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 44 kohta).

| (134) | Oman rahoituksen osuuden on oltava todellinen, eikä siihen lasketa tulevia voittoja, kuten kassavaroja (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 43 kohta). Luontaisesti omaan rahoitusosuuteen ei saa sisältyä mitään muuta valtiontukea. |
| --- | --- |

(134)

Oman rahoituksen osuuden on oltava todellinen, eikä siihen lasketa tulevia voittoja, kuten kassavaroja (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 43 kohta). Luontaisesti omaan rahoitusosuuteen ei saa sisältyä mitään muuta valtiontukea.

| (135) | Kuten edellä 2.4 jaksossa todettiin, Air Maltan ehdotettu oma rahoitusosuus muodostuu maa-alueiden, tytäryhtiöiden ja moottoreiden myynnistä sekä pankkilainasta. |
| --- | --- |

(135)

Kuten edellä 2.4 jaksossa todettiin, Air Maltan ehdotettu oma rahoitusosuus muodostuu maa-alueiden, tytäryhtiöiden ja moottoreiden myynnistä sekä pankkilainasta.

| (136) | Tärkein osa yrityksen omasta rahoitusosuudesta (66,2 miljoonaa euroa) saadaan Maltan kansainvälisen lentoaseman lähellä sijaitsevien maa-alueiden myynnistä Maltan valtiolle. Myyntisitoumus allekirjoitettiin 7 päivänä joulukuuta 2011. |
| --- | --- |

(136)

Tärkein osa yrityksen omasta rahoitusosuudesta (66,2 miljoonaa euroa) saadaan Maltan kansainvälisen lentoaseman lähellä sijaitsevien maa-alueiden myynnistä Maltan valtiolle. Myyntisitoumus allekirjoitettiin 7 päivänä joulukuuta 2011.

| (137) | Myyntiä ei toteuteta avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailun perusteella. Maltan valtion on kuitenkin noudatettava yleistä politiikkaansa ja oikeudellisia vaatimuksia ja maksettava kaikista kiinteistöhankinnoistaan käypä markkina-arvo, joka vastaa hintaa, jonka markkinaehtoisesti toimiva yksityinen sijoittaja olisi maksanut. |
| --- | --- |

(137)

Myyntiä ei toteuteta avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailun perusteella. Maltan valtion on kuitenkin noudatettava yleistä politiikkaansa ja oikeudellisia vaatimuksia ja maksettava kaikista kiinteistöhankinnoistaan käypä markkina-arvo, joka vastaa hintaa, jonka markkinaehtoisesti toimiva yksityinen sijoittaja olisi maksanut.

| (138) | Air Malta on ilmoittanut, että rakenneuudistuksen vuoksi se ei enää tarvitse kaikkia kiinteistöjään, kuten pääkonttoria, joka on liian suuri työvoiman supistamisen jälkeen. Muutolla uusiin tiloihin yritys haluaa myös tukea sisäistä muutostaan nykyaikaiseksi ja dynaamiseksi lentoyhtiöksi. |
| --- | --- |

(138)

Air Malta on ilmoittanut, että rakenneuudistuksen vuoksi se ei enää tarvitse kaikkia kiinteistöjään, kuten pääkonttoria, joka on liian suuri työvoiman supistamisen jälkeen. Muutolla uusiin tiloihin yritys haluaa myös tukea sisäistä muutostaan nykyaikaiseksi ja dynaamiseksi lentoyhtiöksi.

| (139) | Maltan hallitus on ilmaissut strategisen halukkuutensa hankkia omistukseensa Air Maltan kiinteistö, joka sijaitsee Maltan kansainvälisen lentoaseman lähellä, koska kyseisenlaisia maa-alueita on vähän. Maltan viranomaiset selvittivät Maltan ilmailualaan liittyvien toimintojen kehitystä koskevaa pitkän aikavälin strategiaansa, mukaan lukien rahtikeskuksen perustaminen osana laajennettua ilmailupuistoa, johon kuuluu myös ilma-alusten korjaus- ja muihin niihin liittyviin toimintoihin tarkoitettuja tiloja. |
| --- | --- |

(139)

Maltan hallitus on ilmaissut strategisen halukkuutensa hankkia omistukseensa Air Maltan kiinteistö, joka sijaitsee Maltan kansainvälisen lentoaseman lähellä, koska kyseisenlaisia maa-alueita on vähän. Maltan viranomaiset selvittivät Maltan ilmailualaan liittyvien toimintojen kehitystä koskevaa pitkän aikavälin strategiaansa, mukaan lukien rahtikeskuksen perustaminen osana laajennettua ilmailupuistoa, johon kuuluu myös ilma-alusten korjaus- ja muihin niihin liittyviin toimintoihin tarkoitettuja tiloja.

| (140) | Komissio myöntää, että Malta toteuttaa maa-alueiden myynnissä strategiaa, jolla kehitetään ilmailuun liittyviä toimintoja Maltassa tämän alan työllisyyden lisäämiseksi. Tämän vuoksi komissio katsoo, että maa-alueiden myynnin pääasiallisena tarkoituksena ei ole uusien varojen sijoittaminen Air Maltaan vaan uskottavan poliittisen tavoitteen saavuttaminen. |
| --- | --- |

(140)

Komissio myöntää, että Malta toteuttaa maa-alueiden myynnissä strategiaa, jolla kehitetään ilmailuun liittyviä toimintoja Maltassa tämän alan työllisyyden lisäämiseksi. Tämän vuoksi komissio katsoo, että maa-alueiden myynnin pääasiallisena tarkoituksena ei ole uusien varojen sijoittaminen Air Maltaan vaan uskottavan poliittisen tavoitteen saavuttaminen.

| (141) | Maa-alueiden arvo perustuu 25 päivänä marraskuuta 2011 päivättyyn riippumattomaan arviointikertomukseen, jonka on laatinut [...], hallituksen tähän tehtävään nimittämä riippumaton arvioija. [...] on tunnettu kiinteistöalan yritys, jolla on pitkä kansainvälinen ja paikallinen kokemus. Komissio on analysoinut arvioinnin ja todennut sen olevan moitteeton. Arviointi ei anna aihetta huoleen, koska mitään selkeitä virheitä ei ole havaittu, hyväksyttyjä menetelmiä on sovellettu – käytetyt arvonmääritystä koskevat standardit on vahvistanut kansainvälinen arvonmääritysstandardeja antava komitea – ja arviointi perustuu luotettaviin oletuksiin. Komissio katsoo tämän vuoksi, että arviointikertomuksen tulos antaa asianmukaisen kuvan maa-alueiden realistisesta markkinahinnasta. |
| --- | --- |

(141)

Maa-alueiden arvo perustuu 25 päivänä marraskuuta 2011 päivättyyn riippumattomaan arviointikertomukseen, jonka on laatinut [...], hallituksen tähän tehtävään nimittämä riippumaton arvioija. [...] on tunnettu kiinteistöalan yritys, jolla on pitkä kansainvälinen ja paikallinen kokemus. Komissio on analysoinut arvioinnin ja todennut sen olevan moitteeton. Arviointi ei anna aihetta huoleen, koska mitään selkeitä virheitä ei ole havaittu, hyväksyttyjä menetelmiä on sovellettu – käytetyt arvonmääritystä koskevat standardit on vahvistanut kansainvälinen arvonmääritysstandardeja antava komitea – ja arviointi perustuu luotettaviin oletuksiin. Komissio katsoo tämän vuoksi, että arviointikertomuksen tulos antaa asianmukaisen kuvan maa-alueiden realistisesta markkinahinnasta.

| (142) | Edellä esitetyn perusteella komissio hyväksyy maa-alueiden myynnin kautta saatavan tuoton omaksi rahoitusosuudeksi. |
| --- | --- |

(142)

Edellä esitetyn perusteella komissio hyväksyy maa-alueiden myynnin kautta saatavan tuoton omaksi rahoitusosuudeksi.

| (143) | Tytäryhtiöiden [...] myynnin pitäisi Maltan viranomaisten mukaan tuottaa vähintään [10–12] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(143)

Tytäryhtiöiden [...] myynnin pitäisi Maltan viranomaisten mukaan tuottaa vähintään [10–12] miljoonaa euroa.

| (144) | Tytäryhtiöiden arvo perustuu [...] vahvistamiin suuntaa-antaviin arvoihin, jotka on esitetty 24 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyssä asiakirjassa ”Mahdollisten omaisuuserien luovutusta koskeva katsaus”. |
| --- | --- |

(144)

Tytäryhtiöiden arvo perustuu [...] vahvistamiin suuntaa-antaviin arvoihin, jotka on esitetty 24 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyssä asiakirjassa ”Mahdollisten omaisuuserien luovutusta koskeva katsaus”.

| (145) | Malta vahvisti, että kaikki myynnit ja liiketoimet suoritetaan avoimella, kilpailukykyisellä, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla. Myyntiprosessia hallinnoi riippumaton neuvonantaja. Avoin tarjouskilpailu toteutetaan julkaisemalla ehdotuspyyntö ja avaamalla erityinen verkkosivusto (”electronic data room”). Jatkoon selviytyneiden tarjouksentekijöiden valinnan jälkeen verkkosivusto avataan uudelleen esivalinnan läpäisseille asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseksi. Esivalinnan läpäisseitä tarjouksentekijöitä pyydetään toimittamaan lopulliset tarjoukset. Air Maltan hallitus valitsee ja hyväksyy tarjouksentekijän omaisuuserien arvon maksimoimiseksi. Tärkeimmistä toimenpiteistä ilmoitetaan valitsematta jääneille tarjouksentekijöille avoimen ja syrjimättömän menettelyn varmistamiseksi. Kaksi myyntimenettelyä on jo käynnistetty edellä kuvatun menettelyn mukaisesti: Selmun Palacen ja Holiday Maltan myynti. |
| --- | --- |

(145)

Malta vahvisti, että kaikki myynnit ja liiketoimet suoritetaan avoimella, kilpailukykyisellä, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä tavalla. Myyntiprosessia hallinnoi riippumaton neuvonantaja. Avoin tarjouskilpailu toteutetaan julkaisemalla ehdotuspyyntö ja avaamalla erityinen verkkosivusto (”electronic data room”). Jatkoon selviytyneiden tarjouksentekijöiden valinnan jälkeen verkkosivusto avataan uudelleen esivalinnan läpäisseille asianmukaisen huolellisuuden noudattamiseksi. Esivalinnan läpäisseitä tarjouksentekijöitä pyydetään toimittamaan lopulliset tarjoukset. Air Maltan hallitus valitsee ja hyväksyy tarjouksentekijän omaisuuserien arvon maksimoimiseksi. Tärkeimmistä toimenpiteistä ilmoitetaan valitsematta jääneille tarjouksentekijöille avoimen ja syrjimättömän menettelyn varmistamiseksi. Kaksi myyntimenettelyä on jo käynnistetty edellä kuvatun menettelyn mukaisesti: Selmun Palacen ja Holiday Maltan myynti.

| (146) | Komissio toteaa, että ensimmäiset tarjoukset yhdestä tytäryrityksestä, Holiday Maltasta, olivat merkittävästi [...] kuin ohjeellinen arvo. Joulukuussa 2011 tehty Selmun Palacen arvonmääritys – [...] tukee kuitenkin arvoa, joka vaihtelee [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(146)

Komissio toteaa, että ensimmäiset tarjoukset yhdestä tytäryrityksestä, Holiday Maltasta, olivat merkittävästi [...] kuin ohjeellinen arvo. Joulukuussa 2011 tehty Selmun Palacen arvonmääritys – [...] tukee kuitenkin arvoa, joka vaihtelee [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaan euroon.

| (147) | Vaikka Air Malta noudatti varovaista lähestymistapaa – rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyihin oletuksiin sisältyy 15 prosentin riskioikaisu (myyntituotot [10–12] miljoonaa euroa [12–14] miljoonan euron sijaan) – komissio katsoo, että tytäryhtiöiden arvonmäärityksestä annetut tiedot eivät ole riittävät. Arvonmääritystä koskevat raportit ovat suhteellisen heikkolaatuisia eikä komissio pysty niiden perusteella määrittämään tytäryhtiöiden todellista arvoa. |
| --- | --- |

(147)

Vaikka Air Malta noudatti varovaista lähestymistapaa – rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyihin oletuksiin sisältyy 15 prosentin riskioikaisu (myyntituotot [10–12] miljoonaa euroa [12–14] miljoonan euron sijaan) – komissio katsoo, että tytäryhtiöiden arvonmäärityksestä annetut tiedot eivät ole riittävät. Arvonmääritystä koskevat raportit ovat suhteellisen heikkolaatuisia eikä komissio pysty niiden perusteella määrittämään tytäryhtiöiden todellista arvoa.

| (148) | Tätä taustaa vasten komissio ei pysty arvioimaan tytäryhtiöiden myynnistä saatavien tuottojen tarkkaa määrää. Komissio kuitenkin toteaa, että käytettävissä olevien tietojen mukaan tytäryhtiöillä on tietty arvo. Tytäryhtiöiden myynnistä mahdolliset saatavat tulot lisäävät sen vuoksi omaa rahoitusosuutta. |
| --- | --- |

(148)

Tätä taustaa vasten komissio ei pysty arvioimaan tytäryhtiöiden myynnistä saatavien tuottojen tarkkaa määrää. Komissio kuitenkin toteaa, että käytettävissä olevien tietojen mukaan tytäryhtiöillä on tietty arvo. Tytäryhtiöiden myynnistä mahdolliset saatavat tulot lisäävät sen vuoksi omaa rahoitusosuutta.

| (149) | Kahden varamoottorin myynnistä [...]:lle, joka on yksityinen kansainvälinen rahoitus- ja leasingyritys, saadut tulot olisi otettava huomioon yrityksen omassa osuudessa rakenneuudistuksen kustannuksista. Varamoottori, jonka sarjanumero on ESN [...], myytiin 28 päivänä lokakuuta 2010, ja myyntituotto oli [10–12] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Varamoottori, jonka sarjanumero on ESN [...], myytiin 17 päivänä joulukuuta 2010, ja myyntituotto oli [9–11] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Moottoreiden kokonaismyyntituotto oli [19–23] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (noin [15–17] miljoonaa euroa). On kuitenkin huomattava, että vaikka Air Malta omisti täysin moottorin nro ..., moottori nro [...] oli vuokrattu Air Maltalle. Lentoyhtiöllä oli oikeus ostaa moottori nro [...] [5–7] miljoonalla eurolla. Lentoyhtiö käyttikin tätä optiota, minkä jälkeen moottori myytiin [...]:lle ja vuokrattiin sitten takaisin. |
| --- | --- |

(149)

Kahden varamoottorin myynnistä [...]:lle, joka on yksityinen kansainvälinen rahoitus- ja leasingyritys, saadut tulot olisi otettava huomioon yrityksen omassa osuudessa rakenneuudistuksen kustannuksista. Varamoottori, jonka sarjanumero on ESN [...], myytiin 28 päivänä lokakuuta 2010, ja myyntituotto oli [10–12] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Varamoottori, jonka sarjanumero on ESN [...], myytiin 17 päivänä joulukuuta 2010, ja myyntituotto oli [9–11] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Moottoreiden kokonaismyyntituotto oli [19–23] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (noin [15–17] miljoonaa euroa). On kuitenkin huomattava, että vaikka Air Malta omisti täysin moottorin nro ..., moottori nro [...] oli vuokrattu Air Maltalle. Lentoyhtiöllä oli oikeus ostaa moottori nro [...] [5–7] miljoonalla eurolla. Lentoyhtiö käyttikin tätä optiota, minkä jälkeen moottori myytiin [...]:lle ja vuokrattiin sitten takaisin.

| (150) | Air Malta on omaa rahoitusosuuttaan varten soveltanut moottorien myynnistä saatavia nettotuloja ja on sen vuoksi katsonut [5–7] miljoonaa euroa kustannukseksi. Nettotulo on laskettu moottorien myynnistä [...]:lle saatuna tuottona ([10–12] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria + [9–11] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria = [19–23] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli [15–17] miljoonaa euroa) vähennettynä moottorin nro [...] ostokustannuksilla ([5–7] miljoonaa euroa), mikä tarkoittaa [10–12] miljoonaa euroa nettomääräisenä omana rahoitusosuutena. |
| --- | --- |

(150)

Air Malta on omaa rahoitusosuuttaan varten soveltanut moottorien myynnistä saatavia nettotuloja ja on sen vuoksi katsonut [5–7] miljoonaa euroa kustannukseksi. Nettotulo on laskettu moottorien myynnistä [...]:lle saatuna tuottona ([10–12] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria + [9–11] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria = [19–23] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli [15–17] miljoonaa euroa) vähennettynä moottorin nro [...] ostokustannuksilla ([5–7] miljoonaa euroa), mikä tarkoittaa [10–12] miljoonaa euroa nettomääräisenä omana rahoitusosuutena.

| (151) | Komissio toteaa, että moottorien myynti tapahtui rakenneuudistuksen aikana tai muutama päivä juuri ennen sen alkua. Näin ollen kaikkia kyseisistä myynneistä saatuja tuloja voidaan pitää omana rahoitusosuutena. Lisäksi komissio hyväksyy ehdotetun laskelman myyntituottojen todellisesta määrästä ja hyväksyy tämän perusteella yrityksen omaksi rahoitusosuudeksi [9–12] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(151)

Komissio toteaa, että moottorien myynti tapahtui rakenneuudistuksen aikana tai muutama päivä juuri ennen sen alkua. Näin ollen kaikkia kyseisistä myynneistä saatuja tuloja voidaan pitää omana rahoitusosuutena. Lisäksi komissio hyväksyy ehdotetun laskelman myyntituottojen todellisesta määrästä ja hyväksyy tämän perusteella yrityksen omaksi rahoitusosuudeksi [9–12] miljoonaa euroa.

| (152) | [...]:n pitäisi myöntää [20–25] miljoonan euron laina vuoden 2014 puolivälissä. |
| --- | --- |

(152)

[...]:n pitäisi myöntää [20–25] miljoonan euron laina vuoden 2014 puolivälissä.

| (153) | Maltan viranomaiset ovat toimittaneet kahden pankin aiesopimukset, jotka on päivätty 24 ja 29 päivänä marraskuuta 2011. Vielä ei ole kuitenkaan tehty oikeudellisesti sitovaa sopimusta, koska Maltan viranomaisten mukaan pankit eivät kaupallisen toimintapolitiikan mukaisesti tee tällaista sitoumusta yli kaksi vuotta ennen liiketointa. Koska sitovia sopimuksia ei ole toimitettu, tätä pankkilainaa ei voida pitää pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 43 kohdan mukaisena tosiasiallisena omana rahoituksena. |
| --- | --- |

(153)

Maltan viranomaiset ovat toimittaneet kahden pankin aiesopimukset, jotka on päivätty 24 ja 29 päivänä marraskuuta 2011. Vielä ei ole kuitenkaan tehty oikeudellisesti sitovaa sopimusta, koska Maltan viranomaisten mukaan pankit eivät kaupallisen toimintapolitiikan mukaisesti tee tällaista sitoumusta yli kaksi vuotta ennen liiketointa. Koska sitovia sopimuksia ei ole toimitettu, tätä pankkilainaa ei voida pitää pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 43 kohdan mukaisena tosiasiallisena omana rahoituksena.

| (154) | Komissio toteaa kuitenkin, että Air Malta oli sopinut joulukuussa 2011 – ilman Maltan viranomaisten apua – [25–30] miljoonan euron tilapäisrahoituksesta kolmen vuoden ajaksi. Lainan tarkoituksena on tarjota tilapäisrahoitusta Air Maltan rakenneuudistukseen vuoteen 2014 asti, jolloin maa-alueiden myynnistä odotetaan saatavan tuloja. |
| --- | --- |

(154)

Komissio toteaa kuitenkin, että Air Malta oli sopinut joulukuussa 2011 – ilman Maltan viranomaisten apua – [25–30] miljoonan euron tilapäisrahoituksesta kolmen vuoden ajaksi. Lainan tarkoituksena on tarjota tilapäisrahoitusta Air Maltan rakenneuudistukseen vuoteen 2014 asti, jolloin maa-alueiden myynnistä odotetaan saatavan tuloja.

| (155) | Lainan antavat [...]. Molempia pankkeja pidetään yksityisinä pankkeina. [...] |
| --- | --- |

(155)

Lainan antavat [...]. Molempia pankkeja pidetään yksityisinä pankkeina. [...]

| (156) | Air Maltan on maksettava korkoa, joka tällä hetkellä on [4–6] prosenttia vuodessa (ts. [150–300] peruspistettä yli viitekorkona käytetyn [...] peruskoron, joka tällä hetkellä on 2,5 prosenttia), lisättynä maksuilla, jotka ovat [1–1,5] prosenttia vuodessa. Lainan vakuutena on [25–30] miljoonan euron kiinnitys. |
| --- | --- |

(156)

Air Maltan on maksettava korkoa, joka tällä hetkellä on [4–6] prosenttia vuodessa (ts. [150–300] peruspistettä yli viitekorkona käytetyn [...] peruskoron, joka tällä hetkellä on 2,5 prosenttia), lisättynä maksuilla, jotka ovat [1–1,5] prosenttia vuodessa. Lainan vakuutena on [25–30] miljoonan euron kiinnitys.

| (157) | Komissio toteaa, että tämä joulukuussa 2011 tehty lainasopimus osoittaa, että Air Malta oli jo pystynyt hankkimaan markkinaehtoista ulkopuolista rahoitusta ilman Maltan viranomaisten apua. Tällainen rahoitus osoittaa, että markkinat uskovat yrityksen mahdollisuuksiin palauttaa elinkelpoisuutensa. Sen vuoksi komissio katsoo [25–30] miljoonan euron lainan osaksi omaa rahoitusosuutta. |
| --- | --- |

(157)

Komissio toteaa, että tämä joulukuussa 2011 tehty lainasopimus osoittaa, että Air Malta oli jo pystynyt hankkimaan markkinaehtoista ulkopuolista rahoitusta ilman Maltan viranomaisten apua. Tällainen rahoitus osoittaa, että markkinat uskovat yrityksen mahdollisuuksiin palauttaa elinkelpoisuutensa. Sen vuoksi komissio katsoo [25–30] miljoonan euron lainan osaksi omaa rahoitusosuutta.

| (158) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo asianmukaiseksi ja hyväksyttäväksi omaksi rahoitusosuudeksi tulot, jotka saadaan maa-alueiden myynnistä (66,2 miljoonaa euroa); moottoreiden myynnistä ([9–12] miljoonaa euroa) ja joulukuussa 2011 sovitusta pankkilainasta (30 miljoonaa euroa). Oma rahoitusosuus on näin ollen yhteensä 107 miljoonaa euroa, mikä on 45 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista. Lisäksi komissio toteaa, että jos tytäryritysten myynnistä odotetut tuotot realisoituvat, oma rahoitusosuus kasvaa [10–12] miljoonaa euroa, jolloin oma rahoitusosuus on yhteensä 49,5 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

(158)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo asianmukaiseksi ja hyväksyttäväksi omaksi rahoitusosuudeksi tulot, jotka saadaan maa-alueiden myynnistä (66,2 miljoonaa euroa); moottoreiden myynnistä ([9–12] miljoonaa euroa) ja joulukuussa 2011 sovitusta pankkilainasta (30 miljoonaa euroa). Oma rahoitusosuus on näin ollen yhteensä 107 miljoonaa euroa, mikä on 45 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista. Lisäksi komissio toteaa, että jos tytäryritysten myynnistä odotetut tuotot realisoituvat, oma rahoitusosuus kasvaa [10–12] miljoonaa euroa, jolloin oma rahoitusosuus on yhteensä 49,5 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista.

| (159) | Maltalla voidaan myöntää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista tukea. Tukialueilla tuen hyväksymisedellytykset voivat olla lievempiä tuensaajan rahoitusosuuden osalta (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 56 kohta). Lisäksi Maltan syrjäinen sijainti aiheuttaa ongelmia yhteyksissä muualle EU:hun, ja tämän seurauksena maa on erittäin riippuvainen lentoliikenteestä (ks. johdanto-osan 126 kappale edellä), mikä on otettava huomioon. |
| --- | --- |

(159)

Maltalla voidaan myöntää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista tukea. Tukialueilla tuen hyväksymisedellytykset voivat olla lievempiä tuensaajan rahoitusosuuden osalta (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 56 kohta). Lisäksi Maltan syrjäinen sijainti aiheuttaa ongelmia yhteyksissä muualle EU:hun, ja tämän seurauksena maa on erittäin riippuvainen lentoliikenteestä (ks. johdanto-osan 126 kappale edellä), mikä on otettava huomioon.

| (160) | Tähän tapaukseen liittyvien erityispiirteiden vuoksi oma rahoitusosuus, joka on hieman pienempi kuin 50 prosenttia, näyttää hyväksyttävältä. Rakenneuudistussuunnitelma ja erityisesti rahoitussuunnitelma osoittavat, että tuen määrä on sellainen, ettei se tarjoa Air Maltalle ylimääräisiä rahavaroja, jotka se voisi käyttää aggressiiviseen, markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen, ja että tuella ei rahoiteta uusia investointeja, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 45 kohdan perusteella, joten komissio katsoo, että vähintään 45 prosentin oma rahoitusosuus on asianmukainen tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(160)

Tähän tapaukseen liittyvien erityispiirteiden vuoksi oma rahoitusosuus, joka on hieman pienempi kuin 50 prosenttia, näyttää hyväksyttävältä. Rakenneuudistussuunnitelma ja erityisesti rahoitussuunnitelma osoittavat, että tuen määrä on sellainen, ettei se tarjoa Air Maltalle ylimääräisiä rahavaroja, jotka se voisi käyttää aggressiiviseen, markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen, ja että tuella ei rahoiteta uusia investointeja, jotka eivät ole tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 45 kohdan perusteella, joten komissio katsoo, että vähintään 45 prosentin oma rahoitusosuus on asianmukainen tässä tapauksessa.

6.2.5   Tuen ainutkertaisuuden periaate

| (161) | Lopuksi tuen on täytettävä tuen ainutkertaisuutta koskeva periaate. Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 72 kohdan mukaan yritys, joka on saanut pelastamis- ja rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana, ei ole oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen. |
| --- | --- |

(161)

Lopuksi tuen on täytettävä tuen ainutkertaisuutta koskeva periaate. Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 72 kohdan mukaan yritys, joka on saanut pelastamis- ja rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana, ei ole oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen.

| (162) | Huhtikuussa 2004, ennen liittymistään EU:hun, Malta toteutti 57 miljoonan euron pääomankorotuksen. Kyseessä oleva liiketoimi toteutettiin luontoissuorituksena, ja siihen sisältyi kiinteän omaisuuden siirto (maa ja rakennukset) Air Maltan uusia osakkeita vastaan. Maltan viranomaiset eivät katsoneet tätä toimenpidettä pelastamis- tai rakenneuudistustueksi, sillä ne katsoivat, että pääoman korotus oli markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(162)

Huhtikuussa 2004, ennen liittymistään EU:hun, Malta toteutti 57 miljoonan euron pääomankorotuksen. Kyseessä oleva liiketoimi toteutettiin luontoissuorituksena, ja siihen sisältyi kiinteän omaisuuden siirto (maa ja rakennukset) Air Maltan uusia osakkeita vastaan. Maltan viranomaiset eivät katsoneet tätä toimenpidettä pelastamis- tai rakenneuudistustueksi, sillä ne katsoivat, että pääoman korotus oli markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukainen.

| (163) | Komissiolle ilmoitettiin tästä toimenpiteestä osana liittymistä valmistelevaa yhteistyötä. Koska toimenpide myönnettiin ennen Maltan liittymistä EU:hun, Maltan ei tarvinnut pyytää komission etukäteishyväksyntää ennen vuonna 2004 toteutettua pääomakorotusta. Kuitenkin komission vakiintuneen käytännön (27) mukaisesti komissio ottaa huomioon ennen liittymistä myönnetyn rakenneuudistustuen tuen ainutkertaisuuden periaatteen soveltamiseksi myöhemmissä tapauksissa. |
| --- | --- |

(163)

Komissiolle ilmoitettiin tästä toimenpiteestä osana liittymistä valmistelevaa yhteistyötä. Koska toimenpide myönnettiin ennen Maltan liittymistä EU:hun, Maltan ei tarvinnut pyytää komission etukäteishyväksyntää ennen vuonna 2004 toteutettua pääomakorotusta. Kuitenkin komission vakiintuneen käytännön (27) mukaisesti komissio ottaa huomioon ennen liittymistä myönnetyn rakenneuudistustuen tuen ainutkertaisuuden periaatteen soveltamiseksi myöhemmissä tapauksissa.

| (164) | Määrittäessään, antaako vuoden 2004 pääomasijoitus taloudellista etua Air Maltalle ja onko toimenpide tämän vuoksi valtiontukea, komission on arvioitava, onko yritys saanut ”sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut normaaleissa markkinaolosuhteissa” (28). Tämän kysymyksen tarkastelemiseksi komissio soveltaa markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta. Periaatteen mukaan toimenpide ei ole tukea, jos normaaleissa markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja, joka on kooltaan verrattavissa julkisella sektorilla toimiviin elimiin, olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut tehdä kyseisen pääomasijoituksen. Komission on näin ollen arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja toteuttanut kyseisen järjestelyn samoin edellytyksin (29). Hypoteettisen yksityisen sijoittajan toiminta on markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa (30), ja sijoittaja pyrkii maksimoimaan voittonsa ottamalla huomioon riskin, joka on hyväksyttävissä tiettyyn tuottoon verrattuna (31). |
| --- | --- |

(164)

Määrittäessään, antaako vuoden 2004 pääomasijoitus taloudellista etua Air Maltalle ja onko toimenpide tämän vuoksi valtiontukea, komission on arvioitava, onko yritys saanut ”sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut normaaleissa markkinaolosuhteissa” (28). Tämän kysymyksen tarkastelemiseksi komissio soveltaa markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta. Periaatteen mukaan toimenpide ei ole tukea, jos normaaleissa markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja, joka on kooltaan verrattavissa julkisella sektorilla toimiviin elimiin, olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut tehdä kyseisen pääomasijoituksen. Komission on näin ollen arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja toteuttanut kyseisen järjestelyn samoin edellytyksin (29). Hypoteettisen yksityisen sijoittajan toiminta on markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa (30), ja sijoittaja pyrkii maksimoimaan voittonsa ottamalla huomioon riskin, joka on hyväksyttävissä tiettyyn tuottoon verrattuna (31).

| (165) | Tämän lisäksi ”julkisen sektorin sijoittajan ja yksityisen sijoittajan käyttäytymistä on vertailtava ottaen huomioon se tapa, jolla yksityinen sijoittaja olisi kyseessä olevan toimenpiteen toteuttamisajankohtana suhtautunut asiaan, kun otetaan huomioon tuolloin käytettävissä olleet tiedot ja ennakoitavissa olleet kehityssuuntaukset” (32). |
| --- | --- |

(165)

Tämän lisäksi ”julkisen sektorin sijoittajan ja yksityisen sijoittajan käyttäytymistä on vertailtava ottaen huomioon se tapa, jolla yksityinen sijoittaja olisi kyseessä olevan toimenpiteen toteuttamisajankohtana suhtautunut asiaan, kun otetaan huomioon tuolloin käytettävissä olleet tiedot ja ennakoitavissa olleet kehityssuuntaukset” (32).

| (166) | Komissiolla on velvollisuus arvioida täysimääräisesti kaikkia tarkasteltavan toimenpiteen merkityksellisiä piirteitä ja sen asiayhteyttä. Tällaisia seikkoja ovat muun muassa tuensaajayrityksen taloudellinen tilanne merkityksellisillä markkinoilla, mutta myöhempi kehitys tai myöhemmät tulokset eivät ole merkityksellisiä, jos niitä ei ennakoitu investointia tehtäessä (33). |
| --- | --- |

(166)

Komissiolla on velvollisuus arvioida täysimääräisesti kaikkia tarkasteltavan toimenpiteen merkityksellisiä piirteitä ja sen asiayhteyttä. Tällaisia seikkoja ovat muun muassa tuensaajayrityksen taloudellinen tilanne merkityksellisillä markkinoilla, mutta myöhempi kehitys tai myöhemmät tulokset eivät ole merkityksellisiä, jos niitä ei ennakoitu investointia tehtäessä (33).

| (167) | Kyseiseen liiketoimeen liittyi hallituksen toteuttama kiinteän omaisuuden (maa ja rakennukset) siirto Air Maltalle sen uusia osakkeita vastaan. Air Malta oli käyttänyt kyseistä kiinteistöä pitkään. Kyseinen kiinteistö oli ollut aikaisemmin Air Maltalla vuonna 1979 määräämättömäksi ajaksi tehdyn vuokrasopimuksen perusteella. Air Malta oli vuosien mittaan parantanut omaisuuden arvoa omalla kustannuksellaan, olettaen, että kiinteistö siirrettäisiin. |
| --- | --- |

(167)

Kyseiseen liiketoimeen liittyi hallituksen toteuttama kiinteän omaisuuden (maa ja rakennukset) siirto Air Maltalle sen uusia osakkeita vastaan. Air Malta oli käyttänyt kyseistä kiinteistöä pitkään. Kyseinen kiinteistö oli ollut aikaisemmin Air Maltalla vuonna 1979 määräämättömäksi ajaksi tehdyn vuokrasopimuksen perusteella. Air Malta oli vuosien mittaan parantanut omaisuuden arvoa omalla kustannuksellaan, olettaen, että kiinteistö siirrettäisiin.

| (168) | Komissio toteaa, että tästä liiketoimesta oli keskusteltu ja sitä oli valmisteltu usean vuoden ajan. Suunnitelma maa-alueiden siirrosta oli tehty jo 1990-luvulla. Yrityksen hallituksen asiakirjassa tähän liiketoimeen viitattiin jo vuonna 2000. Toteutuksen viivästys johtui Maltan kansainvälisen lentoaseman yksityistämisestä, joka saatiin päätökseen vasta vuonna 2002. |
| --- | --- |

(168)

Komissio toteaa, että tästä liiketoimesta oli keskusteltu ja sitä oli valmisteltu usean vuoden ajan. Suunnitelma maa-alueiden siirrosta oli tehty jo 1990-luvulla. Yrityksen hallituksen asiakirjassa tähän liiketoimeen viitattiin jo vuonna 2000. Toteutuksen viivästys johtui Maltan kansainvälisen lentoaseman yksityistämisestä, joka saatiin päätökseen vasta vuonna 2002.

| (169) | Liiketoimi toteutettiin vuosien 2004–2007 yritysstrategian ja toimintasuunnitelman (marraskuu 2003) ja kolmivuotisen talousennusteen mukaisesti. Ottaen huomioon markkinoiden myönteiset näkymät, kuten Maltan lentoliikennemarkkinoiden kasvuodotukset, paikkakapasiteetin lisäys sekä Euroopan ilmailualan tulosmarginaalit ja rohkaisevat tulokset, liiketoimintasuunnitelmassa ennakoitiin matkustajamäärän ja tuoton kasvavan huomattavasti seuraavina vuosina niin, että tulos olisi voitollinen tilikauteen 2007 mennessä. |
| --- | --- |

(169)

Liiketoimi toteutettiin vuosien 2004–2007 yritysstrategian ja toimintasuunnitelman (marraskuu 2003) ja kolmivuotisen talousennusteen mukaisesti. Ottaen huomioon markkinoiden myönteiset näkymät, kuten Maltan lentoliikennemarkkinoiden kasvuodotukset, paikkakapasiteetin lisäys sekä Euroopan ilmailualan tulosmarginaalit ja rohkaisevat tulokset, liiketoimintasuunnitelmassa ennakoitiin matkustajamäärän ja tuoton kasvavan huomattavasti seuraavina vuosina niin, että tulos olisi voitollinen tilikauteen 2007 mennessä.

| (170) | Ennusteet heijastivat ilmailualan tuolloista yleistä mielipidettä, ja niiden mukaan lentoliikenneala kasvaisi vahvasti. Lisäksi myönteiset tulokset perustuivat uusiin odotettuihin kasvumahdollisuuksiin Maltan liityttyä EU:hun. Pääomarakenteen parantamisen lisäksi liiketoimintasuunnitelmassa ehdotettiin useita kohtuullisia aloitteita, kuten vakioidun, uudenaikaisen ja polttoainetehokkaan lentokaluston (Airbus A319/A320) käyttöönottamista ja huollon rationalisoimista. Komissio toteaa, että vuonna 2004 halpalentoyhtiöitä ei pidetty uhkana Air Maltalle sen ydinmarkkinoilla, sillä Maltalle suuntautuvia ja sieltä lähteviä reittejä pidettiin liian pitkinä, jotta halpalentoyhtiöiden liiketoimintamalli toimisi. Vaikka odotukset osoittautuivat liian optimistisiksi ja jälkikäteen voidaan todeta, että markkinoiden haasteet aliarvioitiin, vuonna 2004 saatavilla olevat tiedot ja ilmailualan yleinen mielipide huomioon ottaen komissio katsoo, että liiketoimintasuunnitelman ennusteet ja kolmivuotinen talousennuste olivat uskottavia tuona ajankohtana. |
| --- | --- |

(170)

Ennusteet heijastivat ilmailualan tuolloista yleistä mielipidettä, ja niiden mukaan lentoliikenneala kasvaisi vahvasti. Lisäksi myönteiset tulokset perustuivat uusiin odotettuihin kasvumahdollisuuksiin Maltan liityttyä EU:hun. Pääomarakenteen parantamisen lisäksi liiketoimintasuunnitelmassa ehdotettiin useita kohtuullisia aloitteita, kuten vakioidun, uudenaikaisen ja polttoainetehokkaan lentokaluston (Airbus A319/A320) käyttöönottamista ja huollon rationalisoimista. Komissio toteaa, että vuonna 2004 halpalentoyhtiöitä ei pidetty uhkana Air Maltalle sen ydinmarkkinoilla, sillä Maltalle suuntautuvia ja sieltä lähteviä reittejä pidettiin liian pitkinä, jotta halpalentoyhtiöiden liiketoimintamalli toimisi. Vaikka odotukset osoittautuivat liian optimistisiksi ja jälkikäteen voidaan todeta, että markkinoiden haasteet aliarvioitiin, vuonna 2004 saatavilla olevat tiedot ja ilmailualan yleinen mielipide huomioon ottaen komissio katsoo, että liiketoimintasuunnitelman ennusteet ja kolmivuotinen talousennuste olivat uskottavia tuona ajankohtana.

| (171) | Koska Maltan valtio, joka on Air Maltan suuri osakkeenomistaja, tarjosi ainoastaan vähäisen osakepääoman, kun yritys perustettiin vuonna 1974, Air Maltalla oli ennen vuoden 2004 huhtikuuta aivan liian vähän pääomaa verrattuna muihin kansallisiin lentoyhtiöihin, ja se tarvitsi toimintojaan vastaavan pääomarakenteen. Pääomankorotuksen, joka toteutettiin luontoissuorituksena siirtämällä maata, tarkoituksena oli varmistaa, että yrityksen rahoitusrakenne oli tasapainossa, jotta se voi toteuttaa kasvustrategiaa ja hyödyntää pääoman vipuvaikutusta edelleen parannettujen käyttöpääoman hallinnointijärjestelyjen kautta. |
| --- | --- |

(171)

Koska Maltan valtio, joka on Air Maltan suuri osakkeenomistaja, tarjosi ainoastaan vähäisen osakepääoman, kun yritys perustettiin vuonna 1974, Air Maltalla oli ennen vuoden 2004 huhtikuuta aivan liian vähän pääomaa verrattuna muihin kansallisiin lentoyhtiöihin, ja se tarvitsi toimintojaan vastaavan pääomarakenteen. Pääomankorotuksen, joka toteutettiin luontoissuorituksena siirtämällä maata, tarkoituksena oli varmistaa, että yrityksen rahoitusrakenne oli tasapainossa, jotta se voi toteuttaa kasvustrategiaa ja hyödyntää pääoman vipuvaikutusta edelleen parannettujen käyttöpääoman hallinnointijärjestelyjen kautta.

| (172) | Toimenpide perustui markkina-arvoon, ja PriceWaterhouseCoopers oli antanut lausunnon, jonka mukaan yrityksen saamien varojen arvo vastaa vähintään Maltan valtion yrityksessä merkitsemien osakkeiden nimellisarvoa ja niihin liittyvää emissiovoittoa. |
| --- | --- |

(172)

Toimenpide perustui markkina-arvoon, ja PriceWaterhouseCoopers oli antanut lausunnon, jonka mukaan yrityksen saamien varojen arvo vastaa vähintään Maltan valtion yrityksessä merkitsemien osakkeiden nimellisarvoa ja niihin liittyvää emissiovoittoa.

| (173) | Komissio toteaa lisäksi, että Air Malta ei ollut vaikeuksissa oleva yritys huhtikuussa 2004. Vaikka Air Malta kärsi tappioita, joita aiheutui sen tytäryhtiölle Azzura Airille Yhdysvalloissa 11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen jälkeen, Air Maltalla oli tuolloin merkittävät kassavarat. Air Maltan oma pääoma oli 31 päivältä heinäkuuta 2003 olevien lukujen perusteella yhteensä 45,7 miljoonaa euroa (osakepääoma 11,7 miljoonaa euroa sekä tuloslaskelman mukainen voitto). Johdon selonteossa, joka koskee 29 päivänä helmikuuta 2004 päättynyttä seitsemän kuukauden jaksoa, todetaan, että tappio tältä kaudelta oli 15,5 miljoonaa euroa, ja ennakoidaan, että koko tilikauden tappio olisi 19,2 miljoonaa euroa. Lisätappiot havaittiin heinäkuussa 2004 lakisääteisen tilinpäätöksen laatimisen yhteydessä, ja huomioitiin laskelmissa vuoden 2005 alkupuolella Nämä tappiot eivät kuitenkaan olisi olleet tiedossa tai odotettavissa huhtikuussa 2004. |
| --- | --- |

(173)

Komissio toteaa lisäksi, että Air Malta ei ollut vaikeuksissa oleva yritys huhtikuussa 2004. Vaikka Air Malta kärsi tappioita, joita aiheutui sen tytäryhtiölle Azzura Airille Yhdysvalloissa 11 päivänä syyskuuta 2001 tehtyjen terrori-iskujen jälkeen, Air Maltalla oli tuolloin merkittävät kassavarat. Air Maltan oma pääoma oli 31 päivältä heinäkuuta 2003 olevien lukujen perusteella yhteensä 45,7 miljoonaa euroa (osakepääoma 11,7 miljoonaa euroa sekä tuloslaskelman mukainen voitto). Johdon selonteossa, joka koskee 29 päivänä helmikuuta 2004 päättynyttä seitsemän kuukauden jaksoa, todetaan, että tappio tältä kaudelta oli 15,5 miljoonaa euroa, ja ennakoidaan, että koko tilikauden tappio olisi 19,2 miljoonaa euroa. Lisätappiot havaittiin heinäkuussa 2004 lakisääteisen tilinpäätöksen laatimisen yhteydessä, ja huomioitiin laskelmissa vuoden 2005 alkupuolella Nämä tappiot eivät kuitenkaan olisi olleet tiedossa tai odotettavissa huhtikuussa 2004.

| (174) | Lisäksi Air Malta kykeni hankkimaan ulkoista velkaa kolmelta yksityiseltä pankilta ilman minkäänlaista julkista tukea. |
| --- | --- |

(174)

Lisäksi Air Malta kykeni hankkimaan ulkoista velkaa kolmelta yksityiseltä pankilta ilman minkäänlaista julkista tukea.

| (175) | Myös yksityiset vähemmistöosakkaat osallistuivat pääomankorotukseen omistusosuuksiensa suhteessa (alle 5 prosenttia kokonaispääomasta). |
| --- | --- |

(175)

Myös yksityiset vähemmistöosakkaat osallistuivat pääomankorotukseen omistusosuuksiensa suhteessa (alle 5 prosenttia kokonaispääomasta).

| (176) | Tätä taustaa vasten komissiolla ei ole kiistatonta näyttöä, joka osoittaisi, että huhtikuussa 2004 toteutettu toimenpide ei ollut markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukainen, sillä vaikuttaa varsin kohtuulliselta olettaa, että yksityinen sijoittaja olisi samankaltaisissa olosuhteissa toiminut samalla tavoin kuin Maltan valtio. Sen vuoksi vuoden 2004 toimenpide ei ole Air Maltalle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(176)

Tätä taustaa vasten komissiolla ei ole kiistatonta näyttöä, joka osoittaisi, että huhtikuussa 2004 toteutettu toimenpide ei ollut markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukainen, sillä vaikuttaa varsin kohtuulliselta olettaa, että yksityinen sijoittaja olisi samankaltaisissa olosuhteissa toiminut samalla tavoin kuin Maltan valtio. Sen vuoksi vuoden 2004 toimenpide ei ole Air Maltalle myönnettyä valtiontukea.

| (177) | Maltan viranomaiset ovat lisäksi vahvistaneet, että Air Malta ei ole saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana. Tämän johdosta komissio katsoo, että tuen ainutkertaisuuden periaatetta on noudatettu. |
| --- | --- |

(177)

Maltan viranomaiset ovat lisäksi vahvistaneet, että Air Malta ei ole saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea kymmenen viime vuoden aikana. Tämän johdosta komissio katsoo, että tuen ainutkertaisuuden periaatetta on noudatettu.

6.3   Päätelmät

| (178) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että suunniteltu tuki, jonka määrä on 130 miljoonaa euroa, ja rakenneuudistussuunnitelma ovat sopusoinnussa pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten kanssa. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuki soveltuu sisämarkkinoille, |
| --- | --- |

(178)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että suunniteltu tuki, jonka määrä on 130 miljoonaa euroa, ja rakenneuudistussuunnitelma ovat sopusoinnussa pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten kanssa. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuki soveltuu sisämarkkinoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Maltan ilmoittama rakenneuudistustuki, joka muodostuu Air Maltalle 130 miljoonan euron suuruisena pääomanlisäyksenä myönnettävästä rakenneuudistustuesta, johon sisältyy hyväksytyn 52 miljoonan euron pelastamistuen muuntaminen osakkeiksi, on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Kyseinen valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Maltan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2012.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Komission päätös C(2012) 170 lopullinen, tehty 25 päivänä tammikuuta 2012 (EUVL C 50, 21.2.2012, s. 7).

1

(2)  Air Maltan tilikausi alkaa 1 päivänä huhtikuuta. Näin ollen esimerkiksi tilikausi 2011 on 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välinen aika ja tilikausi 2016 on 1 päivän huhtikuuta 2015 ja 31 päivän maaliskuuta 2016 välinen aika.

2

(3)  Liikesalaisuus

3

(4)  Sijoitetun pääoman tuotto = nettovoitto / velka + oma pääoma.

4

(5)  Oman pääoman tuotto = nettovoitto / oma pääoma.

5

(6)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

6

(7)  Aikataulukoordinoidut lentoasemat ovat lentoasemia, joilla koordinaattori jakaa lähtö- ja saapumisajat lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta yhteisön lentoasemilla annetun asetuksen (ETY) N:o 95/93 mukaisesti (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1).

7

(8)

8

ASK= available seat kilometre eli tarjottu istuinkilometri.

(9)  17,9 prosenttia verrattuna kesän 2009 ja kesän 2012 väliseen muutokseen.

9

(10)  9,8 prosenttia verrattuna kesän 2009 ja kesän 2012 väliseen muutokseen.

10

(11)  1,7 prosenttia verrattuna kesän 2009 ja kesän 2012 väliseen muutokseen.

11

(12)  Tämä entinen valtio-omisteinen lentoasema on yksityistetty. Pääosakas on itävaltalaisen Flughafen Wien AG:n johtama yksityinen konsortio. Maltan valtio on vain vähemmistöosakas (20 prosenttia).

12

(13)  Air Maltan reittitalouden perusteella, mukaan lukien reitti- ja tilauslennot (toiminnot Maltalla ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa).

13

(14)  Käyttöaste-ennusteet perustuvat ennustettuihin paikka- ja matkustajamääriin.

14

(15)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltaminen valtiontukiin ilmailualalla, EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5.

15

(16)  N504/2010 – Air Malta plc., http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3N504_2010.

16

(17)  Ks. komission päätökset asioissa Austrian Airlines (C 6/09), EUVL L 59, 9.3.2010, s. 1, johdanto-osan 296 kappale (kuuden vuoden rakenneuudistuskausi), ja Royal Mail Group (SA.31479), C(2012) 1834 final, johdanto-osan 217 kappale (viiden vuoden rakenneuudistuskausi).

17

(18)  Ks. IAG:n 2 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyt huomautukset.

18

(19)  Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitiin tulojen olevan joulukuussa 2011 169,939 miljoonaa euroa, kun toteutuneiden lukujen mukaan tulot olivat 174,896 miljoonaa euroa (eli 2,9 prosenttia ennakoitua enemmän).

19

(20)  [...].

20

(21)  [...].

21

(22)  Ks. asetuksen (ETY) N:o 95/93 2 artiklan g alakohta sekä Kansainvälisen lentokuljetusliiton maailmanlaajuisten lähtö- ja saapumisaikoja koskevien suuntaviivojen 5 kohdan määritelmä kolmannen tason lentoasemista (www.iata.org/wsg).

22

(23)  Maltan talous on hyvin avoin: viennin osuus oli noin 77 prosenttia ja tuonnin 73 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Viennistä 58 prosenttia tapahtuu lentoteitse. Vaikka suurin osa tuonnista tapahtuu meriteitse, myös lentoliikenteellä on merkittävä osuus (30 prosenttia).

23

(24)  Malta on erittäin riippuvainen matkailusta, joka puolestaan on riippuvainen lentoliikenteestä. Matkailuala on ollut jo pitkään yksi Maltan talouden peruspilareista, ja se on johtava palvelutoiminto niin työpaikkojen luomisen kuin valuuttatulojen kannalta. Matkailualan osuus on noin 25 prosenttia suhteessa Maltan BKT:hen. Vuonna 2009 Maltalla kävi noin 1,2 miljoonaa matkailijaa, jotka käyttivät 638 miljoonaa euroa. Euroopan tilastojen vuoden 2010 painoksen mukaan kansainvälisten matkailutulojen suhde BKT:hen oli korkein Maltalla (11,4 %). Malta on hyvin riippuvainen myös ravintola-alasta (hotelli-, ravintola- ja ateriapalvelut). EU:n työvoimatutkimuksen mukaan jopa 8,6 prosenttia työllisestä väestöstä, mikä on EU-27:n korkein osuus, toimii matkailuun suoraan liittyvällä hotelli- ja ravintola-alalla. EU-27:n vastaava osuus on 4,3 prosenttia. Matkailun merkitys Maltalle näkyy siinä, että matkailun intensiteetti oli 19,4 prosenttia (vierasyöt asukasta kohti), kun taas EU-27:n keskiarvo oli 4,6 prosenttia. Noin 98 prosenttia vapaa-ajan matkailijoista käytti lentoliikennettä meriliikenteen sijaan.

24

(25)  Komission päätös C(2007) 300, tehty 7 päivänä maaliskuuta 2007 (EUVL L 49, 22.2.2008, s. 25), 132 kohta.

25

(26)  Komissio toteaa, että aiemmissa rakenneuudistuspäätöksissä se ei ollut tehnyt eroa kannattavan ja kannattamattoman toiminnan välillä arvioidessaan kapasiteetin supistamisen asianmukaisuutta vastasuoritteena.

26

(27)  Komission päätös 2007/509/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2006, valtiontuesta C 3/2005 (ex N 592/2004 (ex PL 51/2004)), jonka Puola aikoo myöntää Fabryka Samochodow Osobowych SA -nimiselle yritykselle (entinen DAEWOO – FSO Motor SA) (EUVL L 187, 19.7.2007, s. 30); komission päätös 2010/174/EY, tehty 10 päivänä maaliskuuta 2009, valtiontuesta C 43/07 (ex N 64/07) ja C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04), jotka Puola on myöntänyt Huta Stalowa Wola SA -nimiselle yritykselle (EUVL L 81, 26.3.2010, s. 1).

27

(28)  Yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-233/99, 251 kohta.

28

(29)  Yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-233/99, Westdeutsche Landesbank GZ v. komissio, tuomio 6.3.2003, Kok., s. II-435 ja sitä seuraavat sivut, 245 kohta.

29

(30)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397, 71 kohta.

30

(31)  Yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-233/99, 255 kohta.

31

(32)  Yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-233/99, 246 kohta. Ks. myös asia T-16/96, Cityflyer Express v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok., s. II-757, 76 kohta.

32

(33)  Asia C-124/10P, komissio v. EKR, tuomio 5.6.2012, 85 kohta.

33

---