# Uradni list L 296/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.296.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 296 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5525. oktober 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.296.slv

Uradni list

Evropske unije

L 296

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5525. oktober 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 25.10.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 296/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 965/2012

z dne 5. oktobra 2012

o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1), ter zlasti členov 8(5) in 10(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Operatorji in osebje, ki sodelujejo pri upravljanju nekaterih zrakoplovov, morajo izpolnjevati zadevne bistvene zahteve iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(1)

Operatorji in osebje, ki sodelujejo pri upravljanju nekaterih zrakoplovov, morajo izpolnjevati zadevne bistvene zahteve iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008.

| (2) | Uredba (ES) 216/2008 zahteva, da države članice poleg nadzorovanja certifikatov, ki so jih izdale, izvajajo tudi preiskave, vključno s preverjanji na ploščadi, in sprejmejo ukrepe, vključno s prepovedjo vzletanja zrakoplova, za preprečitev nadaljnje kršitve predpisov. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) 216/2008 zahteva, da države članice poleg nadzorovanja certifikatov, ki so jih izdale, izvajajo tudi preiskave, vključno s preverjanji na ploščadi, in sprejmejo ukrepe, vključno s prepovedjo vzletanja zrakoplova, za preprečitev nadaljnje kršitve predpisov.

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 bi morala Komisija sprejeti potrebna izvedbena pravila za vzpostavitev pogojev za varno za varno operacijo zrakoplovov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 bi morala Komisija sprejeti potrebna izvedbena pravila za vzpostavitev pogojev za varno za varno operacijo zrakoplovov.

| (4) | Za zagotovitev nemotenega prehoda in visoke ravni varnosti civilnega letalstva v Evropski uniji bi morali izvedbeni ukrepi odražati najsodobnejšo tehnologijo, vključno z najboljšimi praksami, ter znanstveni in tehnični napredek na področju zračnih operacij. V skladu s tem bi bilo treba upoštevati tehnične zahteve in upravne postopke, dogovorjene pod okriljem Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: ICAO) in evropskih Združenih letalskih organov do 30. junija 2009, ter veljavno nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev nemotenega prehoda in visoke ravni varnosti civilnega letalstva v Evropski uniji bi morali izvedbeni ukrepi odražati najsodobnejšo tehnologijo, vključno z najboljšimi praksami, ter znanstveni in tehnični napredek na področju zračnih operacij. V skladu s tem bi bilo treba upoštevati tehnične zahteve in upravne postopke, dogovorjene pod okriljem Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (v nadaljnjem besedilu: ICAO) in evropskih Združenih letalskih organov do 30. junija 2009, ter veljavno nacionalno zakonodajo.

| (5) | Zagotoviti je treba dovolj časa, da se letalska industrija in organi držav članic prilagodijo novemu regulativnemu okviru ter da pod določenimi pogoji priznajo veljavnost certifikatov, izdanih pred začetkom uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Zagotoviti je treba dovolj časa, da se letalska industrija in organi držav članic prilagodijo novemu regulativnemu okviru ter da pod določenimi pogoji priznajo veljavnost certifikatov, izdanih pred začetkom uporabe te uredbe.

| (6) | Ker je ta uredba izvedbeni ukrep iz člena 8(5) in člena 10(5) Uredbe (ES) št. 216/2008, se Priloga III k Uredbi Sveta (EGS) št. 3922/91 (2) in Direktiva 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) štejeta za razveljavljeni v skladu s členom 69(3) in členom 69(5) Uredbe (ES) št. 216/2008. Vendar bi se morala Priloga III začasno še uporabljati, dokler se ne iztečejo prehodna obdobja, predvidena v tej uredbi, in to za tista področja, za katera še niso bili sprejeti nobeni izvedbeni ukrepi. Podobno bi se morala Direktiva 2004/36/ES začasno še uporabljati do izteka prehodnih obdobij, predvidenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Ker je ta uredba izvedbeni ukrep iz člena 8(5) in člena 10(5) Uredbe (ES) št. 216/2008, se Priloga III k Uredbi Sveta (EGS) št. 3922/91 (2) in Direktiva 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) štejeta za razveljavljeni v skladu s členom 69(3) in členom 69(5) Uredbe (ES) št. 216/2008. Vendar bi se morala Priloga III začasno še uporabljati, dokler se ne iztečejo prehodna obdobja, predvidena v tej uredbi, in to za tista področja, za katera še niso bili sprejeti nobeni izvedbeni ukrepi. Podobno bi se morala Direktiva 2004/36/ES začasno še uporabljati do izteka prehodnih obdobij, predvidenih v tej uredbi.

| (7) | Evropska agencija za varnost v letalstvu je pripravila osnutek izvedbenih predpisov in jih je predložila Komisiji kot mnenje v skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(7)

Evropska agencija za varnost v letalstvu je pripravila osnutek izvedbenih predpisov in jih je predložila Komisiji kot mnenje v skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa podrobna pravila za operacije komercialnega zračnega prevoza z letali in helikopterji, vključno z inšpekcijskimi pregledi na ploščadi za zrakoplove operatorjev pod varnostnim nadzorom druge države, potem ko pristanejo na letališčih na ozemlju, za katero veljajo določbe Pogodbe.

2.   Ta uredba tudi določa podrobna pravila o pogojih za izdajo, ohranitev, spremembo, omejitev, začasen odvzem ali preklic spričeval operatorjev zrakoplovov iz člena 4(1)(b) in (c) Uredbe (ES) št. 216/2008, ki se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza, privilegije in odgovornosti imetnikov spričeval ter pogoje, pod katerimi se operacije prepovejo, omejijo ali podredijo določenim pogojem v interesu varnosti.

3.   Ta uredba se ne uporablja za zračne operacije, na katere se nanaša člen 1(2)(a) Uredbe (ES) št. 216/2008.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe velja:

| 1. | „Operacija komercialnega zračnega prevoza“ pomeni operacijo z zrakoplovom, namenjeno prevozu potnikov, tovora ali pošte, za plačilo ali drugo protivrednost. |
| --- | --- |

1.

„Operacija komercialnega zračnega prevoza“ pomeni operacijo z zrakoplovom, namenjeno prevozu potnikov, tovora ali pošte, za plačilo ali drugo protivrednost.

| 2. | „Letala razreda zmogljivosti B“ pomenijo propelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj. |
| --- | --- |

2.

„Letala razreda zmogljivosti B“ pomenijo propelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj.

| 3. | „Območje javnega interesa“ pomeni območje, ki se uporablja izključno za operacije v javnem interesu. |
| --- | --- |

3.

„Območje javnega interesa“ pomeni območje, ki se uporablja izključno za operacije v javnem interesu.

| 4. | „Operacija razreda zmogljivosti 1“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko pristane v okviru razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet ali varno nadaljuje let do primernega pristajalnega območja, odvisno od tega, kdaj se odpoved pojavi. |
| --- | --- |

4.

„Operacija razreda zmogljivosti 1“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko pristane v okviru razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet ali varno nadaljuje let do primernega pristajalnega območja, odvisno od tega, kdaj se odpoved pojavi.

Dodatne opredelitve izrazov so v Prilogi I za namene prilog II–V.

Člen 3

Zmogljivosti nadzora

1.   Države članice imenujejo enega ali več subjektov kot pristojni organ znotraj navedene države članice s potrebnimi pooblastili in dodeljenimi odgovornostmi za certificiranje in nadzor v zvezi z osebami in organizacijami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila.

2.   Če država članica imenuje več subjektov kot pristojni organ:

| (a) | se jasno opredelijo področja pristojnosti vsakega pristojnega organa v zvezi z odgovornostmi in geografskim omejevanjem, in |
| --- | --- |

(a)

se jasno opredelijo področja pristojnosti vsakega pristojnega organa v zvezi z odgovornostmi in geografskim omejevanjem, in

| (b) | se vzpostavi usklajevanje med navedenimi subjekti, da se zagotovi učinkovit pregled nad vsemi organizacijami in osebami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila, ki so v okviru njihovih pristojnosti. |
| --- | --- |

(b)

se vzpostavi usklajevanje med navedenimi subjekti, da se zagotovi učinkovit pregled nad vsemi organizacijami in osebami, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila, ki so v okviru njihovih pristojnosti.

3.   Države članice zagotovijo, da ima(-jo) pristojni organ(-i) potrebne zmogljivosti za zagotovitev nadzora nad vsemi osebami in organizacijami, ki jih zajema njihov program nadzora, vključno z zadostnimi viri za izpolnjevanje zahtev te uredbe.

4.   Države članice zagotovijo, da osebje pristojnega organa ne opravlja dejavnosti nadzora, kadar obstajajo dokazi, da bi lahko to posredno ali neposredno povzročilo navzkrižje interesov, zlasti v zvezi z družinskimi in finančnimi interesi.

5.   Osebje, ki mu pristojni organ dovoli izvajanje nalog certificiranja in/ali nadzora, se pooblasti za izvajanje najmanj naslednjih nalog:

| (a) | pregled dokumentacije, podatkov, postopkov in vsega drugega gradiva, ki zadeva opravljanje nalog certificiranja in/ali nadzora; |
| --- | --- |

(a)

pregled dokumentacije, podatkov, postopkov in vsega drugega gradiva, ki zadeva opravljanje nalog certificiranja in/ali nadzora;

| (b) | pridobitev kopij ali izpiskov iz takšne dokumentacije, podatkov, postopkov in drugega gradiva; |
| --- | --- |

(b)

pridobitev kopij ali izpiskov iz takšne dokumentacije, podatkov, postopkov in drugega gradiva;

| (c) | zahteva po ustni razlagi na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

zahteva po ustni razlagi na kraju samem;

| (d) | vstop v zadevne prostore, kraje delovanja ali prevozna sredstva; |
| --- | --- |

(d)

vstop v zadevne prostore, kraje delovanja ali prevozna sredstva;

| (e) | izvajanje revizij, preiskav, ocen in inšpekcijskih pregledov, vključno z inšpekcijskimi pregledi na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi; |
| --- | --- |

(e)

izvajanje revizij, preiskav, ocen in inšpekcijskih pregledov, vključno z inšpekcijskimi pregledi na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi;

| (f) | po potrebi sprejemanje ali uvajanje izvršilnih ukrepov. |
| --- | --- |

(f)

po potrebi sprejemanje ali uvajanje izvršilnih ukrepov.

6.   Naloge iz odstavka 5 se izvajajo v skladu s pravnimi določbami zadevne države članice.

Člen 4

Preverjanja na ploščadi

Preverjanja na ploščadi za zrakoplove operatorjev pod varnostnim nadzorom neke druge države članice ali tretje države se izvajajo v skladu s poddelom RAMP iz Priloge II.

Člen 5

Letalske operacije

1.   Operatorji lahko uporabljajo zrakoplov za operacije komercialnega zračnega prevoza samo v skladu s prilogama III in IV.

2.   Operatorji komercialnega zračnega prevoza upoštevajo zadevne določbe Priloge V pri upravljanju:

| (a) | letal in helikopterjev, ki se uporabljajo za:






  (i) | operacije, ki uporabljajo navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN); |
| --- | --- | --- |

(a)

letal in helikopterjev, ki se uporabljajo za:

(i)

operacije, ki uporabljajo navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN);

| (ii) | operacije v skladu s specifikacijami minimalne navigacijske zmogljivosti (MNPS); |
| --- | --- |

(ii)

operacije v skladu s specifikacijami minimalne navigacijske zmogljivosti (MNPS);

| (iii) | operacije v zračnem prostoru z zmanjšanimi minimalnimi vertikalnimi razdvajanji (RVSM); |
| --- | --- |

(iii)

operacije v zračnem prostoru z zmanjšanimi minimalnimi vertikalnimi razdvajanji (RVSM);

| (iv) | operacije pri zmanjšani vidljivosti (LVO); |
| --- | --- |

(iv)

operacije pri zmanjšani vidljivosti (LVO);

| (b) | letal in helikopterjev, ki se uporabljajo za prevoz nevarnega blaga; |
| --- | --- |

(b)

letal in helikopterjev, ki se uporabljajo za prevoz nevarnega blaga;

| (c) | dvomotornih letal, ki se uporabljajo za operacije povečanega doleta (ETOPS) v komercialnem zračnem prevozu; |
| --- | --- |

(c)

dvomotornih letal, ki se uporabljajo za operacije povečanega doleta (ETOPS) v komercialnem zračnem prevozu;

| (d) | helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza s pomočjo sistemov za nočno gledanje (NVIS); |
| --- | --- |

(d)

helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza s pomočjo sistemov za nočno gledanje (NVIS);

| (e) | helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza z obešenim tovorom (HHO), in |
| --- | --- |

(e)

helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza z obešenim tovorom (HHO), in

| (f) | helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza nujne medicinske pomoči (HEMS). |
| --- | --- |

(f)

helikopterjev, ki se uporabljajo za operacije komercialnega zračnega prevoza nujne medicinske pomoči (HEMS).

Člen 6

Odstopanja

1.   Za operacije komercialnega zračnega prevoza, ki se začnejo in končajo na istem letališču oziroma območju delovanja z letali razreda zmogljivosti B ali z nekompleksnimi helikopterji, ni treba, da so v skladu s prilogama III in IV.

Vendar zanje velja naslednje:

| (a) | za letala: Priloga III k Uredbi (EGS) št. 3922/91 in z njo povezane nacionalne izjeme, ki temeljijo na ocenah varnostnih tveganj, ki jih izvajajo pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

za letala: Priloga III k Uredbi (EGS) št. 3922/91 in z njo povezane nacionalne izjeme, ki temeljijo na ocenah varnostnih tveganj, ki jih izvajajo pristojni organi;

| (b) | za helikopterje: nacionalne zahteve. |
| --- | --- |

(b)

za helikopterje: nacionalne zahteve.

2.   Z odstopanjem od člena 5(1) se zrakoplovi iz člena 4(5) Uredbe (ES) št. 216/2008 upravljajo v skladu pogoji iz Odločbe Komisije C(2009) 7633 z dne 14. oktobra 2009, kadar se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza. Vsaka sprememba operacije, ki vpliva na pogoje iz navedene odločbe, se sporoči Komisiji in Evropski agenciji za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija), preden se sprememba izvede.

Država članica, ki ni naslovnica Odločbe C(2009) 7633 in ki namerava uporabljati odstopanje iz navedene odločbe, o svoji nameri uradno obvesti Komisijo in Agencijo, preden se odstopanje izvede. Komisija in Agencija ocenita, koliko sprememba ali nameravana uporaba odstopa od pogojev iz Odločbe C(2009) 7633 ali vpliva na začetno presojo varnosti, ki se izvaja na podlagi navedene odločbe. Če presoja pokaže, da sprememba ali nameravana uporaba ne ustreza začetni presoji varnosti, pripravljeni na podlagi Odločbe C(2009) 7633, zadevna država članica predloži novo potrebo po odstopanju v skladu s členom 14(6) Uredbe (ES) št. 216/2008.

3.   Z odstopanjem od člena 5(1) se leti, povezani z uvedbo ali spremembo vrst zrakoplovov, ki jih izvajajo projektivne in proizvodne organizacije v okviru svojih privilegijev, izvajajo še naprej pod pogoji, določenimi v nacionalni zakonodaji držav članic.

4.   Ne glede na člen 5 lahko države članice še naprej zahtevajo posebno odobritev in dodatne zahteve glede operativnih postopkov, opreme, usposobljenosti posadk in usposabljanja za helikopterske operacije komercialnega zračnega prevoza na morju v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo. Države članice obvestijo Komisijo in Agencijo o dodatnih zahtevah, ki se uporabljajo za take posebne odobritve. Te zahteve niso manj restriktivne kot tiste iz prilog III in IV.

5.   Z odstopanjem od CAT.POL.A.300(a) iz Priloge IV se enomotorna letala, kadar se uporabljajo v operacijah komercialnega zračnega prevoza, uporabljajo ponoči ali v instrumentalnih meteoroloških pogojih pod pogoji, določenimi v obstoječih izjemah, ki so jih odobrile države članice v skladu s členom 8(2) Uredbe (EGS) št. 3922/91.

Vsaka sprememba operacije teh letal, ki vpliva na pogoje iz navedenih izjem, se sporoči Komisiji in Agenciji, preden se sprememba izvede. Komisija in Agencija ocenita predlagano spremembo v skladu s členom 14(5) Uredbe (ES) št. 216/2008.

6.   Obstoječe helikopterske operacije na območje javnega interesa/z njega se lahko izvajajo z odstopanjem od CAT.POL.H.225 iz Priloge IV, kadar koli velikost območja javnega interesa ali ovire na njem ali sam helikopter ne dopuščajo izpolnjevanja zahtev za operacije razreda zmogljivosti 1. Takšne operacije se izvajajo pod pogoji, ki jih določijo države članice. Države članice obvestijo Komisijo in Agencijo o pogojih, ki se uporabljajo.

Člen 7

Spričevala letalskega prevoznika

1.   Za spričevala letalskega prevoznika (AOC), ki jih izda država članica operatorjem letal za komercialni zračni prevoz pred začetkom uporabe te uredbe v skladu z Uredbo (EGS) št. 3922/91, se šteje, da so bila izdana v skladu s to uredbo.

Vendar najpozneje 28. oktobra 2014:

| (a) | operatorji ustrezno prilagodijo svoj sistem upravljanja, programe usposabljanja, postopke in priročnike, tako da so skladni s prilogami III, IV in V; |
| --- | --- |

(a)

operatorji ustrezno prilagodijo svoj sistem upravljanja, programe usposabljanja, postopke in priročnike, tako da so skladni s prilogami III, IV in V;

| (b) | spričevalo letalskega prevoznika se nadomesti s spričevali, izdanimi v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(b)

spričevalo letalskega prevoznika se nadomesti s spričevali, izdanimi v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

2.   Spričevala letalskega prevoznika, ki jih izda država članica operatorjem helikopterjev za komercialni zračni prevoz pred začetkom uporabe te uredbe, se pretvorijo v spričevala letalskega prevoznika, skladna s to uredbo v skladu s poročilom o pretvorbi, ki ga pripravi država članica, ki je izdala spričevalo letalskega prevoznika, po posvetovanju z Agencijo.

Poročilo o pretvorbi opisuje:

| (a) | nacionalne zahteve, na podlagi katerih so bila izdana spričevala letalskega prevoznika; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne zahteve, na podlagi katerih so bila izdana spričevala letalskega prevoznika;

| (b) | obseg privilegijev, danih operatorjem; |
| --- | --- |

(b)

obseg privilegijev, danih operatorjem;

| (c) | razlike med nacionalnimi zahtevami, na podlagi katerih so bila izdana spričevala letalskega prevoznika, in zahtevami prilog III, IV in V, skupaj z navedbo, kako in kdaj se bo od operatorjev zahtevalo, da zagotovijo polno skladnost z navedenimi prilogami. |
| --- | --- |

(c)

razlike med nacionalnimi zahtevami, na podlagi katerih so bila izdana spričevala letalskega prevoznika, in zahtevami prilog III, IV in V, skupaj z navedbo, kako in kdaj se bo od operatorjev zahtevalo, da zagotovijo polno skladnost z navedenimi prilogami.

Poročilo o pretvorbi vsebuje kopije vseh dokumentov, potrebnih za dokazovanje elementov iz točk (a) do (c), vključno s kopijami zadevnih nacionalnih zahtev in postopkov.

Člen 8

Omejitve trajanja letov

Za omejitve trajanja letov in delovnega časa velja naslednje:

| (a) | za letala: člen 8(4) in poddel Q iz Priloge III k Uredbi (EGS) št. 3922/91; |
| --- | --- |

(a)

za letala: člen 8(4) in poddel Q iz Priloge III k Uredbi (EGS) št. 3922/91;

| (b) | za helikopterje: nacionalne zahteve. |
| --- | --- |

(b)

za helikopterje: nacionalne zahteve.

Člen 9

Seznami minimalne opreme

Za sezname minimalne opreme (MEL), ki jih pred začetkom uporabe te uredbe odobri država operatorja ali država registracije, kot je ustrezno, se šteje, da so odobreni v skladu s to uredbo, in jih lahko operator, ki je prejel odobritev, še naprej uporablja.

Po začetku uporabe te uredbe se vsaka sprememba seznamov minimalne opreme izvede v skladu z ORO.MLR.105 iz Priloge III.

Člen 10

Začetek veljavnosti

1.   Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne 28. oktobra 2012.

2.   Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 1 se države članice lahko odločijo, da do 28. oktobra 2014 ne uporabljajo določb prilog I do V.

Če država članica uporabi to možnost, o tem obvesti Komisijo in Agencijo. V tem obvestilu opiše razloge za takšno odstopanje in trajanje odstopanja ter program za izvajanje načrtovanih ukrepov in njihov časovni razpored.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. oktobra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 373, 31.12.1991, str. 4.

2

(3)  UL L 143, 30.4.2004, str. 76.

3

---

PRILOGA I

Opredelitev izrazov, ki se uporabljajo v prilogah II–V

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve izrazov:

| 1. | „Razpoložljiva razdalja pospeševanja in zaustavljanja (ASDA)“ pomeni dolžino razpoložljive steze za vzletni zalet in dolžino podaljška zaustavljanja, če je država letališča objavila, da je takšen podaljšek zaustavljanja na voljo in da lahko nosi maso letala v prevladujočih obratovalnih pogojih. |
| --- | --- |

1.

„Razpoložljiva razdalja pospeševanja in zaustavljanja (ASDA)“ pomeni dolžino razpoložljive steze za vzletni zalet in dolžino podaljška zaustavljanja, če je država letališča objavila, da je takšen podaljšek zaustavljanja na voljo in da lahko nosi maso letala v prevladujočih obratovalnih pogojih.

| 2. | „Sprejemljivi načini usklajevanja (AMC)“ pomeni nezavezujoče standarde, ki jih je Agencija sprejela za ponazoritev načinov vzpostavitve skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. |
| --- | --- |

2.

„Sprejemljivi načini usklajevanja (AMC)“ pomeni nezavezujoče standarde, ki jih je Agencija sprejela za ponazoritev načinov vzpostavitve skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili.

| 3. | „Sprejemni kontrolni seznam“ pomeni dokument, ki se uporablja kot pomoč pri preverjanju zunanjega videza tovorkov z nevarnim blagom in z njimi povezanih dokumentov, da se ugotovi, ali so izpolnjene vse ustrezne zahteve. |
| --- | --- |

3.

„Sprejemni kontrolni seznam“ pomeni dokument, ki se uporablja kot pomoč pri preverjanju zunanjega videza tovorkov z nevarnim blagom in z njimi povezanih dokumentov, da se ugotovi, ali so izpolnjene vse ustrezne zahteve.

| 4. | „Ustrezno letališče“ pomeni letališče, na katerem je mogoče uporabljati zrakoplov ob upoštevanju veljavnih zahtev glede zmogljivosti in značilnosti vzletno-pristajalne steze. |
| --- | --- |

4.

„Ustrezno letališče“ pomeni letališče, na katerem je mogoče uporabljati zrakoplov ob upoštevanju veljavnih zahtev glede zmogljivosti in značilnosti vzletno-pristajalne steze.

| 5. | Za namene razvrščanja potnikov:






  (a) | „odrasli“ pomenijo osebe, stare 12 let in več; |
| --- | --- | --- |

5.

Za namene razvrščanja potnikov:

(a)

„odrasli“ pomenijo osebe, stare 12 let in več;

| (b) | „otroci“ pomenijo osebe, stare dve leti ali več, vendar manj kot 12 let; |
| --- | --- |

(b)

„otroci“ pomenijo osebe, stare dve leti ali več, vendar manj kot 12 let;

| (c) | „dojenčki“ pomenijo osebe, stare manj kot dve leti. |
| --- | --- |

(c)

„dojenčki“ pomenijo osebe, stare manj kot dve leti.

| 6. | „Letalo“ pomeni zrakoplov na motorni pogon z nepremičnimi krili, težji od zraka, ki dobi vzgon v letu zaradi aerodinamičnih reakcij zraka na njegovih krilih. |
| --- | --- |

6.

„Letalo“ pomeni zrakoplov na motorni pogon z nepremičnimi krili, težji od zraka, ki dobi vzgon v letu zaradi aerodinamičnih reakcij zraka na njegovih krilih.

| 7. | „Let s pomočjo sistema za nočno gledanje (NVIS)“ pri operacijah NVIS pomeni tisti del leta po pravilih vizualnega letenja (VFR), ki se opravi ponoči, kadar član posadke uporablja očala za nočno gledanje (NVG). |
| --- | --- |

7.

„Let s pomočjo sistema za nočno gledanje (NVIS)“ pri operacijah NVIS pomeni tisti del leta po pravilih vizualnega letenja (VFR), ki se opravi ponoči, kadar član posadke uporablja očala za nočno gledanje (NVG).

| 8. | „Zrakoplov“ pomeni napravo, ki se lahko obdrži v atmosferi zaradi reakcije zraka, ki ni reakcija zraka na zemeljsko površino. |
| --- | --- |

8.

„Zrakoplov“ pomeni napravo, ki se lahko obdrži v atmosferi zaradi reakcije zraka, ki ni reakcija zraka na zemeljsko površino.

| 9. | „Drugi načini usklajevanja“ pomenijo tiste načine, v katerih je predlagana alternativa sedanjim sprejemljivim načinom usklajevanja, ali tiste, v katerih so predlagani novi načini vzpostavitve skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbeni pravili, v zvezi s katerimi Agencija ni sprejela povezanih sprejemljivih načinov usklajevanja. |
| --- | --- |

9.

„Drugi načini usklajevanja“ pomenijo tiste načine, v katerih je predlagana alternativa sedanjim sprejemljivim načinom usklajevanja, ali tiste, v katerih so predlagani novi načini vzpostavitve skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbeni pravili, v zvezi s katerimi Agencija ni sprejela povezanih sprejemljivih načinov usklajevanja.

| 10. | „Preprečevanje zaledenitve“ pri postopkih na tleh pomeni postopek za zaščito pred nastankom zmrzali ali ledu in kopičenjem snega na obdelanih površinah zrakoplova za omejeno časovno obdobje (čas zaščite). |
| --- | --- |

10.

„Preprečevanje zaledenitve“ pri postopkih na tleh pomeni postopek za zaščito pred nastankom zmrzali ali ledu in kopičenjem snega na obdelanih površinah zrakoplova za omejeno časovno obdobje (čas zaščite).

| 11. | „Član kabinskega osebja“ pomeni ustrezno usposobljenega člana osebja, ki ni član letalske posadke ali tehničnega osebja in ga operator določi za opravljanje nalog v zvezi z varnostjo potnikov in leta med operacijami. |
| --- | --- |

11.

„Član kabinskega osebja“ pomeni ustrezno usposobljenega člana osebja, ki ni član letalske posadke ali tehničnega osebja in ga operator določi za opravljanje nalog v zvezi z varnostjo potnikov in leta med operacijami.

| 12. | „Operacija prileta kategorije I (CAT I)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi instrumentalnega pristajalnega sistema (ILS), mikrovalovnega pristajalnega sistema (MLS), sistema GLS (pristajalni sistem na podlagi zemeljskega razširjenega globalnega navigacijskega satelitskega sistema (GNSS/GBAS)), preciznega priletnega radarja (PAR) ali sistema GNSS na podlagi satelitskega razširitvenega sistema (SBAS) z višino odločitve (DH) najmanj 200 ft in vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 550 m za letala in 500 m za helikopterje. |
| --- | --- |

12.

„Operacija prileta kategorije I (CAT I)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi instrumentalnega pristajalnega sistema (ILS), mikrovalovnega pristajalnega sistema (MLS), sistema GLS (pristajalni sistem na podlagi zemeljskega razširjenega globalnega navigacijskega satelitskega sistema (GNSS/GBAS)), preciznega priletnega radarja (PAR) ali sistema GNSS na podlagi satelitskega razširitvenega sistema (SBAS) z višino odločitve (DH) najmanj 200 ft in vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 550 m za letala in 500 m za helikopterje.

| 13. | „Operacija kategorije II (CAT II)“ pomeni operacijo natančnega instrumentalnega prileta in pristanka na podlagi sistema ILS ali MLS z:






  (a) | višino odločitve (DH) pod 200 ft, vendar ne manj kot 100 ft, in |
| --- | --- | --- |

13.

„Operacija kategorije II (CAT II)“ pomeni operacijo natančnega instrumentalnega prileta in pristanka na podlagi sistema ILS ali MLS z:

(a)

višino odločitve (DH) pod 200 ft, vendar ne manj kot 100 ft, in

| (b) | vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 300 m. |
| --- | --- |

(b)

vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 300 m.

| 14. | „Operacija kategorije IIIA (CAT IIIA)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi sistema ILS ali MLS z:






  (a) | višino odločitve (DH) manj kot 100 ft in |
| --- | --- | --- |

14.

„Operacija kategorije IIIA (CAT IIIA)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi sistema ILS ali MLS z:

(a)

višino odločitve (DH) manj kot 100 ft in

| (b) | vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 200 m. |
| --- | --- |

(b)

vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 200 m.

| 15. | „Operacija kategorije IIIB (CAT IIIB)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi sistema ILS ali MLS z:






  (a) | višino odločitve (DH) manj kot 100 ft ali brez DH in |
| --- | --- | --- |

15.

„Operacija kategorije IIIB (CAT IIIB)“ pomeni natančen instrumentalni prilet in pristanek na podlagi sistema ILS ali MLS z:

(a)

višino odločitve (DH) manj kot 100 ft ali brez DH in

| (b) | vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) manj kot 200 m, vendar najmanj 75 m. |
| --- | --- |

(b)

vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) manj kot 200 m, vendar najmanj 75 m.

| 16. | „Kategorija A v zvezi s helikopterji“ pomeni večmotorne helikopterje, ki imajo izolacijske značilnosti motorjev in sistemov opredeljene v ustreznih plovnostnih kodah in lahko izvajajo operacije na podlagi podatkov o vzletu in pristanku, ki temeljijo na konceptu okvare ključnega motorja, ki zagotavlja ustrezno označeno površino in ustrezno zmogljivost za nadaljevanje varnega leta ali varen zaustavljeni vzlet v primeru okvare motorja. |
| --- | --- |

16.

„Kategorija A v zvezi s helikopterji“ pomeni večmotorne helikopterje, ki imajo izolacijske značilnosti motorjev in sistemov opredeljene v ustreznih plovnostnih kodah in lahko izvajajo operacije na podlagi podatkov o vzletu in pristanku, ki temeljijo na konceptu okvare ključnega motorja, ki zagotavlja ustrezno označeno površino in ustrezno zmogljivost za nadaljevanje varnega leta ali varen zaustavljeni vzlet v primeru okvare motorja.

| 17. | „Kategorija B v zvezi s helikopterji“ pomeni eno- ali večmotorne helikopterje, ki ne izpolnjujejo standardov za kategorijo A. Helikopterji kategorije B nimajo zagotovljene zmogljivosti za nadaljevanje varnega leta v primeru okvare motorja, predpostavlja se nenačrtovani pristanek. |
| --- | --- |

17.

„Kategorija B v zvezi s helikopterji“ pomeni eno- ali večmotorne helikopterje, ki ne izpolnjujejo standardov za kategorijo A. Helikopterji kategorije B nimajo zagotovljene zmogljivosti za nadaljevanje varnega leta v primeru okvare motorja, predpostavlja se nenačrtovani pristanek.

| 18. | „Certifikacijske specifikacije (CS)“ pomeni tehnične standarde, ki jih sprejme Agencija in v katerih so navedeni načini za dokazovanje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter jih organizacija lahko uporabi za namene certifikacije. |
| --- | --- |

18.

„Certifikacijske specifikacije (CS)“ pomeni tehnične standarde, ki jih sprejme Agencija in v katerih so navedeni načini za dokazovanje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter jih organizacija lahko uporabi za namene certifikacije.

| 19. | „Kroženje“ pomeni vizualno fazo instrumentalnega prileta, ki privede zrakoplov v položaj za pristanek na vzletno-pristajalni stezi/območju FATO (območje končnega prileta in vzleta), ki ni ustrezno postavljena(-o) za neposredni prilet. |
| --- | --- |

19.

„Kroženje“ pomeni vizualno fazo instrumentalnega prileta, ki privede zrakoplov v položaj za pristanek na vzletno-pristajalni stezi/območju FATO (območje končnega prileta in vzleta), ki ni ustrezno postavljena(-o) za neposredni prilet.

| 20. | „Čistina“ pomeni določeno pravokotno območje na kopnem ali vodi pod nadzorom ustreznega organa, izbrano ali pripravljeno kot ustrezno za izvajanje dela začetnega vzpenjanja letala do določene višine. |
| --- | --- |

20.

„Čistina“ pomeni določeno pravokotno območje na kopnem ali vodi pod nadzorom ustreznega organa, izbrano ali pripravljeno kot ustrezno za izvajanje dela začetnega vzpenjanja letala do določene višine.

| 21. | „Baza oblakov“ pomeni višino spodnje površine najnižjega opaženega ali napovedanega elementa oblačnosti v bližini letališča ali območja delovanja ali znotraj določenega območja operacij, ki se običajno meri nad nadmorsko višino letališča, pri operacijah na morju pa nad povprečno morsko gladino. |
| --- | --- |

21.

„Baza oblakov“ pomeni višino spodnje površine najnižjega opaženega ali napovedanega elementa oblačnosti v bližini letališča ali območja delovanja ali znotraj določenega območja operacij, ki se običajno meri nad nadmorsko višino letališča, pri operacijah na morju pa nad povprečno morsko gladino.

| 22. | „Leti pod skupno oznako“ pomenijo dogovor, na podlagi katerega operator svojo oznako uporablja za lete, ki jih izvaja drug operator, ter prodaja in izdaja vozovnice za zadevne lete. |
| --- | --- |

22.

„Leti pod skupno oznako“ pomenijo dogovor, na podlagi katerega operator svojo oznako uporablja za lete, ki jih izvaja drug operator, ter prodaja in izdaja vozovnice za zadevne lete.

| 23. | „Gosto naseljeno območje“ v zvezi z mestom ali naseljem pomeni katero koli območje, ki se večinoma uporablja za bivalne, poslovne ali rekreacijske namene. |
| --- | --- |

23.

„Gosto naseljeno območje“ v zvezi z mestom ali naseljem pomeni katero koli območje, ki se večinoma uporablja za bivalne, poslovne ali rekreacijske namene.

| 24. | „Kontaminirana vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, več kot 25 % površine katere je v okviru zahtevane dolžine in širine za uporabo prekrite s/z:






  (a) | površinsko vodo, globljo od 3 mm (0,125 inče), ali snežno brozgo ali nesprijetim snegom, ki ustrezata več kot 3 mm (0,125 inče) vode; |
| --- | --- | --- |

24.

„Kontaminirana vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, več kot 25 % površine katere je v okviru zahtevane dolžine in širine za uporabo prekrite s/z:

(a)

površinsko vodo, globljo od 3 mm (0,125 inče), ali snežno brozgo ali nesprijetim snegom, ki ustrezata več kot 3 mm (0,125 inče) vode;

| (b) | snegom, stisnjenim v trdo maso, ki se upira nadaljnjemu stiskanju in ki ob dviganju ostane skupaj ali pa razpade na kose (steptan sneg), ali |
| --- | --- |

(b)

snegom, stisnjenim v trdo maso, ki se upira nadaljnjemu stiskanju in ki ob dviganju ostane skupaj ali pa razpade na kose (steptan sneg), ali

| (c) | ledom, vključno z mokrim ledom. |
| --- | --- |

(c)

ledom, vključno z mokrim ledom.

| 25. | „Gorivo za izredne razmere“ pomeni gorivo, ki ga je treba nadomestiti v primeru nepredvidenih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na porabo goriva do namembnega letališča. |
| --- | --- |

25.

„Gorivo za izredne razmere“ pomeni gorivo, ki ga je treba nadomestiti v primeru nepredvidenih dejavnikov, ki bi lahko vplivali na porabo goriva do namembnega letališča.

| 26. | „Končni prilet s stalnim spuščanjem (CDFA)“ pomeni tehniko, ki je skladna s postopki stabiliziranega prileta in pri kateri se končni prilet postopka nenatančnega instrumentalnega prileta izvede s stalnim spuščanjem brez izravnave z višine, ki je enaka ali večja od višine točke končnega prileta do točke približno 15 m (50 ft) nad pragom vzletno-pristajalne steze ali točko, na kateri bi se za posamezno vrsto letala moralo začeti ravnanje zrakoplova pred pristankom. |
| --- | --- |

26.

„Končni prilet s stalnim spuščanjem (CDFA)“ pomeni tehniko, ki je skladna s postopki stabiliziranega prileta in pri kateri se končni prilet postopka nenatančnega instrumentalnega prileta izvede s stalnim spuščanjem brez izravnave z višine, ki je enaka ali večja od višine točke končnega prileta do točke približno 15 m (50 ft) nad pragom vzletno-pristajalne steze ali točko, na kateri bi se za posamezno vrsto letala moralo začeti ravnanje zrakoplova pred pristankom.

| 27. | „Pretvorjena meteorološka vidljivost (CMV)“ pomeni vrednost, ustreznico vidljivosti vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR), pridobljeno na podlagi sporočene meteorološke vidljivosti. |
| --- | --- |

27.

„Pretvorjena meteorološka vidljivost (CMV)“ pomeni vrednost, ustreznico vidljivosti vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR), pridobljeno na podlagi sporočene meteorološke vidljivosti.

| 28. | „Član posadke“ pomeni osebo, ki jo operator določi za opravljanje nalog na zrakoplovu. |
| --- | --- |

28.

„Član posadke“ pomeni osebo, ki jo operator določi za opravljanje nalog na zrakoplovu.

| 29. | „Ključne faze leta“ pri letalih pomenijo vzletni zalet, vzletno pot leta, končni prilet, neuspeli prilet, pristanek, vključno z ustavljanjem, in vse druge faze leta, ki jih določi vodja zrakoplova. |
| --- | --- |

29.

„Ključne faze leta“ pri letalih pomenijo vzletni zalet, vzletno pot leta, končni prilet, neuspeli prilet, pristanek, vključno z ustavljanjem, in vse druge faze leta, ki jih določi vodja zrakoplova.

| 30. | „Ključne faze leta“ pri helikopterjih pomenijo nizko letenje, lebdenje, vzlet, končni prilet, neuspeli prilet, pristanek in vse druge faze leta, ki jih določi vodja zrakoplova. |
| --- | --- |

30.

„Ključne faze leta“ pri helikopterjih pomenijo nizko letenje, lebdenje, vzlet, končni prilet, neuspeli prilet, pristanek in vse druge faze leta, ki jih določi vodja zrakoplova.

| 31. | „Vlažna vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, katere površina ni suha, vendar pa vlaga na njej ne daje svetlečega videza. |
| --- | --- |

31.

„Vlažna vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, katere površina ni suha, vendar pa vlaga na njej ne daje svetlečega videza.

| 32. | „Nevarno blago (DG)“ pomeni predmete in snovi, ki lahko ogrožajo zdravje, varnost, imetje ali okolje in so v tehničnih navodilih na seznamu nevarnih snovi ali so razvrščeni v skladu z navedenimi navodili. |
| --- | --- |

32.

„Nevarno blago (DG)“ pomeni predmete in snovi, ki lahko ogrožajo zdravje, varnost, imetje ali okolje in so v tehničnih navodilih na seznamu nevarnih snovi ali so razvrščeni v skladu z navedenimi navodili.

| 33. | „Nesreča, ki vključuje nevarno blago“ pomeni dogodek, povezan z zračnim prevozom nevarnega blaga, ki ima za posledico smrt ali hudo poškodbo osebe ali veliko materialno škodo. |
| --- | --- |

33.

„Nesreča, ki vključuje nevarno blago“ pomeni dogodek, povezan z zračnim prevozom nevarnega blaga, ki ima za posledico smrt ali hudo poškodbo osebe ali veliko materialno škodo.

| 34. | „Incident, ki vključuje nevarno blago“ pomeni:






  (a) | dogodek, ki ni nesreča, ki vključuje nevarne snovi, povezan z zračnim prevozom nevarnega blaga, za katerega ni nujno, da se zgodi na krovu zrakoplova, in ima za posledico poškodbo osebe, materialno škodo, požar, prelom tovora, njegovo razlitje, iztekanje tekočin ali sevanje ali kak drug dokaz, da embalaža ni ostala neoporečna; |
| --- | --- | --- |

34.

„Incident, ki vključuje nevarno blago“ pomeni:

(a)

dogodek, ki ni nesreča, ki vključuje nevarne snovi, povezan z zračnim prevozom nevarnega blaga, za katerega ni nujno, da se zgodi na krovu zrakoplova, in ima za posledico poškodbo osebe, materialno škodo, požar, prelom tovora, njegovo razlitje, iztekanje tekočin ali sevanje ali kak drug dokaz, da embalaža ni ostala neoporečna;

| (b) | vsi dogodki, povezani s prevozom nevarnega blaga, ki resno ogrozijo zrakoplov ali osebe na njem. |
| --- | --- |

(b)

vsi dogodki, povezani s prevozom nevarnega blaga, ki resno ogrozijo zrakoplov ali osebe na njem.

| 35. | „Razledenitev“ v primeru postopkov na tleh pomeni postopek za odstranjevanje zmrzali, ledu, snega ali snežne brozge z zrakoplova za pridobitev nekontaminiranih površin. |
| --- | --- |

35.

„Razledenitev“ v primeru postopkov na tleh pomeni postopek za odstranjevanje zmrzali, ledu, snega ali snežne brozge z zrakoplova za pridobitev nekontaminiranih površin.

| 36. | „Določena točka po vzletu (DPATO)“ pomeni točko v fazi vzleta in začetnega vzpenjanja, pred katero ni zagotovljena zmožnost helikopterja za varno nadaljevanje leta z nedelujočim ključnim motorjem in bi bil lahko potreben pristanek v sili. |
| --- | --- |

36.

„Določena točka po vzletu (DPATO)“ pomeni točko v fazi vzleta in začetnega vzpenjanja, pred katero ni zagotovljena zmožnost helikopterja za varno nadaljevanje leta z nedelujočim ključnim motorjem in bi bil lahko potreben pristanek v sili.

| 37. | „Določena točka pred pristankom (DPBL)“ pomeni točko v fazi prileta in med pristankom, po kateri ni zagotovljena zmožnost helikopterja za varno nadaljevanje leta z nedelujočim ključnim motorjem in bi bil lahko potreben pristanek v sili. |
| --- | --- |

37.

„Določena točka pred pristankom (DPBL)“ pomeni točko v fazi prileta in med pristankom, po kateri ni zagotovljena zmožnost helikopterja za varno nadaljevanje leta z nedelujočim ključnim motorjem in bi bil lahko potreben pristanek v sili.

| 38. | „Razdalja DR“ pomeni vodoravno razdaljo, ki jo je helikopter prepotoval od konca razpoložljive vzletne razdalje. |
| --- | --- |

38.

„Razdalja DR“ pomeni vodoravno razdaljo, ki jo je helikopter prepotoval od konca razpoložljive vzletne razdalje.

| 39. | „Pogodba o najemu zrakoplova brez osebja“ pomeni pogodbo med podjetji, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi spričevala letalskega prevoznika (AOC) najemojemalca. |
| --- | --- |

39.

„Pogodba o najemu zrakoplova brez osebja“ pomeni pogodbo med podjetji, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi spričevala letalskega prevoznika (AOC) najemojemalca.

| 40. | „Suha operativna masa“ pomeni skupno maso zrakoplova, pripravljenega za posebno vrsto operacije, brez uporabnega goriva in prometnega tovora. |
| --- | --- |

40.

„Suha operativna masa“ pomeni skupno maso zrakoplova, pripravljenega za posebno vrsto operacije, brez uporabnega goriva in prometnega tovora.

| 41. | „Suha vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, ki ni niti mokra niti kontaminirana in vključuje tiste tlakovane vzletno-pristajalne steze, ki so bile posebej pripravljene z žlebovi ali poroznim tlakom in vzdrževane tako, da ohranijo „v bistvu suh“ zaviralni učinek tudi pri prisotni vlagi. |
| --- | --- |

41.

„Suha vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, ki ni niti mokra niti kontaminirana in vključuje tiste tlakovane vzletno-pristajalne steze, ki so bile posebej pripravljene z žlebovi ali poroznim tlakom in vzdrževane tako, da ohranijo „v bistvu suh“ zaviralni učinek tudi pri prisotni vlagi.

| 42. | „Dvignjeno območje končnega prileta in vzleta (dvignjeno območje FATO)“ pomeni območje FATO, ki je najmanj 3 m nad okoliško površino. |
| --- | --- |

42.

„Dvignjeno območje končnega prileta in vzleta (dvignjeno območje FATO)“ pomeni območje FATO, ki je najmanj 3 m nad okoliško površino.

| 43. | „Nadomestno letališče na zračni poti (ERA)“ pomeni ustrezno letališče na zračni poti, ki se lahko zahteva v fazi načrtovanja. |
| --- | --- |

43.

„Nadomestno letališče na zračni poti (ERA)“ pomeni ustrezno letališče na zračni poti, ki se lahko zahteva v fazi načrtovanja.

| 44. | „Sistem za izboljšanje vidnosti (EVS)“ pomeni sistem za prikaz elektronske slike zunanjega stanja v realnem času z uporabo slikovnih senzorjev. |
| --- | --- |

44.

„Sistem za izboljšanje vidnosti (EVS)“ pomeni sistem za prikaz elektronske slike zunanjega stanja v realnem času z uporabo slikovnih senzorjev.

| 45. | „Območje končnega prileta in vzleta (FATO)“ pomeni določeno območje za helikopterske operacije, nad katerim se zaključi prilet z lebdenjem ali pristankom oziroma začne vzlet. Pri helikopterskih operacijah razreda zmogljivosti 1 določeno območje vključuje tudi razpoložljivo območje za zaustavljeni vzlet. |
| --- | --- |

45.

„Območje končnega prileta in vzleta (FATO)“ pomeni določeno območje za helikopterske operacije, nad katerim se zaključi prilet z lebdenjem ali pristankom oziroma začne vzlet. Pri helikopterskih operacijah razreda zmogljivosti 1 določeno območje vključuje tudi razpoložljivo območje za zaustavljeni vzlet.

| 46. | „Spremljanje podatkov o letih (FDM)“ pomeni proaktivno in nekaznovalno uporabo digitalnih podatkov o rutinskih letih za izboljšanje varnosti v letalstvu. |
| --- | --- |

46.

„Spremljanje podatkov o letih (FDM)“ pomeni proaktivno in nekaznovalno uporabo digitalnih podatkov o rutinskih letih za izboljšanje varnosti v letalstvu.

| 47. | „Simulacijska naprava za usposabljanje (FSTD)“ pomeni napravo za usposabljanje, ki je:






  (a) | pri letalih celovit simulator letenja (full flight simulator – FFS), naprava za usposabljanje za letenje (flight training device – FTD), naprava za usposabljanje za postopke pri letenju in navigaciji (flight and navigation procedures trainer – FNPT) ali osnovna naprava za usposabljanje za instrumentalno letenje (basic instrument training device – BITD); |
| --- | --- | --- |

47.

„Simulacijska naprava za usposabljanje (FSTD)“ pomeni napravo za usposabljanje, ki je:

(a)

pri letalih celovit simulator letenja (full flight simulator – FFS), naprava za usposabljanje za letenje (flight training device – FTD), naprava za usposabljanje za postopke pri letenju in navigaciji (flight and navigation procedures trainer – FNPT) ali osnovna naprava za usposabljanje za instrumentalno letenje (basic instrument training device – BITD);

| (b) | pri helikopterjih celovit simulator letenja (FFS), naprava za usposabljanje za letenje (FTD) ali naprava za usposabljanje za postopke pri letenju in navigaciji (FNPT). |
| --- | --- |

(b)

pri helikopterjih celovit simulator letenja (FFS), naprava za usposabljanje za letenje (FTD) ali naprava za usposabljanje za postopke pri letenju in navigaciji (FNPT).

| 48. | „Nadomestno letališče na zračni poti (ERA) za gorivo“ pomeni letališče ERA, izbrano za zmanjšanje količine goriva za izredne razmere. |
| --- | --- |

48.

„Nadomestno letališče na zračni poti (ERA) za gorivo“ pomeni letališče ERA, izbrano za zmanjšanje količine goriva za izredne razmere.

| 49. | „Pristajalni sistem GBAS (GLS)“ pomeni priletni in pristajalni sistem na podlagi informacij zemeljskega razširjenega globalnega navigacijskega satelitskega sistema (GNSS/GBAS) za vodenje zrakoplova na podlagi njegovega bočnega in navpičnega položaja GNSS. Za strmino končnega pristopa sistem uporablja referenco geometrične višine. |
| --- | --- |

49.

„Pristajalni sistem GBAS (GLS)“ pomeni priletni in pristajalni sistem na podlagi informacij zemeljskega razširjenega globalnega navigacijskega satelitskega sistema (GNSS/GBAS) za vodenje zrakoplova na podlagi njegovega bočnega in navpičnega položaja GNSS. Za strmino končnega pristopa sistem uporablja referenco geometrične višine.

| 50. | „Osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili“ pomeni vse člane osebja zemeljske službe za ukrepanje v sili (kot so policisti, gasilci itd.), ki sodeluje pri helikopterski nujni medicinski pomoči (HNMP) in katerega naloge se v kakršnem koli obsegu nanašajo na helikopterske operacije. |
| --- | --- |

50.

„Osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili“ pomeni vse člane osebja zemeljske službe za ukrepanje v sili (kot so policisti, gasilci itd.), ki sodeluje pri helikopterski nujni medicinski pomoči (HNMP) in katerega naloge se v kakršnem koli obsegu nanašajo na helikopterske operacije.

| 51. | „Prepoved izvedbe leta“ pomeni uradno prepoved vzleta zrakoplovu in sprejetje ustreznih ukrepov, potrebnih za njegovo zadržanje. |
| --- | --- |

51.

„Prepoved izvedbe leta“ pomeni uradno prepoved vzleta zrakoplovu in sprejetje ustreznih ukrepov, potrebnih za njegovo zadržanje.

| 52. | „Elektrooptični polprosojni zaslon (HUD)“ pomeni sistem za prikaz, ki prikaže informacije o letu v sprednjem zunanjem vidnem polju pilota in ki ne zmanjša znatno pogleda navzven. |
| --- | --- |

52.

„Elektrooptični polprosojni zaslon (HUD)“ pomeni sistem za prikaz, ki prikaže informacije o letu v sprednjem zunanjem vidnem polju pilota in ki ne zmanjša znatno pogleda navzven.

| 53. | „Elektrooptično vodeni sistem za pristajanje (HUDLS)“ pomeni celotni sistem na krovu, ki nudi pilotu elektrooptično vodenje med priletom in pristankom in/ali neuspelim priletom. Vključuje vse senzorje, računalnike, preskrbo z električno energijo, prikaze in komande. |
| --- | --- |

53.

„Elektrooptično vodeni sistem za pristajanje (HUDLS)“ pomeni celotni sistem na krovu, ki nudi pilotu elektrooptično vodenje med priletom in pristankom in/ali neuspelim priletom. Vključuje vse senzorje, računalnike, preskrbo z električno energijo, prikaze in komande.

| 54. | „Helikopter“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, pri katerem se vzgon doseže pretežno z reakcijo zraka na enega ali več rotorjev, ki jih poganja motor in se vrtijo na oseh, ki so pretežno navpične. |
| --- | --- |

54.

„Helikopter“ pomeni zrakoplov, težji od zraka, pri katerem se vzgon doseže pretežno z reakcijo zraka na enega ali več rotorjev, ki jih poganja motor in se vrtijo na oseh, ki so pretežno navpične.

| 55. | „Član posadke za helikoptersko operacijo z obešenim tovorom (HHO)“ pomeni člana tehničnega osebja, ki opravlja naloge, ki so mu bile dodeljene v zvezi z operacijo dviga. |
| --- | --- |

55.

„Član posadke za helikoptersko operacijo z obešenim tovorom (HHO)“ pomeni člana tehničnega osebja, ki opravlja naloge, ki so mu bile dodeljene v zvezi z operacijo dviga.

| 56. | „Heliport na vodni ploščadi“ pomeni območje FATO na plavajočem ali pritrjenem objektu na morju. |
| --- | --- |

56.

„Heliport na vodni ploščadi“ pomeni območje FATO na plavajočem ali pritrjenem objektu na morju.

| 57. | „Član posadke HNMP“ pomeni člana tehničnega osebja, dodeljenega letu HNMP zaradi oskrbe vseh, ki potrebujejo medicinsko pomoč, ki je na helikopterju in pomaga pilotu med izvajanjem naloge. |
| --- | --- |

57.

„Član posadke HNMP“ pomeni člana tehničnega osebja, dodeljenega letu HNMP zaradi oskrbe vseh, ki potrebujejo medicinsko pomoč, ki je na helikopterju in pomaga pilotu med izvajanjem naloge.

| 58. | „Let helikopterske nujne medicinske pomoči (let HNMP)“ pomeni let s helikopterjem, ki se uporablja na podlagi dovoljenja HNMP, katerega namen je omogočiti nujno medicinsko pomoč, kadar je nujno potreben takojšen in hiter prevoz:






  (a) | medicinskega osebja; |
| --- | --- | --- |

58.

„Let helikopterske nujne medicinske pomoči (let HNMP)“ pomeni let s helikopterjem, ki se uporablja na podlagi dovoljenja HNMP, katerega namen je omogočiti nujno medicinsko pomoč, kadar je nujno potreben takojšen in hiter prevoz:

(a)

medicinskega osebja;

| (b) | sanitetnega materiala (opreme, krvi, organov, zdravil), ali |
| --- | --- |

(b)

sanitetnega materiala (opreme, krvi, organov, zdravil), ali

| (c) | bolnih ali poškodovanih oseb in drugih neposredno vpletenih oseb. |
| --- | --- |

(c)

bolnih ali poškodovanih oseb in drugih neposredno vpletenih oseb.

| 59. | „Operativna baza HNMP“ pomeni letališče, na katerem so člani posadke HNMP in helikopter HNMP lahko v pripravljenosti za izvajanje operacij HNMP. |
| --- | --- |

59.

„Operativna baza HNMP“ pomeni letališče, na katerem so člani posadke HNMP in helikopter HNMP lahko v pripravljenosti za izvajanje operacij HNMP.

| 60. | „Območje izvajanja HNMP“ pomeni območje, ki ga izbere vodja zrakoplova med letom HNMP za helikopterske operacije z obešenim tovorom, pristanek in vzlet. |
| --- | --- |

60.

„Območje izvajanja HNMP“ pomeni območje, ki ga izbere vodja zrakoplova med letom HNMP za helikopterske operacije z obešenim tovorom, pristanek in vzlet.

| 61. | „Let za helikoptersko operacijo z obešenim tovorom (HHO)“ pomeni let helikopterja, ki poteka na podlagi dovoljenja za HHO, katerega namen je omogočiti prenos oseb in/ali tovora s helikopterskim dvigom. |
| --- | --- |

61.

„Let za helikoptersko operacijo z obešenim tovorom (HHO)“ pomeni let helikopterja, ki poteka na podlagi dovoljenja za HHO, katerega namen je omogočiti prenos oseb in/ali tovora s helikopterskim dvigom.

| 62. | „Helikopterska operacija z obešenim tovorom (HHO) na morju“ pomeni let helikopterja, ki poteka na podlagi dovoljenja za operacijo HHO, katerega namen je omogočiti prenos oseb in/ali tovora s helikopterskim dvigom s plovila ali objekta na morju ali do njega ali na samo morje. |
| --- | --- |

62.

„Helikopterska operacija z obešenim tovorom (HHO) na morju“ pomeni let helikopterja, ki poteka na podlagi dovoljenja za operacijo HHO, katerega namen je omogočiti prenos oseb in/ali tovora s helikopterskim dvigom s plovila ali objekta na morju ali do njega ali na samo morje.

| 63. | „Potnik HHO“ pomeni osebo, ki naj bi se prenesla s helikopterskim dvigom. |
| --- | --- |

63.

„Potnik HHO“ pomeni osebo, ki naj bi se prenesla s helikopterskim dvigom.

| 64. | „Območje HHO“ pomeni določeno območje, na katerem helikopter opravlja prenos z dvigom. |
| --- | --- |

64.

„Območje HHO“ pomeni določeno območje, na katerem helikopter opravlja prenos z dvigom.

| 65. | „Čas zaščite (HoT)“ pomeni ocenjeni čas delovanja protileditvene tekočine, ki preprečuje nastanek ledu, zmrzali in kopičenje snega na zaščitenih (obdelanih) površinah letala. |
| --- | --- |

65.

„Čas zaščite (HoT)“ pomeni ocenjeni čas delovanja protileditvene tekočine, ki preprečuje nastanek ledu, zmrzali in kopičenje snega na zaščitenih (obdelanih) površinah letala.

| 66. | „Neprijazno okolje“ pomeni:






  (a) | okolje, v katerem:






  (i) | ni mogoče izvesti varnega pristanka v sili zaradi neustrezne površine; |
| --- | --- | --- | --- |

66.

„Neprijazno okolje“ pomeni:

(a)

okolje, v katerem:

(i)

ni mogoče izvesti varnega pristanka v sili zaradi neustrezne površine;

| (ii) | oseb na helikopterju ni mogoče ustrezno zavarovati pred dejavniki; |
| --- | --- |

(ii)

oseb na helikopterju ni mogoče ustrezno zavarovati pred dejavniki;

| (iii) | odziv/zmogljivosti za iskanje in reševanje niso zagotovljene v skladu s pričakovano izpostavljenostjo, ali |
| --- | --- |

(iii)

odziv/zmogljivosti za iskanje in reševanje niso zagotovljene v skladu s pričakovano izpostavljenostjo, ali

| (iv) | je tveganje za to, da bi bili osebe ali imetje na tleh izpostavljeni nevarnostim, preveliko; |
| --- | --- |

(iv)

je tveganje za to, da bi bili osebe ali imetje na tleh izpostavljeni nevarnostim, preveliko;

| (b) | vsekakor se za neprijazna štejejo naslednja območja:






  (i) | za operacije nad vodo območja odprtega morja severno od 45. severnega vzporednika in južno od 45. južnega vzporednika, ki jih določi organ zadevne države; |
| --- | --- | --- |

(b)

vsekakor se za neprijazna štejejo naslednja območja:

(i)

za operacije nad vodo območja odprtega morja severno od 45. severnega vzporednika in južno od 45. južnega vzporednika, ki jih določi organ zadevne države;

| (ii) | tisti deli gosto naseljenih območij, ki nimajo ustreznih površin za varen pristanek v sili. |
| --- | --- |

(ii)

tisti deli gosto naseljenih območij, ki nimajo ustreznih površin za varen pristanek v sili.

| 67. | „Točka odločitve za pristanek (LDP)“ pomeni točko, ki se uporabi pri določitvi pristajalne zmogljivosti, od katere se pri ugotovljeni odpovedi motorja pristanek lahko varno nadaljuje ali pa se začne postopek zaustavljenega pristanka. |
| --- | --- |

67.

„Točka odločitve za pristanek (LDP)“ pomeni točko, ki se uporabi pri določitvi pristajalne zmogljivosti, od katere se pri ugotovljeni odpovedi motorja pristanek lahko varno nadaljuje ali pa se začne postopek zaustavljenega pristanka.

| 68. | „Razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA)“ pomeni dolžino vzletno-pristajalne steze, za katero država letališča objavi, da je na voljo in primerna za vožnjo po tleh za letalo pri pristajanju. |
| --- | --- |

68.

„Razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA)“ pomeni dolžino vzletno-pristajalne steze, za katero država letališča objavi, da je na voljo in primerna za vožnjo po tleh za letalo pri pristajanju.

| 69. | „Kopenska letala“ pomenijo zrakoplove z nepremičnimi krili, zasnovana za vzletanje in pristajanje na kopnem, in vključujejo amfibijska letala, ki se uporabljajo kot kopenska letala. |
| --- | --- |

69.

„Kopenska letala“ pomenijo zrakoplove z nepremičnimi krili, zasnovana za vzletanje in pristajanje na kopnem, in vključujejo amfibijska letala, ki se uporabljajo kot kopenska letala.

| 70. | „Lokalna helikopterska operacija“ pomeni operacijo komercialnega zračnega prevoza s helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj, operacije se izvajajo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, na lokalnem in opredeljenem geografskem območju, navedenem v operativnem priročniku. |
| --- | --- |

70.

„Lokalna helikopterska operacija“ pomeni operacijo komercialnega zračnega prevoza s helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj, operacije se izvajajo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, na lokalnem in opredeljenem geografskem območju, navedenem v operativnem priročniku.

| 71. | „Postopki pri zmanjšani vidljivosti (LVP)“ pomenijo postopke, ki se uporabijo na letališču, da se zagotovijo varne operacije med prileti kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I, kategorije, ki ni standardna kategorija II, prileti kategorij II in III ter vzleti pri zmanjšani vidljivosti. |
| --- | --- |

71.

„Postopki pri zmanjšani vidljivosti (LVP)“ pomenijo postopke, ki se uporabijo na letališču, da se zagotovijo varne operacije med prileti kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I, kategorije, ki ni standardna kategorija II, prileti kategorij II in III ter vzleti pri zmanjšani vidljivosti.

| 72. | „Vzlet pri zmanjšani vidljivosti (LVTO)“ pomeni vzlet, pri katerem znaša vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) manj kot 400 m, vendar najmanj 75 m. |
| --- | --- |

72.

„Vzlet pri zmanjšani vidljivosti (LVTO)“ pomeni vzlet, pri katerem znaša vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) manj kot 400 m, vendar najmanj 75 m.

| 73. | „Operacija kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I (LTS CAT I)“ pomeni operacijo instrumentalnega prileta in pristanka kategorije I, ki uporablja DH kategorije I z RVR, ki je nižji od tistega, ki se običajno uporablja z DH, vendar ne nižji od 400 m. |
| --- | --- |

73.

„Operacija kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I (LTS CAT I)“ pomeni operacijo instrumentalnega prileta in pristanka kategorije I, ki uporablja DH kategorije I z RVR, ki je nižji od tistega, ki se običajno uporablja z DH, vendar ne nižji od 400 m.

| 74. | „Največja operativna razporeditev potniških sedežev (MOPSC)“ pomeni največje število potniških sedežev na posameznem zrakoplovu, brez sedežev za kabinsko osebje, ki je bilo določeno za operativne namene in je navedeno v operativnem priročniku. Če se za izhodišče vzame največja razporeditev potniških sedežev, opredeljena med certifikacijskim postopkom za certifikat tip (TC), dopolnilni certifikat tipa (STC) ali spremembo certifikata TC ali STC, kot je ustrezno za posamezen zrakoplov, lahko MOPSC določa enako ali manjše število sedežev, odvisno od operativnih omejitev. |
| --- | --- |

74.

„Največja operativna razporeditev potniških sedežev (MOPSC)“ pomeni največje število potniških sedežev na posameznem zrakoplovu, brez sedežev za kabinsko osebje, ki je bilo določeno za operativne namene in je navedeno v operativnem priročniku. Če se za izhodišče vzame največja razporeditev potniških sedežev, opredeljena med certifikacijskim postopkom za certifikat tip (TC), dopolnilni certifikat tipa (STC) ali spremembo certifikata TC ali STC, kot je ustrezno za posamezen zrakoplov, lahko MOPSC določa enako ali manjše število sedežev, odvisno od operativnih omejitev.

| 75. | „Medicinski potnik“ pomeni medicinsko osebje, ki se prevaža v helikopterju med letom HNMP, vključno z zdravniki, medicinskimi sestrami in reševalci, vendar ne le njimi. |
| --- | --- |

75.

„Medicinski potnik“ pomeni medicinsko osebje, ki se prevaža v helikopterju med letom HNMP, vključno z zdravniki, medicinskimi sestrami in reševalci, vendar ne le njimi.

| 76. | „Noč“ pomeni čas med koncem večernega civilnega mraka in začetkom jutranjega civilnega mraka ali tako drugo časovno obdobje med sončnim zahodom in vzhodom, ki ga lahko predpiše ustrezen organ, kot določi država članica. |
| --- | --- |

76.

„Noč“ pomeni čas med koncem večernega civilnega mraka in začetkom jutranjega civilnega mraka ali tako drugo časovno obdobje med sončnim zahodom in vzhodom, ki ga lahko predpiše ustrezen organ, kot določi država članica.

| 77. | „Očala za nočno gledanje (NVG)“ pomenijo naglavno binokularno napravo za ojačevanje svetlobe, ki ponoči krepi sposobnost ohranjanja vizualnih referenc na površju. |
| --- | --- |

77.

„Očala za nočno gledanje (NVG)“ pomenijo naglavno binokularno napravo za ojačevanje svetlobe, ki ponoči krepi sposobnost ohranjanja vizualnih referenc na površju.

| 78. | „Sistem za nočno gledanje (NVIS)“ pomeni vključitev vseh elementov, ki so potrebni za ustrezno in varno uporabo očal za nočno gledanje med upravljanjem helikopterja. Sistem vključuje najmanj očala za nočno gledanje, razsvetljavo NVIS, helikopterske komponente, usposabljanje in stalno plovnost. |
| --- | --- |

78.

„Sistem za nočno gledanje (NVIS)“ pomeni vključitev vseh elementov, ki so potrebni za ustrezno in varno uporabo očal za nočno gledanje med upravljanjem helikopterja. Sistem vključuje najmanj očala za nočno gledanje, razsvetljavo NVIS, helikopterske komponente, usposabljanje in stalno plovnost.

| 79. | „Neneprijazno okolje“ pomeni okolje, v katerem:






  (a) | se lahko izvede varen pristanek v sili; |
| --- | --- | --- |

79.

„Neneprijazno okolje“ pomeni okolje, v katerem:

(a)

se lahko izvede varen pristanek v sili;

| (b) | je mogoče osebe na helikopterju zavarovati pred dejavniki in |
| --- | --- |

(b)

je mogoče osebe na helikopterju zavarovati pred dejavniki in

| (c) | odziv/zmogljivosti za iskanje in reševanje so zagotovljene v skladu s pričakovano izpostavljenostjo. |
| --- | --- |

(c)

odziv/zmogljivosti za iskanje in reševanje so zagotovljene v skladu s pričakovano izpostavljenostjo.

Vsekakor se za neneprijazne štejejo tisti deli gosto naseljenih območij, ki imajo ustrezne površine za varen pristanek v sili.

| 80. | „Operacija nenatančnega prileta (NPA)“ pomeni instrumentalni prilet z najmanjšo relativno višino spuščanja (MDH) ali višino odločitve (DH) pri letenju na podlagi tehnike CDFA, ki ni nižja od 250 ft, in RVR/CMV, ki ni krajša od 750 m za letala in 600 m za helikopterje. |
| --- | --- |

80.

„Operacija nenatančnega prileta (NPA)“ pomeni instrumentalni prilet z najmanjšo relativno višino spuščanja (MDH) ali višino odločitve (DH) pri letenju na podlagi tehnike CDFA, ki ni nižja od 250 ft, in RVR/CMV, ki ni krajša od 750 m za letala in 600 m za helikopterje.

| 81. | „Član posadke NVIS“ pomeni člana tehničnega osebja, dodeljenega letu NVIS. |
| --- | --- |

81.

„Član posadke NVIS“ pomeni člana tehničnega osebja, dodeljenega letu NVIS.

| 82. | „Let NVIS“ pomeni let v nočnih vizualnih meteoroloških razmerah (VMC), pri katerem letalska posadka uporablja očala na nočno gledanje na helikopterju, ki se uporablja na podlagi odobritve NVIS. |
| --- | --- |

82.

„Let NVIS“ pomeni let v nočnih vizualnih meteoroloških razmerah (VMC), pri katerem letalska posadka uporablja očala na nočno gledanje na helikopterju, ki se uporablja na podlagi odobritve NVIS.

| 83. | „Operacije na morju“ pomenijo operacije, v katerih se velik del leta rutinsko izvaja nad morskimi območji do morskih lokacij ali od njih. |
| --- | --- |

83.

„Operacije na morju“ pomenijo operacije, v katerih se velik del leta rutinsko izvaja nad morskimi območji do morskih lokacij ali od njih.

| 84. | „Območje delovanja“ pomeni območje, ki ni letališče in ga operator ali vodja zrakoplova izbere za operacije pristanka, vzleta in/ali zunanjega tovora. |
| --- | --- |

84.

„Območje delovanja“ pomeni območje, ki ni letališče in ga operator ali vodja zrakoplova izbere za operacije pristanka, vzleta in/ali zunanjega tovora.

| 85. | „Operacija razreda zmogljivosti 1“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko pristane v okviru razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet ali varno nadaljuje let do primernega pristajalnega območja, odvisno od tega, kdaj se odpoved pojavi. |
| --- | --- |

85.

„Operacija razreda zmogljivosti 1“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko pristane v okviru razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet ali varno nadaljuje let do primernega pristajalnega območja, odvisno od tega, kdaj se odpoved pojavi.

| 86. | „Operacija razreda zmogljivosti 2“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko varno nadaljuje let, razen če se odpoved pojavi na začetku vzletnega manevra ali proti koncu pristajalnega manevra; v tem primeru je lahko potreben pristanek v sili. |
| --- | --- |

86.

„Operacija razreda zmogljivosti 2“ pomeni operacijo s tako zmogljivostjo, pri kateri helikopter v primeru odpovedi ključnega motorja lahko varno nadaljuje let, razen če se odpoved pojavi na začetku vzletnega manevra ali proti koncu pristajalnega manevra; v tem primeru je lahko potreben pristanek v sili.

| 87. | „Operacija razreda zmogljivosti 3“ pomeni operacijo, pri kateri je v primeru odpovedi motorja kadar koli med letom za večmotorni helikopter pristanek v sili lahko potreben, za enomotornega pa je potreben. |
| --- | --- |

87.

„Operacija razreda zmogljivosti 3“ pomeni operacijo, pri kateri je v primeru odpovedi motorja kadar koli med letom za večmotorni helikopter pristanek v sili lahko potreben, za enomotornega pa je potreben.

| 88. | „Operativni nadzor“ pomeni odgovornost za začetek, nadaljevanje, končanje ali preusmeritev leta zaradi varnosti. |
| --- | --- |

88.

„Operativni nadzor“ pomeni odgovornost za začetek, nadaljevanje, končanje ali preusmeritev leta zaradi varnosti.

| 89. | „Operacija kategorije, ki ni standardna kategorija II (OTS CAT II)“ pomeni operacijo natančnega instrumentalnega prileta in pristanka na podlagi sistema ILS ali MLS, pri kateri ni na voljo nekaterih ali vseh elementov sistema razsvetljave za natančni prilet kategorije II, z:






  (a) | višino odločitve (DH) pod 200 ft, vendar ne manj kot 100 ft, in |
| --- | --- | --- |

89.

„Operacija kategorije, ki ni standardna kategorija II (OTS CAT II)“ pomeni operacijo natančnega instrumentalnega prileta in pristanka na podlagi sistema ILS ali MLS, pri kateri ni na voljo nekaterih ali vseh elementov sistema razsvetljave za natančni prilet kategorije II, z:

(a)

višino odločitve (DH) pod 200 ft, vendar ne manj kot 100 ft, in

| (b) | vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 350 m. |
| --- | --- |

(b)

vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) najmanj 350 m.

| 90. | „Letala razreda zmogljivosti A“ pomenijo večmotorna turbopropelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet ali največjo vzletno maso, ki presega 5 700 kg, in vsa večmotorna turboreaktivna letala. |
| --- | --- |

90.

„Letala razreda zmogljivosti A“ pomenijo večmotorna turbopropelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet ali največjo vzletno maso, ki presega 5 700 kg, in vsa večmotorna turboreaktivna letala.

| 91. | „Letala razreda zmogljivosti B“ pomenijo propelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj. |
| --- | --- |

91.

„Letala razreda zmogljivosti B“ pomenijo propelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj in največjo vzletno maso 5 700 kg ali manj.

| 92. | „Letala razreda zmogljivosti C“ pomenijo letala z batnimi motorji in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet ali največjo vzletno maso nad 5 700 kg. |
| --- | --- |

92.

„Letala razreda zmogljivosti C“ pomenijo letala z batnimi motorji in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet ali največjo vzletno maso nad 5 700 kg.

| 93. | „Vodja zrakoplova“ pomeni pilota, ki je imenovan za vodjo in odgovoren za varno izvajanje letenja. |
| --- | --- |

93.

„Vodja zrakoplova“ pomeni pilota, ki je imenovan za vodjo in odgovoren za varno izvajanje letenja.

| 94. | „Glavni kraj poslovanja“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež organizacije, kjer se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor dejavnosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

94.

„Glavni kraj poslovanja“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež organizacije, kjer se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor dejavnosti iz te uredbe.

| 95. | „Prednostna razvrstitev preverjanj na ploščadi“ pomeni dodelitev ustreznega deleža skupnega števila preverjanj na ploščadi, ki jih opravi pristojni organ ali so opravljena v njegovem imenu v enem letu, kot je določeno v delu ARO. |
| --- | --- |

95.

„Prednostna razvrstitev preverjanj na ploščadi“ pomeni dodelitev ustreznega deleža skupnega števila preverjanj na ploščadi, ki jih opravi pristojni organ ali so opravljena v njegovem imenu v enem letu, kot je določeno v delu ARO.

| 96. | „Območje javnega interesa“ pomeni območje, ki se uporablja izključno za operacije v javnem interesu. |
| --- | --- |

96.

„Območje javnega interesa“ pomeni območje, ki se uporablja izključno za operacije v javnem interesu.

| 97. | „Preverjanje na ploščadi“ pomeni pregled zrakoplova, usposobljenosti letalske posadke in kabinskega osebja ter dokumentacije o letu za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami. |
| --- | --- |

97.

„Preverjanje na ploščadi“ pomeni pregled zrakoplova, usposobljenosti letalske posadke in kabinskega osebja ter dokumentacije o letu za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami.

| 98. | „Čas za odpravo napake“ pomeni omejitev trajanja operacij z nedelujočo opremo. |
| --- | --- |

98.

„Čas za odpravo napake“ pomeni omejitev trajanja operacij z nedelujočo opremo.

| 99. | „Razpoložljiva razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODAH)“ pomeni dolžino območja končnega prileta in vzleta, za katero je bilo objavljeno, da je na voljo in primerna za helikopterje, ki izvajajo operacije razreda zmogljivosti 1, da izvedejo zaustavljeni vzlet. |
| --- | --- |

99.

„Razpoložljiva razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODAH)“ pomeni dolžino območja končnega prileta in vzleta, za katero je bilo objavljeno, da je na voljo in primerna za helikopterje, ki izvajajo operacije razreda zmogljivosti 1, da izvedejo zaustavljeni vzlet.

| 100. | „Zahtevana razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODRH)“ pomeni vodoravno razdaljo, ki je potrebna od začetka vzleta do točke, ko se helikopter popolnoma ustavi, po odpovedi motorja in zaustavitvi vzleta na točki odločitve za vzlet. |
| --- | --- |

100.

„Zahtevana razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODRH)“ pomeni vodoravno razdaljo, ki je potrebna od začetka vzleta do točke, ko se helikopter popolnoma ustavi, po odpovedi motorja in zaustavitvi vzleta na točki odločitve za vzlet.

| 101. | „Vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR)“ pomeni oddaljenost, pri kateri pilot zrakoplova na srednji črti vzletno-pristajalne steze vidi površinske oznake na stezi ali luči, ki označujejo stezo ali njeno sredinsko črto. |
| --- | --- |

101.

„Vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR)“ pomeni oddaljenost, pri kateri pilot zrakoplova na srednji črti vzletno-pristajalne steze vidi površinske oznake na stezi ali luči, ki označujejo stezo ali njeno sredinsko črto.

| 102. | „Varen pristanek v sili“ pomeni neizogiben pristanek ali zasilni pristanek na vodi, za katerega se razumno pričakuje, da se pri njem osebe na zrakoplovu ali njegova površina ne bodo poškodovale. |
| --- | --- |

102.

„Varen pristanek v sili“ pomeni neizogiben pristanek ali zasilni pristanek na vodi, za katerega se razumno pričakuje, da se pri njem osebe na zrakoplovu ali njegova površina ne bodo poškodovale.

| 103. | „Vodna letala“ pomenijo zrakoplove z nepremičnimi krili, zasnovana za vzletanje in pristajanje na vodi, vključujejo pa amfibijska letala, ki se uporabljajo kot vodna letala. |
| --- | --- |

103.

„Vodna letala“ pomenijo zrakoplove z nepremičnimi krili, zasnovana za vzletanje in pristajanje na vodi, vključujejo pa amfibijska letala, ki se uporabljajo kot vodna letala.

| 104. | „Ločene vzletno-pristajalne steze“ pomenijo vzletno-pristajalne steze na istem letališču, ki so ločene površine za pristajanje. Te vzletno-pristajalne steze se lahko prekrivajo ali križajo tako, da blokada ene vzletno-pristajalne steze ne ovira načrtovane vrste operacij na drugi vzletno-pristajalni stezi. Vsaka vzletno-pristajalna steza ima ločen postopek prileta na podlagi ločenega navigacijskega pripomočka. |
| --- | --- |

104.

„Ločene vzletno-pristajalne steze“ pomenijo vzletno-pristajalne steze na istem letališču, ki so ločene površine za pristajanje. Te vzletno-pristajalne steze se lahko prekrivajo ali križajo tako, da blokada ene vzletno-pristajalne steze ne ovira načrtovane vrste operacij na drugi vzletno-pristajalni stezi. Vsaka vzletno-pristajalna steza ima ločen postopek prileta na podlagi ločenega navigacijskega pripomočka.

| 105. | „Poseben let po pravilih VFR“ pomeni let po pravilih VFR, za katerega kontrola zračnega prometa izda dovoljenje, da se izvaja v nadzorovani coni v meteoroloških razmerah pod vizualnimi meteorološkimi razmerami (VMC). |
| --- | --- |

105.

„Poseben let po pravilih VFR“ pomeni let po pravilih VFR, za katerega kontrola zračnega prometa izda dovoljenje, da se izvaja v nadzorovani coni v meteoroloških razmerah pod vizualnimi meteorološkimi razmerami (VMC).

| 106. | „Stabiliziran prilet (SAp)“ pomeni prilet, ki se izvede na nadzorovan in primeren način v smislu konfiguracije, energije in nadzora poti leta od vnaprej določene točke ali višine na točko 50 ft nad pragom ali točko, kjer se začne ravnanje letala pred pristankom, če je ta višja. |
| --- | --- |

106.

„Stabiliziran prilet (SAp)“ pomeni prilet, ki se izvede na nadzorovan in primeren način v smislu konfiguracije, energije in nadzora poti leta od vnaprej določene točke ali višine na točko 50 ft nad pragom ali točko, kjer se začne ravnanje letala pred pristankom, če je ta višja.

| 107. | „Nadomestno vzletno letališče“ pomeni nadomestno letališče, na katerem lahko pristane zrakoplov, če to postane nujno kmalu po vzletu in ni mogoče uporabiti odhodnega letališča. |
| --- | --- |

107.

„Nadomestno vzletno letališče“ pomeni nadomestno letališče, na katerem lahko pristane zrakoplov, če to postane nujno kmalu po vzletu in ni mogoče uporabiti odhodnega letališča.

| 108. | „Točka odločitve za vzlet (TDP)“ pomeni točko, ki se uporabi pri določitvi vzletne zmogljivosti, s katere se v primeru ugotovljene odpovedi motorja lahko zaustavljeni vzlet izvede ali vzlet varno nadaljuje. |
| --- | --- |

108.

„Točka odločitve za vzlet (TDP)“ pomeni točko, ki se uporabi pri določitvi vzletne zmogljivosti, s katere se v primeru ugotovljene odpovedi motorja lahko zaustavljeni vzlet izvede ali vzlet varno nadaljuje.

| 109. | „Razpoložljiva vzletna razdalja (TODA)“ pri letalih pomeni dolžino razpoložljive vzletno-pristajalne steze za vzletni zalet in dolžino čistine, če je zagotovljena. |
| --- | --- |

109.

„Razpoložljiva vzletna razdalja (TODA)“ pri letalih pomeni dolžino razpoložljive vzletno-pristajalne steze za vzletni zalet in dolžino čistine, če je zagotovljena.

| 110. | „Razpoložljiva vzletna razdalja (TODAH)“ pri helikopterjih pomeni dolžino območja končnega prileta in vzleta ter dolžino helikopterske čistine – če je zagotovljena – za katero je bilo objavljeno, da je na voljo in primerna za vzlet helikopterjev. |
| --- | --- |

110.

„Razpoložljiva vzletna razdalja (TODAH)“ pri helikopterjih pomeni dolžino območja končnega prileta in vzleta ter dolžino helikopterske čistine – če je zagotovljena – za katero je bilo objavljeno, da je na voljo in primerna za vzlet helikopterjev.

| 111. | „Zahtevana vzletna razdalja (TODRH)“ pri helikopterjih pomeni zahtevano vodoravno razdaljo od začetka vzleta do točke, na kateri se dosežejo varna vzletna hitrost (VTOSS), izbrana višina in pozitiven gradient vzpenjanja, po odpovedi ključnega motorja, ugotovljeni na TDP, in s preostalimi motorji v okviru odobrenih operativnih omejitev. |
| --- | --- |

111.

„Zahtevana vzletna razdalja (TODRH)“ pri helikopterjih pomeni zahtevano vodoravno razdaljo od začetka vzleta do točke, na kateri se dosežejo varna vzletna hitrost (VTOSS), izbrana višina in pozitiven gradient vzpenjanja, po odpovedi ključnega motorja, ugotovljeni na TDP, in s preostalimi motorji v okviru odobrenih operativnih omejitev.

| 112. | „Vzletna pot“ pomeni navpično in vodoravno pot z nedelujočim ključnim motorjem od določene točke na vzletu do višine 1 500 ft nad površjem za letala in do višine 1 000 ft nad površjem za helikopterje. |
| --- | --- |

112.

„Vzletna pot“ pomeni navpično in vodoravno pot z nedelujočim ključnim motorjem od določene točke na vzletu do višine 1 500 ft nad površjem za letala in do višine 1 000 ft nad površjem za helikopterje.

| 113. | „Vzletna masa“ pomeni maso, vključno z vsem in vsemi, ki so na začetku vzleta na helikopterju in vzletnega zaleta na letalu. |
| --- | --- |

113.

„Vzletna masa“ pomeni maso, vključno z vsem in vsemi, ki so na začetku vzleta na helikopterju in vzletnega zaleta na letalu.

| 114. | „Razpoložljiva razdalja vzletnega zaleta (TORA)“ pomeni dolžino vzletno-pristajalne steze, za katero država letališča objavi, da je na voljo in primerna za vožnjo letala po tleh pri vzletu. |
| --- | --- |

114.

„Razpoložljiva razdalja vzletnega zaleta (TORA)“ pomeni dolžino vzletno-pristajalne steze, za katero država letališča objavi, da je na voljo in primerna za vožnjo letala po tleh pri vzletu.

| 115. | „Član tehničnega osebja“ pomeni člana posadke v operacijah HNMP, HHO ali NVIS v komercialnem zračnem prevozu, ki ni član letalske posadke ali kabinskega osebja in ga operator razporedi na delovno mesto na zrakoplovu ali tleh za pomoč pilotu med operacijami HNMP, HHO ali NVIS, pri katerih je lahko potrebna uporaba specializirane opreme na zrakoplovu. |
| --- | --- |

115.

„Član tehničnega osebja“ pomeni člana posadke v operacijah HNMP, HHO ali NVIS v komercialnem zračnem prevozu, ki ni član letalske posadke ali kabinskega osebja in ga operator razporedi na delovno mesto na zrakoplovu ali tleh za pomoč pilotu med operacijami HNMP, HHO ali NVIS, pri katerih je lahko potrebna uporaba specializirane opreme na zrakoplovu.

| 116. | „Tehnična navodila“ pomenijo najnovejšo veljavno izdajo Tehničnih navodil za varen zračni prevoz nevarnega blaga, vključno z dodatkom in vsemi dopolnitvami, ki jih odobri in objavi Mednarodna organizacija civilnega letalstva. |
| --- | --- |

116.

„Tehnična navodila“ pomenijo najnovejšo veljavno izdajo Tehničnih navodil za varen zračni prevoz nevarnega blaga, vključno z dodatkom in vsemi dopolnitvami, ki jih odobri in objavi Mednarodna organizacija civilnega letalstva.

| 117. | „Prometni tovor“ pomeni skupno maso potnikov, prtljage, tovora in ročne specialistične opreme, vključno z vsem balastom. |
| --- | --- |

117.

„Prometni tovor“ pomeni skupno maso potnikov, prtljage, tovora in ročne specialistične opreme, vključno z vsem balastom.

| 118. | „Let brez pomoči sistema za nočno gledanje NVIS“ v primeru operacij NVIS pomeni tisti del leta po pravilih vizualnega letenja (VFR), ki se opravi ponoči, kadar član posadke ne uporablja očal za nočno gledanje (NVG). |
| --- | --- |

118.

„Let brez pomoči sistema za nočno gledanje NVIS“ v primeru operacij NVIS pomeni tisti del leta po pravilih vizualnega letenja (VFR), ki se opravi ponoči, kadar član posadke ne uporablja očal za nočno gledanje (NVG).

| 119. | „Podjetje“ pomeni katero koli fizično ali pravno pridobitno ali nepridobitno osebo ali uradni organ, ne glede na to, ali ima svojo pravno osebnost ali ne. |
| --- | --- |

119.

„Podjetje“ pomeni katero koli fizično ali pravno pridobitno ali nepridobitno osebo ali uradni organ, ne glede na to, ali ima svojo pravno osebnost ali ne.

| 120. | „V1“ pomeni največjo hitrost pri vzletu, pri kateri mora pilot prvič ukrepati za zaustavitev letala v okviru razdalje pospeševanja in zaustavljanja. V1 pomeni tudi minimalno hitrost pri vzletu po odpovedi ključnega motorja pri hitrosti VEF, pri kateri lahko pilot nadaljuje vzlet in doseže zahtevano višino nad vzletno površino v okviru vzletne razdalje. |
| --- | --- |

120.

„V1“ pomeni največjo hitrost pri vzletu, pri kateri mora pilot prvič ukrepati za zaustavitev letala v okviru razdalje pospeševanja in zaustavljanja. V1 pomeni tudi minimalno hitrost pri vzletu po odpovedi ključnega motorja pri hitrosti VEF, pri kateri lahko pilot nadaljuje vzlet in doseže zahtevano višino nad vzletno površino v okviru vzletne razdalje.

| 121. | „VEF“ pomeni hitrost, pri kateri se predpostavlja odpoved ključnega motorja med vzletom. |
| --- | --- |

121.

„VEF“ pomeni hitrost, pri kateri se predpostavlja odpoved ključnega motorja med vzletom.

| 122. | „Vizualni prilet“ pomeni prilet, pri katerem se bodisi del postopka bodisi celoten postopek instrumentalnega prileta ne zaključi, temveč se prilet izvede na podlagi vizualne reference glede na teren. |
| --- | --- |

122.

„Vizualni prilet“ pomeni prilet, pri katerem se bodisi del postopka bodisi celoten postopek instrumentalnega prileta ne zaključi, temveč se prilet izvede na podlagi vizualne reference glede na teren.

| 123. | „Pogodba o najemu zrakoplova z osebjem“ pomeni pogodbo med letalskimi prevozniki, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi AOC (spričevala letalskega prevoznika) najemodajalca. |
| --- | --- |

123.

„Pogodba o najemu zrakoplova z osebjem“ pomeni pogodbo med letalskimi prevozniki, v skladu s katero se zrakoplov uporablja na podlagi AOC (spričevala letalskega prevoznika) najemodajalca.

| 124. | „Mokra vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, katere površina je prekrita z vodo ali enakovredno snovjo v manjšem obsegu, kot je naveden v opredelitvi „kontaminirane vzletno-pristajalne steze“, ali če je na njeni površini toliko vlage, da odseva, vendar pa na njej ni večjih območij stoječe vode. |
| --- | --- |

124.

„Mokra vzletno-pristajalna steza“ pomeni vzletno-pristajalno stezo, katere površina je prekrita z vodo ali enakovredno snovjo v manjšem obsegu, kot je naveden v opredelitvi „kontaminirane vzletno-pristajalne steze“, ali če je na njeni površini toliko vlage, da odseva, vendar pa na njej ni večjih območij stoječe vode.

---

PRILOGA II

ZAHTEVE ZA ORGANE V ZVEZI Z ZRAČNIMI OPERACIJAMI

[DEL ARO]

ARO.GEN.005   Obseg

V tej prilogi so določene zahteve za sistem vodenja in upravljanja, ki jih morajo Agencija in države članice izpolnjevati za izvajanje in uveljavljanje Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil v zvezi z zračnimi operacijami v civilnem letalstvu.

PODDEL GEN

SPLOŠNE ZAHTEVE

ODDELEK I

Splošno

ARO.GEN.115   Dokumentacija o nadzoru

Pristojni organ zagotovi ustreznemu osebju vse zakonodajne akte, standarde, predpise, tehnične publikacije in povezane dokumente, da mu omogoči izvajanje njegovih nalog in izpolnjevanje njegovih odgovornosti.

ARO.GEN.120   Načini usklajevanja

| (a) | Agencija pripravi sprejemljive načine usklajevanja (AMC), ki se lahko uporabijo za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Če se zagotovi skladnost s sprejemljivimi načini usklajevanja, so izpolnjene ustrezne zahteve iz izvedbenih pravil. |
| --- | --- |

(a)

Agencija pripravi sprejemljive načine usklajevanja (AMC), ki se lahko uporabijo za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Če se zagotovi skladnost s sprejemljivimi načini usklajevanja, so izpolnjene ustrezne zahteve iz izvedbenih pravil.

| (b) | Za vzpostavitev skladnosti z izvedbenimi pravili se lahko uporabijo drugi načini usklajevanja. |
| --- | --- |

(b)

Za vzpostavitev skladnosti z izvedbenimi pravili se lahko uporabijo drugi načini usklajevanja.

| (c) | Pristojni organ vzpostavi sistem za dosledno preverjanje, ali vsi drugi načini usklajevanja, ki jih uporablja sam ali organizacije oziroma osebe pod njegovim nadzorom, omogočajo vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. |
| --- | --- |

(c)

Pristojni organ vzpostavi sistem za dosledno preverjanje, ali vsi drugi načini usklajevanja, ki jih uporablja sam ali organizacije oziroma osebe pod njegovim nadzorom, omogočajo vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili.

| (d) | Pristojni organ po preučitvi predložene dokumentacije in po potrebi po opravljenem inšpekcijskem pregledu organizacije oceni vse druge načine usklajevanja, ki jih organizacija predlaga v skladu z ORO.GEN.120(b).
  Če pristojni organ ugotovi, da so drugi načini usklajevanja v skladu z izvedbenimi pravili, nemudoma:






  1. | obvesti prosilca, da se drugi načini usklajevanja lahko izvedejo, in po potrebi ustrezno spremeni potrdilo ali certifikat prosilca, ter |
| --- | --- | --- |

(d)

Pristojni organ po preučitvi predložene dokumentacije in po potrebi po opravljenem inšpekcijskem pregledu organizacije oceni vse druge načine usklajevanja, ki jih organizacija predlaga v skladu z ORO.GEN.120(b).

Če pristojni organ ugotovi, da so drugi načini usklajevanja v skladu z izvedbenimi pravili, nemudoma:

1.

obvesti prosilca, da se drugi načini usklajevanja lahko izvedejo, in po potrebi ustrezno spremeni potrdilo ali certifikat prosilca, ter

| 2. | obvesti Agencijo o njihovi vsebini in priloži kopije ustrezne dokumentacije; |
| --- | --- |

2.

obvesti Agencijo o njihovi vsebini in priloži kopije ustrezne dokumentacije;

| 3. | obvesti ostale države članice o drugih načinih usklajevanja, ki so bili sprejeti. |
| --- | --- |

3.

obvesti ostale države članice o drugih načinih usklajevanja, ki so bili sprejeti.

| (e) | Če pristojni organ sam uporablja druge načine usklajevanja za doseganje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, jih:






  1. | da na voljo vsem organizacijam in osebam pod njegovim nadzorom ter |
| --- | --- | --- |

(e)

Če pristojni organ sam uporablja druge načine usklajevanja za doseganje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, jih:

1.

da na voljo vsem organizacijam in osebam pod njegovim nadzorom ter

| 2. | nemudoma obvesti Agencijo. |
| --- | --- |

2.

nemudoma obvesti Agencijo.

Pristojni organ zagotovi Agenciji popoln opis drugih načinov usklajevanja, vključno z vsemi zadevnimi spremembami postopkov in oceno, ki dokazuje, da so izvedbena pravila izpolnjena.

ARO.GEN.125   Obveščanje Agencije

| (a) | Pristojni organ nemudoma obvesti Agencijo o vseh večjih težavah pri izvajanju Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. |
| --- | --- |

(a)

Pristojni organ nemudoma obvesti Agencijo o vseh večjih težavah pri izvajanju Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil.

| (b) | Pristojni organ zagotovi Agenciji informacije, pomembne za varnost, ki izhajajo iz prejetih poročil o dogodkih. |
| --- | --- |

(b)

Pristojni organ zagotovi Agenciji informacije, pomembne za varnost, ki izhajajo iz prejetih poročil o dogodkih.

ARO.GEN.135   Takojšen odziv na varnostno težavo

| (a) | Brez poseganja v Direktivo 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) pristojni organ vzpostavi sistem za ustrezno zbiranje, analiziranje in razširjanje varnostnih informacij. |
| --- | --- |

(a)

Brez poseganja v Direktivo 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) pristojni organ vzpostavi sistem za ustrezno zbiranje, analiziranje in razširjanje varnostnih informacij.

| (b) | Agencija vzpostavi sistem za ustrezno analiziranje vseh prejetih pomembnih varnostnih informacij ter državam članicam in Komisiji nemudoma zagotovi vse informacije, vključno s priporočili ali korektivnimi ukrepi, ki jih morajo sprejeti, za pravočasen odziv na varnostno težavo, ki vključuje proizvode, dele, naprave, osebe ali organizacije, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila. |
| --- | --- |

(b)

Agencija vzpostavi sistem za ustrezno analiziranje vseh prejetih pomembnih varnostnih informacij ter državam članicam in Komisiji nemudoma zagotovi vse informacije, vključno s priporočili ali korektivnimi ukrepi, ki jih morajo sprejeti, za pravočasen odziv na varnostno težavo, ki vključuje proizvode, dele, naprave, osebe ali organizacije, za katere se uporabljajo Uredba (ES) št. 216/2008 in njena izvedbena pravila.

| (c) | Pristojni organ po prejemu informacij iz odstavkov (a) in (b) sprejme ustrezne ukrepe za rešitev varnostne težave. |
| --- | --- |

(c)

Pristojni organ po prejemu informacij iz odstavkov (a) in (b) sprejme ustrezne ukrepe za rešitev varnostne težave.

| (d) | Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom (c), se takoj sporočijo vsem osebam ali organizacijam, ki jih morajo upoštevati v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Pristojni organ o navedenih ukrepih obvesti tudi Agencijo, če je potrebno skupno ukrepanje, pa tudi druge zadevne države članice. |
| --- | --- |

(d)

Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom (c), se takoj sporočijo vsem osebam ali organizacijam, ki jih morajo upoštevati v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Pristojni organ o navedenih ukrepih obvesti tudi Agencijo, če je potrebno skupno ukrepanje, pa tudi druge zadevne države članice.

ODDELEK 2

Upravljanje

ARO.GEN.200   Sistem upravljanja

| (a) | Pristojni organ vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja, ki vključuje najmanj:






  1. | dokumentirane politike in postopke za opis svoje organizacije, načinov usklajevanja in metod za doseganje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Postopki se redno posodabljajo in se kot osnovni delovni dokumenti v okviru navedenega pristojnega organa uporabljajo za vse zadevne naloge; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristojni organ vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja, ki vključuje najmanj:

1.

dokumentirane politike in postopke za opis svoje organizacije, načinov usklajevanja in metod za doseganje skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Postopki se redno posodabljajo in se kot osnovni delovni dokumenti v okviru navedenega pristojnega organa uporabljajo za vse zadevne naloge;

| 2. | zadostno število članov osebja za opravljanje nalog in izpolnjevanje odgovornosti. Člani osebja so usposobljeni za opravljanje dodeljenih jim nalog, imajo potrebno znanje in izkušnje ter opravijo uvodno in periodično usposabljanje, da se zagotovi njihova stalna usposobljenost. Vzpostavi se sistem za načrtovanje razpoložljivosti osebja, da se zagotovi ustrezno dokončanje vseh nalog; |
| --- | --- |

2.

zadostno število članov osebja za opravljanje nalog in izpolnjevanje odgovornosti. Člani osebja so usposobljeni za opravljanje dodeljenih jim nalog, imajo potrebno znanje in izkušnje ter opravijo uvodno in periodično usposabljanje, da se zagotovi njihova stalna usposobljenost. Vzpostavi se sistem za načrtovanje razpoložljivosti osebja, da se zagotovi ustrezno dokončanje vseh nalog;

| 3. | ustrezne zmogljivosti in prostore za opravljanje dodeljenih nalog; |
| --- | --- |

3.

ustrezne zmogljivosti in prostore za opravljanje dodeljenih nalog;

| 4. | nalogo spremljanja skladnosti sistema upravljanja z ustreznimi zahtevami in ustreznosti postopkov, vključno z vzpostavitvijo notranje revizije in obvladovanja varnostnih tveganj. Spremljanje skladnosti vključuje sistem posredovanja povratnih informacij v zvezi z opravljenimi revizijami višjemu vodstvu pristojnega organa, da se po potrebi zagotovi izvedba korektivnih ukrepov, in |
| --- | --- |

4.

nalogo spremljanja skladnosti sistema upravljanja z ustreznimi zahtevami in ustreznosti postopkov, vključno z vzpostavitvijo notranje revizije in obvladovanja varnostnih tveganj. Spremljanje skladnosti vključuje sistem posredovanja povratnih informacij v zvezi z opravljenimi revizijami višjemu vodstvu pristojnega organa, da se po potrebi zagotovi izvedba korektivnih ukrepov, in

| 5. | osebo ali skupino oseb, v končni fazi odgovornih višjemu vodstvu pristojnega organa za nalogo spremljanja skladnosti. |
| --- | --- |

5.

osebo ali skupino oseb, v končni fazi odgovornih višjemu vodstvu pristojnega organa za nalogo spremljanja skladnosti.

| (b) | Pristojni organ za vsako področje dejavnosti, vključno s sistemom upravljanja, imenuje eno ali več oseb, ki so na splošno odgovorne za upravljanje zadevne naloge oziroma nalog. |
| --- | --- |

(b)

Pristojni organ za vsako področje dejavnosti, vključno s sistemom upravljanja, imenuje eno ali več oseb, ki so na splošno odgovorne za upravljanje zadevne naloge oziroma nalog.

| (c) | Pristojni organ določi postopke za sodelovanje pri medsebojni izmenjavi vseh potrebnih informacij in pomoči z drugimi zadevnimi pristojnimi organi, vključno z vsemi ugotovitvami in nadaljnjimi ukrepi, sprejetimi na podlagi nadzora oseb in organizacij, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, vendar jih je certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija. |
| --- | --- |

(c)

Pristojni organ določi postopke za sodelovanje pri medsebojni izmenjavi vseh potrebnih informacij in pomoči z drugimi zadevnimi pristojnimi organi, vključno z vsemi ugotovitvami in nadaljnjimi ukrepi, sprejetimi na podlagi nadzora oseb in organizacij, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, vendar jih je certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija.

| (d) | Kopija postopkov, povezanih s sistemom upravljanja, in njihovih sprememb se zaradi standardizacije da na voljo Agenciji. |
| --- | --- |

(d)

Kopija postopkov, povezanih s sistemom upravljanja, in njihovih sprememb se zaradi standardizacije da na voljo Agenciji.

ARO.GEN.205   Dodelitev nalog kvalificiranim subjektom

| (a) | Države članice dodelijo naloge v zvezi s prvim certificiranjem ali stalnim nadzorom oseb ali organizacij v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili le kvalificiranim subjektom. Ob dodelitvi nalog pristojni organ zagotovi, da ima:






  1. | vzpostavljen sistem za prvo in stalno ocenjevanje skladnosti kvalificiranega subjekta s Prilogo V k Uredbi (ES) št. 216/2008.
  Ta sistem in rezultati ocen se dokumentirajo; |
| --- | --- | --- |

(a)

Države članice dodelijo naloge v zvezi s prvim certificiranjem ali stalnim nadzorom oseb ali organizacij v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili le kvalificiranim subjektom. Ob dodelitvi nalog pristojni organ zagotovi, da ima:

1.

vzpostavljen sistem za prvo in stalno ocenjevanje skladnosti kvalificiranega subjekta s Prilogo V k Uredbi (ES) št. 216/2008.

Ta sistem in rezultati ocen se dokumentirajo;

| 2. | sklenjen dokumentiran sporazum s kvalificiranim subjektom, ki sta ga obe pogodbeni stranki potrdili na ustrezni vodstveni ravni in jasno določa:






  (i) | naloge, ki jih je treba opraviti; |
| --- | --- | --- |

2.

sklenjen dokumentiran sporazum s kvalificiranim subjektom, ki sta ga obe pogodbeni stranki potrdili na ustrezni vodstveni ravni in jasno določa:

(i)

naloge, ki jih je treba opraviti;

| (ii) | izjave, poročila in evidence, ki jih je treba zagotoviti; |
| --- | --- |

(ii)

izjave, poročila in evidence, ki jih je treba zagotoviti;

| (iii) | tehnične pogoje, ki jih je treba izpolnjevati pri izvajanju takih nalog; |
| --- | --- |

(iii)

tehnične pogoje, ki jih je treba izpolnjevati pri izvajanju takih nalog;

| (iv) | povezano zavarovanje odgovornosti in |
| --- | --- |

(iv)

povezano zavarovanje odgovornosti in

| (v) | zagotovljeno varstvo informacij, pridobljenih med izvajanjem navedenih nalog. |
| --- | --- |

(v)

zagotovljeno varstvo informacij, pridobljenih med izvajanjem navedenih nalog.

| (b) | Pristojni organ zagotovi, da postopek notranje revizije in postopek upravljanja varnostnih tveganj iz ARO.GEN.200(a)(4) vključuje vse certifikacijske naloge ali naloge stalnega nadzora, opravljene v njegovem imenu. |
| --- | --- |

(b)

Pristojni organ zagotovi, da postopek notranje revizije in postopek upravljanja varnostnih tveganj iz ARO.GEN.200(a)(4) vključuje vse certifikacijske naloge ali naloge stalnega nadzora, opravljene v njegovem imenu.

ARO.GEN.210   Spremembe sistema upravljanja

| (a) | Pristojni organ ima vzpostavljen sistem za določitev sprememb, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Ta sistem mu omogoča ustrezno ukrepanje za zagotovitev nadaljnje ustreznosti in učinkovitosti njegovega sistema upravljanja. |
| --- | --- |

(a)

Pristojni organ ima vzpostavljen sistem za določitev sprememb, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. Ta sistem mu omogoča ustrezno ukrepanje za zagotovitev nadaljnje ustreznosti in učinkovitosti njegovega sistema upravljanja.

| (b) | Pristojni organ za zagotavljanje učinkovitega izvajanja pravočasno posodablja svoj sistem upravljanja v skladu s spremembami Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. |
| --- | --- |

(b)

Pristojni organ za zagotavljanje učinkovitega izvajanja pravočasno posodablja svoj sistem upravljanja v skladu s spremembami Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil.

| (c) | Pristojni organ obvesti Agencijo o spremembah, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili. |
| --- | --- |

(c)

Pristojni organ obvesti Agencijo o spremembah, ki vplivajo na njegovo zmožnost opravljanja nalog in izpolnjevanja odgovornosti v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili.

ARO.GEN.220   Vodenje evidenc

| (a) | Pristojni organ vzpostavi sistem vodenja evidenc za ustrezno shranjevanje, dostopnost in zanesljivo sledljivost:






  1. | dokumentiranih politik in postopkov sistema upravljanja; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristojni organ vzpostavi sistem vodenja evidenc za ustrezno shranjevanje, dostopnost in zanesljivo sledljivost:

1.

dokumentiranih politik in postopkov sistema upravljanja;

| 2. | usposabljanja, usposobljenosti in pooblastil njegovega osebja; |
| --- | --- |

2.

usposabljanja, usposobljenosti in pooblastil njegovega osebja;

| 3. | dodelitve nalog, ki vključujejo elemente iz ARO.GEN.205, in podrobnosti dodeljenih nalog; |
| --- | --- |

3.

dodelitve nalog, ki vključujejo elemente iz ARO.GEN.205, in podrobnosti dodeljenih nalog;

| 4. | certifikacijskih postopkov in stalnega nadzora certificiranih organizacij; |
| --- | --- |

4.

certifikacijskih postopkov in stalnega nadzora certificiranih organizacij;

| 5. | podrobnosti o tečajih usposabljanja, ki jih zagotavljajo certificirane organizacije – in če je ustrezno – evidence v zvezi s simulacijskimi napravami za usposabljanje (FSTD), ki se uporabljajo za tako usposabljanje; |
| --- | --- |

5.

podrobnosti o tečajih usposabljanja, ki jih zagotavljajo certificirane organizacije – in če je ustrezno – evidence v zvezi s simulacijskimi napravami za usposabljanje (FSTD), ki se uporabljajo za tako usposabljanje;

| 6. | nadzora nad osebami in organizacijami, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, nadzoruje ali certificira pa jih pristojni organ druge države članice ali Agencija v skladu z dogovorom med zadevnima organoma; |
| --- | --- |

6.

nadzora nad osebami in organizacijami, ki izvajajo dejavnosti na ozemlju države članice, nadzoruje ali certificira pa jih pristojni organ druge države članice ali Agencija v skladu z dogovorom med zadevnima organoma;

| 7. | ocene in obveščanja Agencije o drugih načinih usklajevanja, ki jih predlagajo organizacije, ki jih je treba certificirati, ter ocene drugih načinov usklajevanja, ki jih uporablja sam pristojni organ; |
| --- | --- |

7.

ocene in obveščanja Agencije o drugih načinih usklajevanja, ki jih predlagajo organizacije, ki jih je treba certificirati, ter ocene drugih načinov usklajevanja, ki jih uporablja sam pristojni organ;

| 8. | ugotovitev, korektivnih ukrepov in datuma prenehanja izvajanja ukrepa; |
| --- | --- |

8.

ugotovitev, korektivnih ukrepov in datuma prenehanja izvajanja ukrepa;

| 9. | sprejetih izvršilnih ukrepov; |
| --- | --- |

9.

sprejetih izvršilnih ukrepov;

| 10. | varnostnih informacij in nadaljnjih ukrepov ter |
| --- | --- |

10.

varnostnih informacij in nadaljnjih ukrepov ter

| 11. | uporabe določb o prožnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

11.

uporabe določb o prožnosti v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 216/2008.

| (b) | Pristojni organ vodi seznam vseh izdanih certifikatov organizacij. |
| --- | --- |

(b)

Pristojni organ vodi seznam vseh izdanih certifikatov organizacij.

| (c) | Vse evidence se hranijo najmanj toliko časa, kot določa ta uredba. Če to ni navedeno, se evidence hranijo najmanj pet let, ob upoštevanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(c)

Vse evidence se hranijo najmanj toliko časa, kot določa ta uredba. Če to ni navedeno, se evidence hranijo najmanj pet let, ob upoštevanju veljavne zakonodaje o varstvu podatkov.

ODDELEK 3

Nadzor, certificiranje in izvrševanje

ARO.GEN.300   Nadzor

| (a) | Pristojni organ preveri:






  1. | skladnost z zahtevami, ki se uporabljajo za organizacije, preden izda organizaciji certifikat ali potrdilo, kot je ustrezno; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristojni organ preveri:

1.

skladnost z zahtevami, ki se uporabljajo za organizacije, preden izda organizaciji certifikat ali potrdilo, kot je ustrezno;

| 2. | stalno skladnost z veljavnimi zahtevami organizacij, ki jih je certificiral; |
| --- | --- |

2.

stalno skladnost z veljavnimi zahtevami organizacij, ki jih je certificiral;

| 3. | izvajanje ustreznih varnostnih ukrepov, ki jih pristojni organ odredi v skladu z ARO.GEN.135(c) in (d). |
| --- | --- |

3.

izvajanje ustreznih varnostnih ukrepov, ki jih pristojni organ odredi v skladu z ARO.GEN.135(c) in (d).

| (b) | To preverjanje:






  1. | temelji na dokumentaciji, ki je posebej namenjena, da se osebju, odgovornemu za varnostni nadzor, zagotovijo navodila za izvajanje njegovih nalog; |
| --- | --- | --- |

(b)

To preverjanje:

1.

temelji na dokumentaciji, ki je posebej namenjena, da se osebju, odgovornemu za varnostni nadzor, zagotovijo navodila za izvajanje njegovih nalog;

| 2. | zadevnim osebam in organizacijam zagotovi rezultate varnostnega nadzora; |
| --- | --- |

2.

zadevnim osebam in organizacijam zagotovi rezultate varnostnega nadzora;

| 3. | temelji na revizijah in inšpekcijskih pregledih, vključno s preverjanji na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, ter |
| --- | --- |

3.

temelji na revizijah in inšpekcijskih pregledih, vključno s preverjanji na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, ter

| 4. | pristojnemu organu zagotovi potrebne dokaze, če so potrebni nadaljnji ukrepi, vključno z ukrepi iz ARO.GEN.350 in ARO.GEN.355. |
| --- | --- |

4.

pristojnemu organu zagotovi potrebne dokaze, če so potrebni nadaljnji ukrepi, vključno z ukrepi iz ARO.GEN.350 in ARO.GEN.355.

| (c) | Pri obsegu nadzora iz odstavkov (a) in (b) se upoštevajo rezultati preteklih nadzornih dejavnosti in prednostnih nalog v zvezi z varnostjo. |
| --- | --- |

(c)

Pri obsegu nadzora iz odstavkov (a) in (b) se upoštevajo rezultati preteklih nadzornih dejavnosti in prednostnih nalog v zvezi z varnostjo.

| (d) | Brez poseganja v pristojnosti držav članic in njihove obveznosti v skladu z ARO.RAMP se obseg nadzora nad dejavnostmi, ki jih na ozemlju države članice izvajajo osebe ali organizacije, ki imajo sedež ali stalno prebivališče v drugi državi članici, določi na podlagi prednostnih nalog v zvezi z varnostjo in preteklih nadzornih dejavnosti. |
| --- | --- |

(d)

Brez poseganja v pristojnosti držav članic in njihove obveznosti v skladu z ARO.RAMP se obseg nadzora nad dejavnostmi, ki jih na ozemlju države članice izvajajo osebe ali organizacije, ki imajo sedež ali stalno prebivališče v drugi državi članici, določi na podlagi prednostnih nalog v zvezi z varnostjo in preteklih nadzornih dejavnosti.

| (e) | Če je v dejavnost neke osebe ali organizacije vključenih več držav članic ali Agencija, lahko pristojni organ, odgovoren za nadzor v skladu z odstavkom (a), privoli, da nadzorne naloge opravi(-jo) pristojni organ(-i) države članice oziroma držav članic, v katerih se izvaja dejavnost, ali Agencija. O taki privolitvi in njenem obsegu se obvestijo vse osebe ali organizacije, ki jih taka privolitev zadeva. |
| --- | --- |

(e)

Če je v dejavnost neke osebe ali organizacije vključenih več držav članic ali Agencija, lahko pristojni organ, odgovoren za nadzor v skladu z odstavkom (a), privoli, da nadzorne naloge opravi(-jo) pristojni organ(-i) države članice oziroma držav članic, v katerih se izvaja dejavnost, ali Agencija. O taki privolitvi in njenem obsegu se obvestijo vse osebe ali organizacije, ki jih taka privolitev zadeva.

| (f) | Pristojni organ zbira in obdeluje vse informacije, ki se mu zdijo koristne za nadzor, vključno za preverjanja na ploščadi in nenapovedane inšpekcijske preglede. |
| --- | --- |

(f)

Pristojni organ zbira in obdeluje vse informacije, ki se mu zdijo koristne za nadzor, vključno za preverjanja na ploščadi in nenapovedane inšpekcijske preglede.

ARO.GEN.305   Program nadzora

| (a) | Pristojni organ vzpostavi in vzdržuje program nadzora, ki vključuje nadzorne dejavnosti iz ARO.GEN.300 in ARO.RAMP. |
| --- | --- |

(a)

Pristojni organ vzpostavi in vzdržuje program nadzora, ki vključuje nadzorne dejavnosti iz ARO.GEN.300 in ARO.RAMP.

| (b) | Za organizacije, ki jih je certificiral pristojni organ, se program nadzora pripravi ob upoštevanju posebnih značilnosti organizacije, zapletenosti njenih dejavnosti, rezultatov preteklih certifikacijskih in/ali nadzornih dejavnosti na podlagi ARO.GEN in ARO.RAMP, temelji pa na oceni povezanih tveganj. Program nadzora v okviru posameznih ciklov načrtovanja nadzora vključuje:






  1. | revizije in inšpekcijske preglede, vključno s preverjanji na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, kot je ustrezno, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Za organizacije, ki jih je certificiral pristojni organ, se program nadzora pripravi ob upoštevanju posebnih značilnosti organizacije, zapletenosti njenih dejavnosti, rezultatov preteklih certifikacijskih in/ali nadzornih dejavnosti na podlagi ARO.GEN in ARO.RAMP, temelji pa na oceni povezanih tveganj. Program nadzora v okviru posameznih ciklov načrtovanja nadzora vključuje:

1.

revizije in inšpekcijske preglede, vključno s preverjanji na ploščadi in nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, kot je ustrezno, in

| 2. | sestanke, ki se jih udeležita odgovorni poslovodni delavec in pristojni organ, da se zagotovi njuna stalna obveščenost o pomembnih vprašanjih. |
| --- | --- |

2.

sestanke, ki se jih udeležita odgovorni poslovodni delavec in pristojni organ, da se zagotovi njuna stalna obveščenost o pomembnih vprašanjih.

| (c) | Za organizacije, ki jih je certificiral pristojni organ, se uporablja največ 24-mesečni cikel načrtovanja nadzora.
  Cikel načrtovanja nadzora se lahko skrajša, če obstajajo dokazi, da se je poslabšala varnost v organizaciji.
  Cikel načrtovanja nadzora se lahko podaljša na največ 36 mesecev, če pristojni organ ugotovi, da je v predhodnih 24 mesecih:






  1. | organizacija dokazala učinkovito opredeljevanje nevarnosti na področju varnosti v letalstvu in obvladovanje povezanih tveganj; |
| --- | --- | --- |

(c)

Za organizacije, ki jih je certificiral pristojni organ, se uporablja največ 24-mesečni cikel načrtovanja nadzora.

Cikel načrtovanja nadzora se lahko skrajša, če obstajajo dokazi, da se je poslabšala varnost v organizaciji.

Cikel načrtovanja nadzora se lahko podaljša na največ 36 mesecev, če pristojni organ ugotovi, da je v predhodnih 24 mesecih:

1.

organizacija dokazala učinkovito opredeljevanje nevarnosti na področju varnosti v letalstvu in obvladovanje povezanih tveganj;

| 2. | organizacija v skladu z ORO.GEN.130 nenehno dokazovala popoln nadzor nad vsemi spremembami; |
| --- | --- |

2.

organizacija v skladu z ORO.GEN.130 nenehno dokazovala popoln nadzor nad vsemi spremembami;

| 3. | niso bili izdane ugotovitve 1. stopnje in |
| --- | --- |

3.

niso bili izdane ugotovitve 1. stopnje in

| 4. | so bili vsi korektivni ukrepi izvedeni v roku, ki ga je pristojni organ sprejel ali podaljšal v skladu z ARO.GEN.350(d)(2). |
| --- | --- |

4.

so bili vsi korektivni ukrepi izvedeni v roku, ki ga je pristojni organ sprejel ali podaljšal v skladu z ARO.GEN.350(d)(2).

Cikel načrtovanja nadzora se lahko nadalje podaljša na največ 48 mesecev, če je poleg navedenega organizacija vzpostavila učinkovit in neprekinjen sistem poročanja o varnosti v organizaciji in njeni regulativni skladnosti pristojnemu organu, pristojni organ pa ga je potrdil.

| (d) | Za osebe z licenco, certifikatom, ratingom ali potrdilom, ki jih je izdal pristojni organ, program nadzora vključuje ustrezne inšpekcijske preglede, vključno z nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(d)

Za osebe z licenco, certifikatom, ratingom ali potrdilom, ki jih je izdal pristojni organ, program nadzora vključuje ustrezne inšpekcijske preglede, vključno z nenapovedanimi inšpekcijskimi pregledi, kot je ustrezno.

| (e) | Program nadzora vključuje evidenco datumov predvidenih in opravljenih revizij, inšpekcijskih pregledov in sestankov. |
| --- | --- |

(e)

Program nadzora vključuje evidenco datumov predvidenih in opravljenih revizij, inšpekcijskih pregledov in sestankov.

ARO.GEN.310   Postopek prvega certificiranja – organizacije

| (a) | Pristojni organ ob prejemu vloge za prvo izdajo certifikata organizaciji preveri skladnost organizacije z veljavnimi zahtevami. Ta preveritev lahko upošteva izjavo, navedeno v ORO.AOC.100(b). |
| --- | --- |

(a)

Pristojni organ ob prejemu vloge za prvo izdajo certifikata organizaciji preveri skladnost organizacije z veljavnimi zahtevami. Ta preveritev lahko upošteva izjavo, navedeno v ORO.AOC.100(b).

| (b) | Ko se pristojni organ prepriča, da organizacija izpolnjuje veljavne zahteve, izda certifikat(-e) v skladu z dodatki I do II. Certifikat(-i) se izda(-jo) za nedoločen čas. Privilegiji in obseg dejavnosti, za izvajanje katerih se potrdi organizacija, se določijo v pogojih za potrditev, ki se priložijo certifikatu(-om). |
| --- | --- |

(b)

Ko se pristojni organ prepriča, da organizacija izpolnjuje veljavne zahteve, izda certifikat(-e) v skladu z dodatki I do II. Certifikat(-i) se izda(-jo) za nedoločen čas. Privilegiji in obseg dejavnosti, za izvajanje katerih se potrdi organizacija, se določijo v pogojih za potrditev, ki se priložijo certifikatu(-om).

| (c) | Da se organizaciji omogoči izvajanje sprememb brez vnaprejšnje odobritve pristojnega organa v skladu z ORO.GEN.130, pristojni organ odobri postopek, ki ga predloži organizacija in v katerem opredeli obseg takih sprememb ter opiše način obvladovanja takih sprememb in obveščanja o njih. |
| --- | --- |

(c)

Da se organizaciji omogoči izvajanje sprememb brez vnaprejšnje odobritve pristojnega organa v skladu z ORO.GEN.130, pristojni organ odobri postopek, ki ga predloži organizacija in v katerem opredeli obseg takih sprememb ter opiše način obvladovanja takih sprememb in obveščanja o njih.

ARO.GEN.330   Spremembe – organizacije

| (a) | Pristojni organ ob prejemu vloge za spremembo, za katero je potrebna predhodna odobritev, pred izdajo odobritve preveri skladnost organizacije z veljavnimi zahtevami.
  Pristojni organ določi pogoje, pod katerimi organizacija lahko deluje med spremembo, razen če pristojni organ ne odloči, da je treba certifikat organizacije začasno odvzeti.
  Ko se pristojni organ prepriča, da organizacija izpolnjuje veljavne zahteve, odobri spremembo. |
| --- | --- |

(a)

Pristojni organ ob prejemu vloge za spremembo, za katero je potrebna predhodna odobritev, pred izdajo odobritve preveri skladnost organizacije z veljavnimi zahtevami.

Pristojni organ določi pogoje, pod katerimi organizacija lahko deluje med spremembo, razen če pristojni organ ne odloči, da je treba certifikat organizacije začasno odvzeti.

Ko se pristojni organ prepriča, da organizacija izpolnjuje veljavne zahteve, odobri spremembo.

| (b) | Brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe, če organizacija uvede spremembe, za katere je potrebna predhodna odobritev, ne da bi dobila predhodno odobritev pristojnega organa v skladu z odstavkom (a), pristojni organ začasno odvzame, omeji ali prekliče certifikat organizacije. |
| --- | --- |

(b)

Brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe, če organizacija uvede spremembe, za katere je potrebna predhodna odobritev, ne da bi dobila predhodno odobritev pristojnega organa v skladu z odstavkom (a), pristojni organ začasno odvzame, omeji ali prekliče certifikat organizacije.

| (c) | Pri spremembah, za katere ni potrebna predhodna odobritev, pristojni organ oceni informacije iz obvestila, ki ga organizacija pošlje v skladu z ORO.GEN.130, da preveri izpolnjevanje veljavnih zahtev. V primeru neskladnosti:






  1. | obvesti organizacijo o neskladnosti in zahteva nadaljnje spremembe ter |
| --- | --- | --- |

(c)

Pri spremembah, za katere ni potrebna predhodna odobritev, pristojni organ oceni informacije iz obvestila, ki ga organizacija pošlje v skladu z ORO.GEN.130, da preveri izpolnjevanje veljavnih zahtev. V primeru neskladnosti:

1.

obvesti organizacijo o neskladnosti in zahteva nadaljnje spremembe ter

| 2. | pri ugotovitvah 1. ali 2. stopnje ukrepa v skladu z ARO.GEN.350. |
| --- | --- |

2.

pri ugotovitvah 1. ali 2. stopnje ukrepa v skladu z ARO.GEN.350.

ARO.GEN.350   Ugotovitve in korektivni ukrepi – organizacije

| (a) | Organ, pristojen za nadzor v skladu z ARO.GEN.300(a), ima sistem za analiziranje ugotovitev glede na njihov pomen za varnost. |
| --- | --- |

(a)

Organ, pristojen za nadzor v skladu z ARO.GEN.300(a), ima sistem za analiziranje ugotovitev glede na njihov pomen za varnost.

| (b) | Pristojni organ izda ugotovitev 1. stopnje, če ugotovi večjo neskladnost z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, s postopki in priročniki organizacije ali pogoji za izdajo odobritve ali certifikata, ki zmanjšuje varnost ali resno ogroža varnost letenja.
  Ugotovitve 1. stopnje vključujejo:






  1. | primere, v katerih se pristojnemu organu ne omogoči dostop do prostorov organizacije v skladu z ORO.GEN.140 med rednim delovnim časom in po dveh pisnih zahtevah; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pristojni organ izda ugotovitev 1. stopnje, če ugotovi večjo neskladnost z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, s postopki in priročniki organizacije ali pogoji za izdajo odobritve ali certifikata, ki zmanjšuje varnost ali resno ogroža varnost letenja.

Ugotovitve 1. stopnje vključujejo:

1.

primere, v katerih se pristojnemu organu ne omogoči dostop do prostorov organizacije v skladu z ORO.GEN.140 med rednim delovnim časom in po dveh pisnih zahtevah;

| 2. | pridobitev ali ohranjanje veljavnosti certifikata organizacije s predložitvijo ponarejenih dokazil; |
| --- | --- |

2.

pridobitev ali ohranjanje veljavnosti certifikata organizacije s predložitvijo ponarejenih dokazil;

| 3. | dokaze o zlorabi ali nepošteni uporabi certifikata organizacije in |
| --- | --- |

3.

dokaze o zlorabi ali nepošteni uporabi certifikata organizacije in

| 4. | neimenovanje odgovornega poslovodnega delavca. |
| --- | --- |

4.

neimenovanje odgovornega poslovodnega delavca.

| (c) | Pristojni organ izda ugotovitev 2. stopnje, če ugotovi neskladnost z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, s postopki in priročniki organizacije ali pogoji za izdajo odobritve ali certifikata, ki bi lahko zmanjšala varnost ali ogrozila varnost letenja. |
| --- | --- |

(c)

Pristojni organ izda ugotovitev 2. stopnje, če ugotovi neskladnost z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, s postopki in priročniki organizacije ali pogoji za izdajo odobritve ali certifikata, ki bi lahko zmanjšala varnost ali ogrozila varnost letenja.

| (d) | Če je ugotovitev rezultat nadzora ali drugih postopkov, pristojni organ brez poseganja v dodatne ukrepe, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, pisno obvesti organizacijo o ugotovitvi in zahteva korektivni ukrep za odpravo ugotovljene(-ih) neskladnosti. Če je ustrezno, pristojni organ obvesti državo, v kateri je zrakoplov registriran.






  1. | Pristojni organ pri ugotovitvah 1. stopnje sprejme takojšnje in ustrezne ukrepe za prepoved ali omejitev dejavnosti, in če je ustrezno, ukrepe za preklic certifikata ali posebne odobritve ali za njegovo omejitev ali začasni odvzem v celoti ali delno, odvisno od razsežnosti ugotovitve 1. stopnje, dokler organizacija ne sprejme uspešnega korektivnega ukrepa. |
| --- | --- | --- |

(d)

Če je ugotovitev rezultat nadzora ali drugih postopkov, pristojni organ brez poseganja v dodatne ukrepe, ki se zahtevajo v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, pisno obvesti organizacijo o ugotovitvi in zahteva korektivni ukrep za odpravo ugotovljene(-ih) neskladnosti. Če je ustrezno, pristojni organ obvesti državo, v kateri je zrakoplov registriran.

1.

Pristojni organ pri ugotovitvah 1. stopnje sprejme takojšnje in ustrezne ukrepe za prepoved ali omejitev dejavnosti, in če je ustrezno, ukrepe za preklic certifikata ali posebne odobritve ali za njegovo omejitev ali začasni odvzem v celoti ali delno, odvisno od razsežnosti ugotovitve 1. stopnje, dokler organizacija ne sprejme uspešnega korektivnega ukrepa.

| 2. | Pristojni organ pri ugotovitvah 2. stopnje:






  (i) | odobri organizaciji rok za izvedbo korektivnih ukrepov v skladu z vrsto ugotovitve, ki sprva nikakor ne sme biti daljši od treh mesecev. Po poteku tega obdobja in ob upoštevanju vrste ugotovitve lahko trimesečni rok podaljša na podlagi zadovoljivega načrta korektivnih ukrepov, ki ga potrdi pristojni organ, ter |
| --- | --- | --- |

2.

Pristojni organ pri ugotovitvah 2. stopnje:

(i)

odobri organizaciji rok za izvedbo korektivnih ukrepov v skladu z vrsto ugotovitve, ki sprva nikakor ne sme biti daljši od treh mesecev. Po poteku tega obdobja in ob upoštevanju vrste ugotovitve lahko trimesečni rok podaljša na podlagi zadovoljivega načrta korektivnih ukrepov, ki ga potrdi pristojni organ, ter

| (ii) | oceni korektivne ukrepe in izvedbeni načrt, ki jih predlaga organizacija, in jih sprejme, če na podlagi ocene ugotovi, da zadostujejo za odpravo neskladnosti. |
| --- | --- |

(ii)

oceni korektivne ukrepe in izvedbeni načrt, ki jih predlaga organizacija, in jih sprejme, če na podlagi ocene ugotovi, da zadostujejo za odpravo neskladnosti.

| 3. | Če organizacija ne predloži sprejemljivega načrta korektivnih ukrepov ali korektivnih ukrepov ne izvede v roku, ki ga potrdi ali podaljša pristojni organ, se ugotovitev zviša na ugotovitev 1. stopnje in sprejmejo ukrepi iz pododstavka (d)(1). |
| --- | --- |

3.

Če organizacija ne predloži sprejemljivega načrta korektivnih ukrepov ali korektivnih ukrepov ne izvede v roku, ki ga potrdi ali podaljša pristojni organ, se ugotovitev zviša na ugotovitev 1. stopnje in sprejmejo ukrepi iz pododstavka (d)(1).

| 4. | Pristojni organ evidentira vse svoje ugotovitve ali ugotovitve, ki so mu jih sporočili drugi, in če je ustrezno, uporabljene izvršilne ukrepe, korektivne ukrepe in datum dokončanja ukrepov v zvezi z ugotovitvami. |
| --- | --- |

4.

Pristojni organ evidentira vse svoje ugotovitve ali ugotovitve, ki so mu jih sporočili drugi, in če je ustrezno, uporabljene izvršilne ukrepe, korektivne ukrepe in datum dokončanja ukrepov v zvezi z ugotovitvami.

| (e) | Brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe, če organ države članice, ki deluje v skladu z določbami ARO.GEN.300(d), ugotovi, da organizacija, ki jo je certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija, ni v skladu z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, obvesti navedeni pristojni organ in navede stopnjo ugotovitve. |
| --- | --- |

(e)

Brez poseganja v dodatne izvršilne ukrepe, če organ države članice, ki deluje v skladu z določbami ARO.GEN.300(d), ugotovi, da organizacija, ki jo je certificiral pristojni organ druge države članice ali Agencija, ni v skladu z veljavnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, obvesti navedeni pristojni organ in navede stopnjo ugotovitve.

ARO.GEN.355   Ugotovitve in izvršilni ukrepi – osebje

| (a) | Če organ, pristojen za nadzor v skladu z ARO.GEN.300(a), med nadzorom ali z drugimi postopki najde dokaz, da oseba z licenco, certifikatom, ratingom ali potrdilom, izdanim v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, ne izpolnjuje veljavnih zahtev, ta pristojni organ deluje v skladu z ARA.GEN.355(a) do (d) iz Priloge VI (del-ARA) k Uredbi Komisije (EU) št. 290/2012 (2). |
| --- | --- |

(a)

Če organ, pristojen za nadzor v skladu z ARO.GEN.300(a), med nadzorom ali z drugimi postopki najde dokaz, da oseba z licenco, certifikatom, ratingom ali potrdilom, izdanim v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, ne izpolnjuje veljavnih zahtev, ta pristojni organ deluje v skladu z ARA.GEN.355(a) do (d) iz Priloge VI (del-ARA) k Uredbi Komisije (EU) št. 290/2012 (2).

| (b) | Če se med nadzorom ali z drugimi postopki najde dokaz, da oseba, za katero veljajo zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil, ki nima licence, certifikata, ratinga ali potrdila, izdanega v skladu z navedeno uredbo in njenimi izvedbenimi pravili, ne izpolnjuje veljavnih zahtev, pristojni organ, ki je odkril neskladnost, sprejme potrebne izvršilne ukrepe, da prepreči nadaljevanje neskladnosti. |
| --- | --- |

(b)

Če se med nadzorom ali z drugimi postopki najde dokaz, da oseba, za katero veljajo zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil, ki nima licence, certifikata, ratinga ali potrdila, izdanega v skladu z navedeno uredbo in njenimi izvedbenimi pravili, ne izpolnjuje veljavnih zahtev, pristojni organ, ki je odkril neskladnost, sprejme potrebne izvršilne ukrepe, da prepreči nadaljevanje neskladnosti.

PODDEL OPS

ZRAČNE OPERACIJE

ODDELEK 1

Certificiranje komercialnih letalskih prevoznikov

ARO.OPS.100   Izdaja spričevala letalskega prevoznika

| (a) | Pristojni organ izda spričevalo letalskega prevoznika (AOC), ko se prepriča, da operator dokazuje skladnost z elementi iz ORO.AOC.100. |
| --- | --- |

(a)

Pristojni organ izda spričevalo letalskega prevoznika (AOC), ko se prepriča, da operator dokazuje skladnost z elementi iz ORO.AOC.100.

| (b) | Spričevalo vključuje povezane operativne specifikacije. |
| --- | --- |

(b)

Spričevalo vključuje povezane operativne specifikacije.

ARO.OPS.105   Sporazumi o letih pod skupno oznako

Pristojni organ pri proučevanju varnosti sporazuma o letih pod skupno oznako, ki vključuje operatorja iz tretje države:

| 1. | preveri, po preveritvi, ki jo je izvedel operator v skladu z ORO.AOC.115, skladnost operatorja iz tretje države z veljavnimi standardi ICAO; |
| --- | --- |

1.

preveri, po preveritvi, ki jo je izvedel operator v skladu z ORO.AOC.115, skladnost operatorja iz tretje države z veljavnimi standardi ICAO;

| 2. | se po potrebi poveže s pristojnim organom države operatorja iz tretje države. |
| --- | --- |

2.

se po potrebi poveže s pristojnim organom države operatorja iz tretje države.

ARO.OPS.110   Pogodbe o najemu

| (a) | Pristojni organ odobri pogodbo o najemu, ko se prepriča, da operator, certificiran v skladu s Prilogo III (del ORO), izpolnjuje zahteve iz:






  1. | ORO.AOC.110(d) za najet zrakoplov tretje države brez osebja; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristojni organ odobri pogodbo o najemu, ko se prepriča, da operator, certificiran v skladu s Prilogo III (del ORO), izpolnjuje zahteve iz:

1.

ORO.AOC.110(d) za najet zrakoplov tretje države brez osebja;

| 2. | ORO.AOC.110(c) za najem zrakoplova z osebjem od operatorja tretje države; |
| --- | --- |

2.

ORO.AOC.110(c) za najem zrakoplova z osebjem od operatorja tretje države;

| 3. | ORO.AOC.110(d) za oddajo zrakoplova brez osebja v najem kateremu koli operatorju; |
| --- | --- |

3.

ORO.AOC.110(d) za oddajo zrakoplova brez osebja v najem kateremu koli operatorju;

| 4. | zadevne zahteve stalne plovnosti in zračnih operacij, za najem zrakoplova brez osebja, registriranega v EU, in najem zrakoplova z osebjem od operatorja iz EU. |
| --- | --- |

4.

zadevne zahteve stalne plovnosti in zračnih operacij, za najem zrakoplova brez osebja, registriranega v EU, in najem zrakoplova z osebjem od operatorja iz EU.

| (b) | Odobritev pogodbe o najemu zrakoplova z osebjem se začasno odvzame ali prekliče, kadar:






  1. | je spričevalo AOC najemodajalca ali najemojemalca začasno odvzeto ali preklicano; |
| --- | --- | --- |

(b)

Odobritev pogodbe o najemu zrakoplova z osebjem se začasno odvzame ali prekliče, kadar:

1.

je spričevalo AOC najemodajalca ali najemojemalca začasno odvzeto ali preklicano;

| 2. | za najemodajalca velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (3). |
| --- | --- |

2.

za najemodajalca velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (3).

| (c) | Odobritev pogodbe o najemu zrakoplova brez osebja se začasno odvzame ali prekliče, kadar je spričevalo o plovnosti zrakoplova začasno odvzeto ali preklicano. |
| --- | --- |

(c)

Odobritev pogodbe o najemu zrakoplova brez osebja se začasno odvzame ali prekliče, kadar je spričevalo o plovnosti zrakoplova začasno odvzeto ali preklicano.

| (d) | Ko pristojni organ prejme vlogo za predhodno odobritev pogodbe o oddaji zrakoplova brez osebja v najem v skladu z ORO.AOC.110(d), zagotovi:






  1. | ustrezno usklajevanje z organom, pristojnim za stalni nadzor nad zrakoplovom v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2042/2003 (4) ali za delovanje zrakoplova, če za to ni pristojen isti organ; |
| --- | --- | --- |

(d)

Ko pristojni organ prejme vlogo za predhodno odobritev pogodbe o oddaji zrakoplova brez osebja v najem v skladu z ORO.AOC.110(d), zagotovi:

1.

ustrezno usklajevanje z organom, pristojnim za stalni nadzor nad zrakoplovom v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2042/2003 (4) ali za delovanje zrakoplova, če za to ni pristojen isti organ;

| 2. | da se zrakoplov pravočasno odstrani iz operatorjevega spričevala AOC. |
| --- | --- |

2.

da se zrakoplov pravočasno odstrani iz operatorjevega spričevala AOC.

ODDELEK 2

Odobritve

ARO.OPS.200   Postopek posebne odobritve

| (a) | Pristojni organ ob prejemu vloge za izdajo posebne odobritve ali sprememb posebne odobritve oceni vlogo v skladu z ustreznimi zahtevami iz Priloge V (del SPA) in po potrebi opravi ustrezen inšpekcijski pregled operatorja. |
| --- | --- |

(a)

Pristojni organ ob prejemu vloge za izdajo posebne odobritve ali sprememb posebne odobritve oceni vlogo v skladu z ustreznimi zahtevami iz Priloge V (del SPA) in po potrebi opravi ustrezen inšpekcijski pregled operatorja.

| (b) | Ko se pristojni organ prepriča, da je operator skladen z veljavnimi zahtevami, odobritev izda ali spremeni. Odobritev se navede v operativnih specifikacijah, kot so opredeljene v Dodatku II. |
| --- | --- |

(b)

Ko se pristojni organ prepriča, da je operator skladen z veljavnimi zahtevami, odobritev izda ali spremeni. Odobritev se navede v operativnih specifikacijah, kot so opredeljene v Dodatku II.

ARO.OPS.205   Odobritev seznama minimalne opreme

| (a) | Pristojni organ ob prejemu vloge za prvo odobritev seznama minimalne opreme (MEL) ali njegovo spremembo, ki jo predloži operator, pred izdajo odobritve oceni vsak zadevni element za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(a)

Pristojni organ ob prejemu vloge za prvo odobritev seznama minimalne opreme (MEL) ali njegovo spremembo, ki jo predloži operator, pred izdajo odobritve oceni vsak zadevni element za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami.

| (b) | Pristojni organ odobri postopek operatorja za podaljšanje veljavnega roka za odpravo napake B, C in D, če operator dokaže obstoj pogojev iz ORO.MLR.105(f), pristojni organ pa jih preveri. |
| --- | --- |

(b)

Pristojni organ odobri postopek operatorja za podaljšanje veljavnega roka za odpravo napake B, C in D, če operator dokaže obstoj pogojev iz ORO.MLR.105(f), pristojni organ pa jih preveri.

| (c) | Pristojni organ za vsak primer posebej odobri uporabo zrakoplova zunaj omejitev seznama MEL, vendar v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL), če operator dokaže izpolnjevanje pogojev iz ORO.MLR.105, pristojni organ pa jih preveri. |
| --- | --- |

(c)

Pristojni organ za vsak primer posebej odobri uporabo zrakoplova zunaj omejitev seznama MEL, vendar v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL), če operator dokaže izpolnjevanje pogojev iz ORO.MLR.105, pristojni organ pa jih preveri.

ARO.OPS.210   Določitev lokalnega območja

Pristojni organ lahko določi lokalno območje za zahteve glede usposabljanja in preverjanja letalske posadke.

ARO.OPS.215   Odobritev helikopterskih operacij nad neprijaznim okoljem zunaj gosto naseljenega območja

| (a) | Država članica določi tista območja, na katerih je mogoče helikopterske operacije izvajati brez zagotovljene možnosti varnega pristanka v sili, kot je opisano v CAT.POL.H.420. |
| --- | --- |

(a)

Država članica določi tista območja, na katerih je mogoče helikopterske operacije izvajati brez zagotovljene možnosti varnega pristanka v sili, kot je opisano v CAT.POL.H.420.

| (b) | Pristojni organ pred izdajo odobritve iz CAT.POL.H.420 upošteva razloge operatorja za izključitev uporabe ustreznih meril zmogljivosti. |
| --- | --- |

(b)

Pristojni organ pred izdajo odobritve iz CAT.POL.H.420 upošteva razloge operatorja za izključitev uporabe ustreznih meril zmogljivosti.

ARO.OPS.220   Odobritev helikopterskih operacij do območja javnega interesa in z njega

Odobritev iz CAT.POL.H.225 vključuje seznam območij javnega interesa, ki jih je določil operator in na katera se nanaša odobritev.

ARO.OPS.225   Odobritev operacij do izoliranega letališča

Odobritev iz CAT.OP.MPA.106 vključuje seznam letališč, ki jih je določil operator in na katera se odobritev nanaša.

PODDEL RAMP

PREVERJANJA NA PLOŠČADI V ZVEZI Z ZRAKOPLOVI OPERATORJEV POD REGULATIVNIM NADZOROM DRUGE DRŽAVE

ARO.RAMP.005   Obseg

V tem poddelu so določene zahteve, ki jih mora pristojni organ ali Agencija upoštevati pri izpolnjevanju svojih nalog in odgovornosti glede opravljanja preverjanj na ploščadi v zvezi z zrakoplovi, ki jih uporabljajo operatorji iz tretjih držav ali operatorji pod regulativnim nadzorom druge države članice, kadar ti pristanejo na letališčih na ozemlju, za katero veljajo določbe Pogodbe.

ARO.RAMP.100   Splošno

| (a) | Pregleda se, ali so zrakoplovi in njihove posadke v skladu z veljavnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(a)

Pregleda se, ali so zrakoplovi in njihove posadke v skladu z veljavnimi zahtevami.

| (b) | Pristojni organ poleg preverjanj na ploščadi, vključenih v njegov program nadzora, oblikovan v skladu z ARO.GEN.305, opravi preverjanje na ploščadi v zvezi z zrakoplovom, za katerega obstaja sum, da ni v skladu z veljavnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(b)

Pristojni organ poleg preverjanj na ploščadi, vključenih v njegov program nadzora, oblikovan v skladu z ARO.GEN.305, opravi preverjanje na ploščadi v zvezi z zrakoplovom, za katerega obstaja sum, da ni v skladu z veljavnimi zahtevami.

| (c) | Pristojni organ v okviru razvoja programa nadzora, oblikovanega v skladu z ARO.GEN.305, pripravi letni program za opravljanje preverjanj zrakoplovov na ploščadi. Ta program:






  1. | temelji na izračunu, v katerem se upoštevajo pretekle informacije o številu in naravi operatorjev in njihovem številu pristankov na zadevnem letališču ter varnostnih tveganjih, in |
| --- | --- | --- |

(c)

Pristojni organ v okviru razvoja programa nadzora, oblikovanega v skladu z ARO.GEN.305, pripravi letni program za opravljanje preverjanj zrakoplovov na ploščadi. Ta program:

1.

temelji na izračunu, v katerem se upoštevajo pretekle informacije o številu in naravi operatorjev in njihovem številu pristankov na zadevnem letališču ter varnostnih tveganjih, in

| 2. | pristojnemu organu omogoča dajanje prednosti inšpekcijskim pregledom zrakoplovov na podlagi seznama iz ARO.RAMP.105(a). |
| --- | --- |

2.

pristojnemu organu omogoča dajanje prednosti inšpekcijskim pregledom zrakoplovov na podlagi seznama iz ARO.RAMP.105(a).

| (d) | Kadar se Agenciji zdi potrebno, v sodelovanju z državami članicami, na ozemlju katerih poteka inšpekcijski pregled, opravi preverjanje zrakoplova na ploščadi, da preveri skladnost z veljavnimi zahtevami za namene:






  1. | certifikacijskih nalog, dodeljenih Agenciji z Uredbo (ES) št. 216/2008; |
| --- | --- | --- |

(d)

Kadar se Agenciji zdi potrebno, v sodelovanju z državami članicami, na ozemlju katerih poteka inšpekcijski pregled, opravi preverjanje zrakoplova na ploščadi, da preveri skladnost z veljavnimi zahtevami za namene:

1.

certifikacijskih nalog, dodeljenih Agenciji z Uredbo (ES) št. 216/2008;

| 2. | inšpekcijskih pregledov standardiziranja držav članic ali |
| --- | --- |

2.

inšpekcijskih pregledov standardiziranja držav članic ali

| 3. | inšpekcijskih pregledov organizacij za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami v morebitno nevarnih razmerah. |
| --- | --- |

3.

inšpekcijskih pregledov organizacij za preverjanje skladnosti z veljavnimi zahtevami v morebitno nevarnih razmerah.

ARO.RAMP.105   Merila za prednostno razvrstitev

| (a) | Agencija pristojnim organom predloži seznam operatorjev zrakoplovov, za katere je bilo ugotovljeno, da pomenijo morebitno tveganje, za prednostno razvrstitev preverjanj na ploščadi. |
| --- | --- |

(a)

Agencija pristojnim organom predloži seznam operatorjev zrakoplovov, za katere je bilo ugotovljeno, da pomenijo morebitno tveganje, za prednostno razvrstitev preverjanj na ploščadi.

| (b) | Ta seznam vključuje:






  1. | operatorje zrakoplovov, opredeljene na podlagi analize razpoložljivih podatkov v skladu z ARO.RAMP.150(b)(4); |
| --- | --- | --- |

(b)

Ta seznam vključuje:

1.

operatorje zrakoplovov, opredeljene na podlagi analize razpoložljivih podatkov v skladu z ARO.RAMP.150(b)(4);

| 2. | operatorje zrakoplovov, ki jih je Agenciji sporočila Evropska komisija in so bili opredeljeni na podlagi:






  (i) | mnenja Odbora za varnost v zračnem prometu (ASC) v okviru izvajanja Uredbe (ES) št. 2111/2005, da je potrebno dodatno preverjanje dejanskega izpolnjevanja ustreznih varnostnih standardov s sistematičnimi preverjanji na ploščadi, ali |
| --- | --- | --- |

2.

operatorje zrakoplovov, ki jih je Agenciji sporočila Evropska komisija in so bili opredeljeni na podlagi:

(i)

mnenja Odbora za varnost v zračnem prometu (ASC) v okviru izvajanja Uredbe (ES) št. 2111/2005, da je potrebno dodatno preverjanje dejanskega izpolnjevanja ustreznih varnostnih standardov s sistematičnimi preverjanji na ploščadi, ali

| (ii) | informacij, ki jih je Evropska komisija pridobila od držav članic v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005; |
| --- | --- |

(ii)

informacij, ki jih je Evropska komisija pridobila od držav članic v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005;

| 3. | zrakoplove, s katerimi na ozemlje, za katero veljajo določbe Pogodbe, letijo operatorji, ki so v Prilogi B vključeni na seznam operatorjev, za katere velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005; |
| --- | --- |

3.

zrakoplove, s katerimi na ozemlje, za katero veljajo določbe Pogodbe, letijo operatorji, ki so v Prilogi B vključeni na seznam operatorjev, za katere velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005;

| 4. | zrakoplove, ki jih uporabljajo operatorji, certificirani v državi, ki izvaja regulativni nadzor nad operatorji s seznama iz pododstavka 3; |
| --- | --- |

4.

zrakoplove, ki jih uporabljajo operatorji, certificirani v državi, ki izvaja regulativni nadzor nad operatorji s seznama iz pododstavka 3;

| 5. | zrakoplove, s katerimi na ozemlje, na ozemlju in z ozemlja, za katero veljajo določbe Pogodbe, prvič letijo operatorji iz tretje države ali katerih dovoljenje, izdano v skladu z ART.GEN.205, je omejeno ali obnovljeno po začasnem odvzemu ali preklicu. |
| --- | --- |

5.

zrakoplove, s katerimi na ozemlje, na ozemlju in z ozemlja, za katero veljajo določbe Pogodbe, prvič letijo operatorji iz tretje države ali katerih dovoljenje, izdano v skladu z ART.GEN.205, je omejeno ali obnovljeno po začasnem odvzemu ali preklicu.

| (c) | Seznam se oblikuje v skladu s postopki, ki jih določi Agencija, po vsaki posodobitvi seznama Skupnosti o operatorjih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005, in vsekakor vsaj enkrat na štiri mesece. |
| --- | --- |

(c)

Seznam se oblikuje v skladu s postopki, ki jih določi Agencija, po vsaki posodobitvi seznama Skupnosti o operatorjih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005, in vsekakor vsaj enkrat na štiri mesece.

ARO.RAMP.110   Zbiranje informacij

Pristojni organ zbira in obdeluje vse informacije, ki se mu zdijo koristne za opravljanje preverjanj na ploščadi.

ARO.RAMP.115   Usposobljenost inšpektorjev za preverjanja na ploščadi

| (a) | Pristojni organ in Agencija imata usposobljene inšpektorje za opravljanje preverjanj na ploščadi. |
| --- | --- |

(a)

Pristojni organ in Agencija imata usposobljene inšpektorje za opravljanje preverjanj na ploščadi.

| (b) | Inšpektorji za opravljanje preverjanj na ploščadi:






  1. | imajo potrebno izobrazbo s področja letalstva ali praktično znanje na področju(-ih) preverjanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Inšpektorji za opravljanje preverjanj na ploščadi:

1.

imajo potrebno izobrazbo s področja letalstva ali praktično znanje na področju(-ih) preverjanja;

| 2. | so uspešno končali:






  (i) | ustrezno posebno teoretično in praktično usposabljanje na enem ali več naslednjih področjih preverjanja:






  A. | pilotska kabina; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

so uspešno končali:

(i)

ustrezno posebno teoretično in praktično usposabljanje na enem ali več naslednjih področjih preverjanja:

A.

pilotska kabina;

| B. | varnost v potniški kabini; |
| --- | --- |

B.

varnost v potniški kabini;

| C. | stanje zrakoplova; |
| --- | --- |

C.

stanje zrakoplova;

| D. | tovor; |
| --- | --- |

D.

tovor;

| (ii) | ustrezno usposabljanje na delovnem mestu, ki ga izvaja višji inšpektor za opravljanje preverjanj na ploščadi, ki ga imenuje pristojni organ ali Agencija; |
| --- | --- |

(ii)

ustrezno usposabljanje na delovnem mestu, ki ga izvaja višji inšpektor za opravljanje preverjanj na ploščadi, ki ga imenuje pristojni organ ali Agencija;

| 3. | ohranjajo veljavnost svoje usposobljenosti s periodičnim usposabljanjem in izvedbo najmanj 12 preverjanj v vsakem 12-mesečnem obdobju. |
| --- | --- |

3.

ohranjajo veljavnost svoje usposobljenosti s periodičnim usposabljanjem in izvedbo najmanj 12 preverjanj v vsakem 12-mesečnem obdobju.

| (c) | Usposabljanje iz točke (b)(2)(i) izvaja pristojni organ ali katera koli organizacija za usposabljanje, odobrena v skladu z ARO.RAMP.120(a). |
| --- | --- |

(c)

Usposabljanje iz točke (b)(2)(i) izvaja pristojni organ ali katera koli organizacija za usposabljanje, odobrena v skladu z ARO.RAMP.120(a).

| (d) | Agencija oblikuje in vzdržuje učne načrte ter spodbuja organizacijo usposabljanj in delavnic za inšpektorje za izboljšanje razumevanja in enotnega izvajanja tega poddela. |
| --- | --- |

(d)

Agencija oblikuje in vzdržuje učne načrte ter spodbuja organizacijo usposabljanj in delavnic za inšpektorje za izboljšanje razumevanja in enotnega izvajanja tega poddela.

| (e) | Agencija omogoča in usklajuje program izmenjave inšpektorjev, katerega cilj je inšpektorjem omogočiti pridobivanje praktičnih izkušenj in prispevanje k usklajevanju postopkov. |
| --- | --- |

(e)

Agencija omogoča in usklajuje program izmenjave inšpektorjev, katerega cilj je inšpektorjem omogočiti pridobivanje praktičnih izkušenj in prispevanje k usklajevanju postopkov.

ARO.RAMP.120   Odobritev organizacij za usposabljanje

| (a) | Pristojni organ odobri organizacijo za usposabljanje, ki ima glavni kraj poslovanja na ozemlju zadevne države članice, ko se prepriča, da je organizacija za usposabljanje:






  1. | imenovala vodjo usposabljanja, ki ima ustrezno vodstveno sposobnost za zagotavljanje, da je zagotovljeno usposabljanje v skladu z veljavnimi zahtevami; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristojni organ odobri organizacijo za usposabljanje, ki ima glavni kraj poslovanja na ozemlju zadevne države članice, ko se prepriča, da je organizacija za usposabljanje:

1.

imenovala vodjo usposabljanja, ki ima ustrezno vodstveno sposobnost za zagotavljanje, da je zagotovljeno usposabljanje v skladu z veljavnimi zahtevami;

| 2. | ima ustrezne zmogljivosti in učno opremo za usposabljanje, primerne za vrsto zagotovljenega usposabljanja; |
| --- | --- |

2.

ima ustrezne zmogljivosti in učno opremo za usposabljanje, primerne za vrsto zagotovljenega usposabljanja;

| 3. | zagotavlja usposabljanje v skladu z učnim načrtom, ki ga je Agencija razvila v skladu z ARO.RAMP.115(d); |
| --- | --- |

3.

zagotavlja usposabljanje v skladu z učnim načrtom, ki ga je Agencija razvila v skladu z ARO.RAMP.115(d);

| 4. | zaposluje usposobljene inštruktorje za usposabljanje. |
| --- | --- |

4.

zaposluje usposobljene inštruktorje za usposabljanje.

| (b) | Agencija na zahtevo pristojnega organa preverja izpolnjevanje zahtev in stalne skladnosti z zahtevami iz odstavka (a). |
| --- | --- |

(b)

Agencija na zahtevo pristojnega organa preverja izpolnjevanje zahtev in stalne skladnosti z zahtevami iz odstavka (a).

| (c) | Organizacija za usposabljanje je odobrena za zagotavljanje ene ali več naslednjih vrst usposabljanja:






  1. | začetnega teoretičnega usposabljanja; |
| --- | --- | --- |

(c)

Organizacija za usposabljanje je odobrena za zagotavljanje ene ali več naslednjih vrst usposabljanja:

1.

začetnega teoretičnega usposabljanja;

| 2. | začetnega praktičnega usposabljanja; |
| --- | --- |

2.

začetnega praktičnega usposabljanja;

| 3. | periodičnega usposabljanja. |
| --- | --- |

3.

periodičnega usposabljanja.

ARO.RAMP.125   Opravljanje preverjanj na ploščadi

| (a) | Preverjanja na ploščadi so standardizirana, pri njih se uporablja obrazec iz Dodatka III oziroma Dodatka IV. |
| --- | --- |

(a)

Preverjanja na ploščadi so standardizirana, pri njih se uporablja obrazec iz Dodatka III oziroma Dodatka IV.

| (b) | Inšpektor(-ji) si pri preverjanju na ploščadi po svojih najboljših močeh prizadeva(-jo) preprečiti neupravičeno zamudo zrakoplova, ki se preverja. |
| --- | --- |

(b)

Inšpektor(-ji) si pri preverjanju na ploščadi po svojih najboljših močeh prizadeva(-jo) preprečiti neupravičeno zamudo zrakoplova, ki se preverja.

| (c) | Ob koncu preverjanja na ploščadi je vodja zrakoplova ali v njegovi odsotnosti drug član letalske posadke ali predstavnik operatorja obveščen o rezultatih preverjanja na ploščadi z obrazcem iz Dodatka III. |
| --- | --- |

(c)

Ob koncu preverjanja na ploščadi je vodja zrakoplova ali v njegovi odsotnosti drug član letalske posadke ali predstavnik operatorja obveščen o rezultatih preverjanja na ploščadi z obrazcem iz Dodatka III.

ARO.RAMP.130   Kategorizacija ugotovitev

Za vsako točko preverjanja so kot ugotovitve opredeljene tri kategorije mogoče neskladnosti z veljavnimi zahtevami. Take ugotovitve se kategorizirajo, kot sledi:

| 1. | ugotovitev kategorije 3 je vsaka ugotovljena precejšnja neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima velik vpliv na varnost; |
| --- | --- |

1.

ugotovitev kategorije 3 je vsaka ugotovljena precejšnja neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima velik vpliv na varnost;

| 2. | ugotovitev kategorije 2 je vsaka ugotovljena neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima precejšen vpliv na varnost; |
| --- | --- |

2.

ugotovitev kategorije 2 je vsaka ugotovljena neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima precejšen vpliv na varnost;

| 3. | ugotovitev kategorije 1 je vsaka ugotovljena neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima majhen vpliv na varnost. |
| --- | --- |

3.

ugotovitev kategorije 1 je vsaka ugotovljena neskladnost z veljavnimi zahtevami ali pogoji certifikata, ki ima majhen vpliv na varnost.

ARO.RAMP.135   Nadaljnji ukrepi v zvezi z ugotovitvami

| (a) | Pristojni organ ali po potrebi Agencija za ugotovitev kategorije 2 ali 3:






  1. | ugotovitev pisno sporoči operatorju, vključno z zahtevkom za dokazila o sprejetih korektivnih ukrepih, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristojni organ ali po potrebi Agencija za ugotovitev kategorije 2 ali 3:

1.

ugotovitev pisno sporoči operatorju, vključno z zahtevkom za dokazila o sprejetih korektivnih ukrepih, in

| 2. | obvesti pristojni organ države operatorja in po potrebi državo, v kateri je zrakoplov registriran in v kateri je bila izdana licenca letalske posadke. Če je ustrezno, pristojni organ ali Agencija zahtevata potrditev njunega sprejetja korektivnih ukrepov, ki jih sprejme operator v skladu z ARO.GEN.350 ali ARO.GEN.355. |
| --- | --- |

2.

obvesti pristojni organ države operatorja in po potrebi državo, v kateri je zrakoplov registriran in v kateri je bila izdana licenca letalske posadke. Če je ustrezno, pristojni organ ali Agencija zahtevata potrditev njunega sprejetja korektivnih ukrepov, ki jih sprejme operator v skladu z ARO.GEN.350 ali ARO.GEN.355.

| (b) | Pristojni organ pri ugotovitvah kategorije 3 poleg odstavka (a) sprejme takojšnje ukrepe z:






  1. | uvedbo omejitve obratovanja zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pristojni organ pri ugotovitvah kategorije 3 poleg odstavka (a) sprejme takojšnje ukrepe z:

1.

uvedbo omejitve obratovanja zrakoplova;

| 2. | zahtevo za takojšnje korektivne ukrepe; |
| --- | --- |

2.

zahtevo za takojšnje korektivne ukrepe;

| 3. | izdajo prepovedi leta zrakoplovu v skladu z ARO.RAMP.140 ali |
| --- | --- |

3.

izdajo prepovedi leta zrakoplovu v skladu z ARO.RAMP.140 ali

| 4. | uvedbo takojšnje prepovedi opravljanja letov v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

4.

uvedbo takojšnje prepovedi opravljanja letov v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2111/2005.

| (c) | Kadar Agencija sprejme ugotovitev kategorije 3, od pristojnega organa države, v kateri je pristal zrakoplov, zahteva sprejetje ustreznih ukrepov v skladu z odstavkom (b). |
| --- | --- |

(c)

Kadar Agencija sprejme ugotovitev kategorije 3, od pristojnega organa države, v kateri je pristal zrakoplov, zahteva sprejetje ustreznih ukrepov v skladu z odstavkom (b).

ARO.RAMP.140   Prepoved izvedbe leta zrakoplovu

| (a) | Pristojni organ pri ugotovitvi kategorije 3, če se zdi, da operator ali lastnik namerava leteti ali bo verjetno letel z zrakoplovom, ne da bi izvedel ustrezne korektivne ukrepe:






  1. | obvesti vodjo zrakoplova ali operatorja, da zrakoplov do nadaljnjega nima dovoljenja za začetek leta, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristojni organ pri ugotovitvi kategorije 3, če se zdi, da operator ali lastnik namerava leteti ali bo verjetno letel z zrakoplovom, ne da bi izvedel ustrezne korektivne ukrepe:

1.

obvesti vodjo zrakoplova ali operatorja, da zrakoplov do nadaljnjega nima dovoljenja za začetek leta, in

| 2. | prepove let zadevnemu zrakoplovu. |
| --- | --- |

2.

prepove let zadevnemu zrakoplovu.

| (b) | Pristojni organ države, ki je zrakoplovu prepovedala let, o tem nemudoma obvesti pristojni organ države operatorja in po potrebi države, v kateri je zrakoplov registriran, pri zrakoplovu, ki ima prepoved leta in ga uporablja operator iz tretje države, pa tudi Agencijo. |
| --- | --- |

(b)

Pristojni organ države, ki je zrakoplovu prepovedala let, o tem nemudoma obvesti pristojni organ države operatorja in po potrebi države, v kateri je zrakoplov registriran, pri zrakoplovu, ki ima prepoved leta in ga uporablja operator iz tretje države, pa tudi Agencijo.

| (c) | Pristojni organ v sodelovanju z državo operatorja ali državo registracije določi potrebne pogoje, pod katerimi se zrakoplovu dovoli vzlet. |
| --- | --- |

(c)

Pristojni organ v sodelovanju z državo operatorja ali državo registracije določi potrebne pogoje, pod katerimi se zrakoplovu dovoli vzlet.

| (d) | Če neskladnost vpliva na veljavnost spričevala o plovnosti zrakoplova, pristojni organ odpravi prepoved leta šele, ko operator predloži dokaze, da






  1. | je bila ponovno vzpostavljena skladnost z zadevnimi zahtevami; |
| --- | --- | --- |

(d)

Če neskladnost vpliva na veljavnost spričevala o plovnosti zrakoplova, pristojni organ odpravi prepoved leta šele, ko operator predloži dokaze, da

1.

je bila ponovno vzpostavljena skladnost z zadevnimi zahtevami;

| 2. | je pridobil dovoljenje za letenje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 (5) za zrakoplov, registriran v državi članici; |
| --- | --- |

2.

je pridobil dovoljenje za letenje v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 (5) za zrakoplov, registriran v državi članici;

| 3. | dovoljenje za letenje ali enakovreden dokument države registracije ali države operatorja za zrakoplov, ki je registriran v tretji državi in ga uporablja operator iz EU ali tretje države, in |
| --- | --- |

3.

dovoljenje za letenje ali enakovreden dokument države registracije ali države operatorja za zrakoplov, ki je registriran v tretji državi in ga uporablja operator iz EU ali tretje države, in

| 4. | po potrebi dovoljenje tretjih držav, ki bodo preletene. |
| --- | --- |

4.

po potrebi dovoljenje tretjih držav, ki bodo preletene.

ARO.RAMP.145   Poročanje

| (a) | Informacije, zbrane v skladu z ARO.RAMP.125(a), se vnesejo v centralizirano podatkovno zbirko iz ARO.RAMP.150(b)(2) v 21 koledarskih dneh po inšpekcijskem pregledu. |
| --- | --- |

(a)

Informacije, zbrane v skladu z ARO.RAMP.125(a), se vnesejo v centralizirano podatkovno zbirko iz ARO.RAMP.150(b)(2) v 21 koledarskih dneh po inšpekcijskem pregledu.

| (b) | Pristojni organ ali Agencija v centralizirano podatkovno zbirko vneseta vse informacije, ki so koristne za uporabo Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil ter za izpolnjevanje nalog, ki so Agenciji dodeljene s to prilogo, vključno z zadevnimi informacijami iz ARO.RAMP.110(a). |
| --- | --- |

(b)

Pristojni organ ali Agencija v centralizirano podatkovno zbirko vneseta vse informacije, ki so koristne za uporabo Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil ter za izpolnjevanje nalog, ki so Agenciji dodeljene s to prilogo, vključno z zadevnimi informacijami iz ARO.RAMP.110(a).

| (c) | Kadar informacije iz ARO.RAMP.110 kažejo na morebitno grožnjo varnosti, se take informacije nemudoma sporočijo tudi vsem pristojnim organom in Agenciji. |
| --- | --- |

(c)

Kadar informacije iz ARO.RAMP.110 kažejo na morebitno grožnjo varnosti, se take informacije nemudoma sporočijo tudi vsem pristojnim organom in Agenciji.

| (d) | Kadar informacije o pomanjkljivostih zrakoplova pristojnemu organu posreduje oseba, viri informacij iz ARO.RAMP.110 in ARO.RAMP.125(a) niso opredeljivi. |
| --- | --- |

(d)

Kadar informacije o pomanjkljivostih zrakoplova pristojnemu organu posreduje oseba, viri informacij iz ARO.RAMP.110 in ARO.RAMP.125(a) niso opredeljivi.

ARO.RAMP.150   Usklajevalne naloge Agencije

| (a) | Agencija upravlja in uporablja orodja in postopke, ki so potrebni za hrambo in izmenjavo:






  1. | informacij iz ARO.RAMP.145 z obrazci iz dodatkov III in IV; |
| --- | --- | --- |

(a)

Agencija upravlja in uporablja orodja in postopke, ki so potrebni za hrambo in izmenjavo:

1.

informacij iz ARO.RAMP.145 z obrazci iz dodatkov III in IV;

| 2. | informacij, ki jih predložijo tretje države ali mednarodne organizacije, s katerimi je EU sklenila ustrezne sporazume, ali organizacije, s katerimi je sklenila ustrezne dogovore v skladu s členom 27(2) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

2.

informacij, ki jih predložijo tretje države ali mednarodne organizacije, s katerimi je EU sklenila ustrezne sporazume, ali organizacije, s katerimi je sklenila ustrezne dogovore v skladu s členom 27(2) Uredbe (ES) št. 216/2008.

| (b) | Upravljanje vključuje naslednje naloge:






  1. | hrambo podatkov držav članic, ki so pomembni za varnostne informacije o zrakoplovih, ki pristanejo na letališčih na ozemlju, za katero veljajo določbe Pogodbe; |
| --- | --- | --- |

(b)

Upravljanje vključuje naslednje naloge:

1.

hrambo podatkov držav članic, ki so pomembni za varnostne informacije o zrakoplovih, ki pristanejo na letališčih na ozemlju, za katero veljajo določbe Pogodbe;

| 2. | razvoj, vzdrževanje in nenehno posodabljanje centralizirane podatkovne zbirke, ki vključuje vse informacije iz pododstavkov (a)(1) in (2); |
| --- | --- |

2.

razvoj, vzdrževanje in nenehno posodabljanje centralizirane podatkovne zbirke, ki vključuje vse informacije iz pododstavkov (a)(1) in (2);

| 3. | opravljanje potrebnih sprememb in izboljšav aplikacije podatkovne zbirke; |
| --- | --- |

3.

opravljanje potrebnih sprememb in izboljšav aplikacije podatkovne zbirke;

| 4. | analiziranje centralizirane podatkovne zbirke in drugih ustreznih informacij o varnosti zrakoplovov in letalskih prevoznikov ter na tej podlagi:






  (i) | svetovanje Komisiji in pristojnim organom o takojšnjih ukrepih ali politiki spremljanja; |
| --- | --- | --- |

4.

analiziranje centralizirane podatkovne zbirke in drugih ustreznih informacij o varnosti zrakoplovov in letalskih prevoznikov ter na tej podlagi:

(i)

svetovanje Komisiji in pristojnim organom o takojšnjih ukrepih ali politiki spremljanja;

| (ii) | poročanje Komisiji in pristojnim organom o morebitnih varnostnih težavah; |
| --- | --- |

(ii)

poročanje Komisiji in pristojnim organom o morebitnih varnostnih težavah;

| (iii) | predlaganje usklajenih ukrepov Komisiji in pristojnim organom, kadar je to potrebno iz varnostnih razlogov, in zagotavljanje usklajevanja takih ukrepov na tehnični ravni; |
| --- | --- |

(iii)

predlaganje usklajenih ukrepov Komisiji in pristojnim organom, kadar je to potrebno iz varnostnih razlogov, in zagotavljanje usklajevanja takih ukrepov na tehnični ravni;

| 5. | povezovanje z drugimi evropskimi institucijami in organi, mednarodnimi organizacijami in pristojnimi organi tretjih držav za izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

5.

povezovanje z drugimi evropskimi institucijami in organi, mednarodnimi organizacijami in pristojnimi organi tretjih držav za izmenjavo informacij.

ARO.RAMP.155   Letno poročilo

Agencija pripravi in Komisiji predloži letno poročilo o sistemu preverjanj na ploščadi, ki vključuje najmanj naslednje informacije:

| (a) | stanje napredka sistema; |
| --- | --- |

(a)

stanje napredka sistema;

| (b) | stanje inšpekcijskih pregledov, opravljenih v tekočem letu; |
| --- | --- |

(b)

stanje inšpekcijskih pregledov, opravljenih v tekočem letu;

| (c) | analizo rezultatov inšpekcijskih pregledov z navedbo kategorij ugotovitev; |
| --- | --- |

(c)

analizo rezultatov inšpekcijskih pregledov z navedbo kategorij ugotovitev;

| (d) | ukrepe, sprejete v tekočem letu; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe, sprejete v tekočem letu;

| (e) | predloge za dodatno izboljšanje sistema preverjanj na ploščadi in |
| --- | --- |

(e)

predloge za dodatno izboljšanje sistema preverjanj na ploščadi in

| (f) | priloge, ki vsebujejo sezname inšpekcijskih pregledov, razvrščenih glede na državo delovanja, tip zrakoplova, operatorja in pogostost pojava težav v zvezi z varnostjo posameznega pregledanega dela. |
| --- | --- |

(f)

priloge, ki vsebujejo sezname inšpekcijskih pregledov, razvrščenih glede na državo delovanja, tip zrakoplova, operatorja in pogostost pojava težav v zvezi z varnostjo posameznega pregledanega dela.

ARO.RAMP.160   Obveščanje javnosti in zaščita informacij

| (a) | Države članice uporabijo informacije, ki jih prejmejo v skladu z ARO.RAMP.105 in ARO.RAMP.145 le za namene iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil ter jih v skladu s tem ščitijo. |
| --- | --- |

(a)

Države članice uporabijo informacije, ki jih prejmejo v skladu z ARO.RAMP.105 in ARO.RAMP.145 le za namene iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil ter jih v skladu s tem ščitijo.

| (b) | Agencija vsako leto objavi poročilo o zbranih informacijah, ki je dano na voljo javnosti in vsebuje analizo informacij, prejetih v skladu z ARO.RAMP.145. Poročilo je preprosto in zlahka razumljivo, vir informacij pa neopredeljiv. |
| --- | --- |

(b)

Agencija vsako leto objavi poročilo o zbranih informacijah, ki je dano na voljo javnosti in vsebuje analizo informacij, prejetih v skladu z ARO.RAMP.145. Poročilo je preprosto in zlahka razumljivo, vir informacij pa neopredeljiv.

---

(1)  UL L 167, 4.7.2003, str. 23.

(2)  UL L 100, 5.4.2012, str. 1.

(3)  UL L 344, 27.12.2005, str. 15.

(4)  UL L 315, 28.11.2003, str. 1.

(5)  UL L 243, 27.9.2003, str. 6.

Dodatek I

Image

Dodatek II

Image

Image

Dodatek III

Image

Image

Dodatek IV

Poročilo o preverjanju na ploščadi

Image

Image

Image

---

PRILOGA III

ZAHTEVE ZA ORGANIZACIJE V ZVEZI Z ZRAČNIMI OPERACIJAMI

[DEL ORO]

ORO.GEN.005   Obseg

V tej prilogi so določene zahteve, ki jih mora upoštevati letalski prevoznik, ki izvaja operacije komercialnega zračnega prevoza.

PODDEL GEN

SPLOŠNE ZAHTEVE

ODDELEK 1

Splošno

ORO.GEN.105   Pristojni organ

Za namene te priloge je pristojni organ, ki izvaja nadzor nad operatorji, za katere velja obvezno certificiranje, za operatorje z glavnim krajem poslovanja v državi članici organ, ki ga imenuje ta država članica.

ORO.GEN.110   Odgovornosti operatorja

| (a) | Operator je odgovoren za delovanje zrakoplova v skladu s Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, ustreznimi zahtevami iz te priloge in njegovim certifikatom. |
| --- | --- |

(a)

Operator je odgovoren za delovanje zrakoplova v skladu s Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, ustreznimi zahtevami iz te priloge in njegovim certifikatom.

| (b) | Vsak let se izvede v skladu z določbami operativnega priročnika. |
| --- | --- |

(b)

Vsak let se izvede v skladu z določbami operativnega priročnika.

| (c) | Operator vzpostavi in vzdržuje sistem operativnega nadzora nad vsakim letom, ki se izvaja pod pogoji iz njegovega certifikata. |
| --- | --- |

(c)

Operator vzpostavi in vzdržuje sistem operativnega nadzora nad vsakim letom, ki se izvaja pod pogoji iz njegovega certifikata.

| (d) | Operator zagotovi, da so njegovi zrakoplovi opremljeni, posadke pa usposobljene v skladu z zahtevami za območje in vrsto operacij. |
| --- | --- |

(d)

Operator zagotovi, da so njegovi zrakoplovi opremljeni, posadke pa usposobljene v skladu z zahtevami za območje in vrsto operacij.

| (e) | Operator zagotovi, da je vse osebje, dodeljeno ali neposredno vključeno v zemeljske in letalske operacije, ustrezno poučeno, da je dokazalo usposobljenost za opravljanje svojih posebnih nalog ter da se zaveda svojih odgovornosti in povezanosti takšnih nalog s celotno operacijo. |
| --- | --- |

(e)

Operator zagotovi, da je vse osebje, dodeljeno ali neposredno vključeno v zemeljske in letalske operacije, ustrezno poučeno, da je dokazalo usposobljenost za opravljanje svojih posebnih nalog ter da se zaveda svojih odgovornosti in povezanosti takšnih nalog s celotno operacijo.

| (f) | Operator za vsak tip zrakoplova določi postopke in navodila za varno delovanje, ki vsebujejo naloge in odgovornosti zemeljskega osebja in članov posadk za vse vrste operacij na tleh in v zraku. Ti postopki od članov posadke v ključnih fazah leta ne zahtevajo izvajanja drugih nalog, razen tistih, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova. |
| --- | --- |

(f)

Operator za vsak tip zrakoplova določi postopke in navodila za varno delovanje, ki vsebujejo naloge in odgovornosti zemeljskega osebja in članov posadk za vse vrste operacij na tleh in v zraku. Ti postopki od članov posadke v ključnih fazah leta ne zahtevajo izvajanja drugih nalog, razen tistih, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova.

| (g) | Operator zagotovi, da se vsi zaposleni zavedajo, da morajo upoštevati zakone, druge predpise in postopke tistih držav, v katerih se izvajajo leti, ki se nanašajo na opravljanje njihovih nalog. |
| --- | --- |

(g)

Operator zagotovi, da se vsi zaposleni zavedajo, da morajo upoštevati zakone, druge predpise in postopke tistih držav, v katerih se izvajajo leti, ki se nanašajo na opravljanje njihovih nalog.

| (h) | Operator določi sistem kontrolnih seznamov za vsak tip zrakoplova, namenjen uporabi članov posadke v vseh fazah leta v običajnih in neobičajnih postopkih ter postopkih v sili, da se zagotovi upoštevanje operativnih postopkov iz operativnega priročnika. Pri zasnovi in uporabi kontrolnih seznamov se upoštevajo človeški dejavniki in najnovejša ustrezna dokumentacija proizvajalca zrakoplova. |
| --- | --- |

(h)

Operator določi sistem kontrolnih seznamov za vsak tip zrakoplova, namenjen uporabi članov posadke v vseh fazah leta v običajnih in neobičajnih postopkih ter postopkih v sili, da se zagotovi upoštevanje operativnih postopkov iz operativnega priročnika. Pri zasnovi in uporabi kontrolnih seznamov se upoštevajo človeški dejavniki in najnovejša ustrezna dokumentacija proizvajalca zrakoplova.

| (i) | Operator določi postopke načrtovanja letov za zagotavljanje varnega izvajanja letov na podlagi upoštevanja zmogljivosti zrakoplova, drugih operativnih omejitev ter ustreznih pričakovanih pogojev na predvideni zračni poti in zadevnih letališčih ali območjih delovanja. Ti postopki se vključijo v operativni priročnik. |
| --- | --- |

(i)

Operator določi postopke načrtovanja letov za zagotavljanje varnega izvajanja letov na podlagi upoštevanja zmogljivosti zrakoplova, drugih operativnih omejitev ter ustreznih pričakovanih pogojev na predvideni zračni poti in zadevnih letališčih ali območjih delovanja. Ti postopki se vključijo v operativni priročnik.

| (j) | Operator vzpostavi in vzdržuje programe usposabljanja osebja za nevarno blago v skladu s tehničnimi navodili, ki jih revidira in odobri pristojni organ. Programi usposabljanja so sorazmerni z odgovornostmi osebja. |
| --- | --- |

(j)

Operator vzpostavi in vzdržuje programe usposabljanja osebja za nevarno blago v skladu s tehničnimi navodili, ki jih revidira in odobri pristojni organ. Programi usposabljanja so sorazmerni z odgovornostmi osebja.

ORO.GEN.115   Vloga za izdajo certifikata operatorja

| (a) | Vloga za izdajo certifikata operatorja ali spremembo obstoječega certifikata se vloži v obliki in na način, ki ju pristojni organ določi ob upoštevanju veljavnih zahtev iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. |
| --- | --- |

(a)

Vloga za izdajo certifikata operatorja ali spremembo obstoječega certifikata se vloži v obliki in na način, ki ju pristojni organ določi ob upoštevanju veljavnih zahtev iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil.

| (b) | Prosilci za prvi certifikat pristojnemu organu predložijo dokumentacijo, iz katere je razvidno, kako bodo izpolnjevali zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. Taka dokumentacija vključuje postopek z opisom načina upravljanja sprememb, za katere se ne zahteva predhodna odobritev, in načina obveščanja pristojnega organa. |
| --- | --- |

(b)

Prosilci za prvi certifikat pristojnemu organu predložijo dokumentacijo, iz katere je razvidno, kako bodo izpolnjevali zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil. Taka dokumentacija vključuje postopek z opisom načina upravljanja sprememb, za katere se ne zahteva predhodna odobritev, in načina obveščanja pristojnega organa.

ORO.GEN.120   Načini usklajevanja

| (a) | Operator lahko za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili poleg načinov usklajevanja, ki jih sprejme Agencija, uporablja tudi druge načine usklajevanja. |
| --- | --- |

(a)

Operator lahko za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili poleg načinov usklajevanja, ki jih sprejme Agencija, uporablja tudi druge načine usklajevanja.

| (b) | Če želi operator, za katerega je obvezno certificiranje, za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili namesto sprejemljivih načinov usklajevanja, ki jih je sprejela Agencija, uporabljati druge načine usklajevanja, pred začetkom njihovega izvajanja zagotovi pristojnemu organu njihov popolni opis. Ta vključuje vse spremembe priročnikov ali postopkov, ki so lahko pomembne, ter oceno, ki dokazuje izpolnjevanje izvedbenih pravil.
  Operator lahko izvaja te druge načine usklajevanja na podlagi predhodne odobritve pristojnega organa in po prejemu obvestila v skladu z ARO.GEN.120(d). |
| --- | --- |

(b)

Če želi operator, za katerega je obvezno certificiranje, za vzpostavitev skladnosti z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili namesto sprejemljivih načinov usklajevanja, ki jih je sprejela Agencija, uporabljati druge načine usklajevanja, pred začetkom njihovega izvajanja zagotovi pristojnemu organu njihov popolni opis. Ta vključuje vse spremembe priročnikov ali postopkov, ki so lahko pomembne, ter oceno, ki dokazuje izpolnjevanje izvedbenih pravil.

Operator lahko izvaja te druge načine usklajevanja na podlagi predhodne odobritve pristojnega organa in po prejemu obvestila v skladu z ARO.GEN.120(d).

ORO.GEN.125   Pogoji odobritve in privilegiji operatorja

Certificirani operator deluje v skladu z obsegom in privilegiji, opredeljenimi v operativnih specifikacijah, priloženih certifikatu operatorja.

ORO.GEN.130   Spremembe

| (a) | Vsako spremembo, ki vpliva na:






  1. | področje uporabe certifikata ali operativne specifikacije operatorja ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Vsako spremembo, ki vpliva na:

1.

področje uporabe certifikata ali operativne specifikacije operatorja ali

| 2. | kateri koli del sistema upravljanja operatorja v skladu z ORO.GEN.200(a)(1) in (a)(2), |
| --- | --- |

2.

kateri koli del sistema upravljanja operatorja v skladu z ORO.GEN.200(a)(1) in (a)(2),

mora predhodno odobriti pristojni organ.

| (b) | Za vse spremembe, za katere se zahteva predhodna odobritev v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, operator odda vlogo in pridobi odobritev pristojnega organa. Vloga se odda pred uvedbo katere koli take spremembe, da lahko pristojni organ opredeli stalno skladnost z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter po potrebi spremeni certifikat operatorja in zadevne pogoje odobritve, ki so mu priloženi.
  Operator zagotovi pristojnemu organu vso ustrezno dokumentacijo.
  Sprememba se izvede šele po prejemu formalne odobritve pristojnega organa v skladu z ARO.GEN.330.
  Operator med takimi spremembami deluje pod pogoji, ki jih ustrezno določi pristojni organ. |
| --- | --- |

(b)

Za vse spremembe, za katere se zahteva predhodna odobritev v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili, operator odda vlogo in pridobi odobritev pristojnega organa. Vloga se odda pred uvedbo katere koli take spremembe, da lahko pristojni organ opredeli stalno skladnost z Uredbo (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter po potrebi spremeni certifikat operatorja in zadevne pogoje odobritve, ki so mu priloženi.

Operator zagotovi pristojnemu organu vso ustrezno dokumentacijo.

Sprememba se izvede šele po prejemu formalne odobritve pristojnega organa v skladu z ARO.GEN.330.

Operator med takimi spremembami deluje pod pogoji, ki jih ustrezno določi pristojni organ.

| (c) | Vse spremembe, za katere ni potrebna predhodna odobritev, se upravljajo po postopku, ki ga pristojni organ odobri v skladu z ARO.GEN.310(c), poleg tega pa se v skladu s postopkom tudi obvesti pristojni organ. |
| --- | --- |

(c)

Vse spremembe, za katere ni potrebna predhodna odobritev, se upravljajo po postopku, ki ga pristojni organ odobri v skladu z ARO.GEN.310(c), poleg tega pa se v skladu s postopkom tudi obvesti pristojni organ.

ORO.GEN.135   Stalna veljavnost

| (a) | Certifikat operatorja ostane veljaven, če:






  1. | operator še naprej izpolnjuje ustrezne zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil, ob upoštevanju določb, ki se nanašajo na obravnavanje ugotovitev v skladu z ORO.GEN.150; |
| --- | --- | --- |

(a)

Certifikat operatorja ostane veljaven, če:

1.

operator še naprej izpolnjuje ustrezne zahteve iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenih izvedbenih pravil, ob upoštevanju določb, ki se nanašajo na obravnavanje ugotovitev v skladu z ORO.GEN.150;

| 2. | se pristojnemu organu odobri dostop do operatorja v skladu z ORO.GEN.140 za opredelitev stalne skladnosti z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter |
| --- | --- |

2.

se pristojnemu organu odobri dostop do operatorja v skladu z ORO.GEN.140 za opredelitev stalne skladnosti z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili ter

| 3. | certifikat ni bil odpovedan ali preklican. |
| --- | --- |

3.

certifikat ni bil odpovedan ali preklican.

| (b) | Ob preklicu ali odpovedi se certifikat takoj vrne pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(b)

Ob preklicu ali odpovedi se certifikat takoj vrne pristojnemu organu.

ORO.GEN.140   Dostop

| (a) | Operator za opredelitev skladnosti z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili omogoči dostop ob vsakem času do vseh objektov, zrakoplovov, dokumentov, evidenc, podatkov, postopkov in vsega drugega gradiva, pomembnega za njegovo dejavnost, ki je predmet certifikacije, ne glede na to, ali jih oddaja izvajalcem ali ne, vsakomur, ki ga pooblasti eden od naslednjih organov:






  1. | pristojni organ iz ORO.GEN.105; |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator za opredelitev skladnosti z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 216/2008 in njenimi izvedbenimi pravili omogoči dostop ob vsakem času do vseh objektov, zrakoplovov, dokumentov, evidenc, podatkov, postopkov in vsega drugega gradiva, pomembnega za njegovo dejavnost, ki je predmet certifikacije, ne glede na to, ali jih oddaja izvajalcem ali ne, vsakomur, ki ga pooblasti eden od naslednjih organov:

1.

pristojni organ iz ORO.GEN.105;

| 2. | organ, ki deluje v skladu z določbami ARO.GEN.300(d), ARO.GEN.300(e) ali ARO.RAMP. |
| --- | --- |

2.

organ, ki deluje v skladu z določbami ARO.GEN.300(d), ARO.GEN.300(e) ali ARO.RAMP.

| (b) | Dostop do zrakoplovov, navedenih v točki (a), vključuje možnost vstopiti v zrakoplov in ostati v njem med letalskimi operacijami, razen če vodja zrakoplova v interesu varnosti odloči drugače za pilotsko kabino v skladu s CAT.GEN.MPA.135. |
| --- | --- |

(b)

Dostop do zrakoplovov, navedenih v točki (a), vključuje možnost vstopiti v zrakoplov in ostati v njem med letalskimi operacijami, razen če vodja zrakoplova v interesu varnosti odloči drugače za pilotsko kabino v skladu s CAT.GEN.MPA.135.

ORO.GEN.150   Ugotovitve

Operator po prejemu obvestila o ugotovitvah:

| (a) | opredeli temeljni vzrok neskladnosti; |
| --- | --- |

(a)

opredeli temeljni vzrok neskladnosti;

| (b) | določi načrt korektivnih ukrepov in |
| --- | --- |

(b)

določi načrt korektivnih ukrepov in

| (c) | pristojnemu organu zadovoljivo dokaže izvajanje korektivnih ukrepov v roku, ki ga določi skupaj z navedenim organom v skladu z ARO.GEN.350(d). |
| --- | --- |

(c)

pristojnemu organu zadovoljivo dokaže izvajanje korektivnih ukrepov v roku, ki ga določi skupaj z navedenim organom v skladu z ARO.GEN.350(d).

ORO.GEN.155   Takojšen odziv na varnostno težavo

Operator izvede:

| (a) | vse varnostne ukrepe, ki jih pristojni organ odredi v skladu z ARO.GEN.135(c), in |
| --- | --- |

(a)

vse varnostne ukrepe, ki jih pristojni organ odredi v skladu z ARO.GEN.135(c), in

| (b) | vse ustrezne obvezne varnostne informacije, ki jih izda Agencija, vključno z direktivami o plovnosti. |
| --- | --- |

(b)

vse ustrezne obvezne varnostne informacije, ki jih izda Agencija, vključno z direktivami o plovnosti.

ORO.GEN.160   Poročanje o dogodkih

| (a) | Operator obvesti pristojni organ in vse druge organizacije, ki jih mora obvestiti v skladu z zahtevami države operatorja, o vseh nesrečah, resnih incidentih in dogodkih v skladu z Uredbo (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in Direktivo 2003/42/ES. |
| --- | --- |

(a)

Operator obvesti pristojni organ in vse druge organizacije, ki jih mora obvestiti v skladu z zahtevami države operatorja, o vseh nesrečah, resnih incidentih in dogodkih v skladu z Uredbo (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in Direktivo 2003/42/ES.

| (b) | Brez poseganja v točko (a) operator obvesti pristojni organ in organizacijo, odgovorno za projektiranje zrakoplova, o vseh nesrečah, motnjah v delovanju, tehničnih okvarah, prekoračitvah tehničnih omejitev, dogodkih, ki bi opozorili na netočne, nepopolne ali dvoumne informacije iz podatkov, ugotovljenih v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 (2), ali drugih neobičajnih okoliščinah, ki so ali bi lahko ogrozile varno delovanje zrakoplova in niso povzročile nesreče ali resnega incidenta. |
| --- | --- |

(b)

Brez poseganja v točko (a) operator obvesti pristojni organ in organizacijo, odgovorno za projektiranje zrakoplova, o vseh nesrečah, motnjah v delovanju, tehničnih okvarah, prekoračitvah tehničnih omejitev, dogodkih, ki bi opozorili na netočne, nepopolne ali dvoumne informacije iz podatkov, ugotovljenih v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1702/2003 (2), ali drugih neobičajnih okoliščinah, ki so ali bi lahko ogrozile varno delovanje zrakoplova in niso povzročile nesreče ali resnega incidenta.

| (c) | Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 996/2010, Direktivo 2003/42/ES, Uredbo Komisije (ES) št. 1321/2007 (3) in Uredbo Komisije (ES) št. 1330/2007 (4), se poročila iz odstavkov (a) in (b) pripravijo v obliki in na način, ki ju določi pristojni organ, vsebujejo pa vse ustrezne informacije o stanju, s katerim je operator seznanjen. |
| --- | --- |

(c)

Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 996/2010, Direktivo 2003/42/ES, Uredbo Komisije (ES) št. 1321/2007 (3) in Uredbo Komisije (ES) št. 1330/2007 (4), se poročila iz odstavkov (a) in (b) pripravijo v obliki in na način, ki ju določi pristojni organ, vsebujejo pa vse ustrezne informacije o stanju, s katerim je operator seznanjen.

| (d) | Poročila se pripravijo čim prej, vsekakor pa v 72 urah po tem, ko je operator odkril stanje, na katero se poročilo nanaša, razen če to preprečijo izjemne okoliščine. |
| --- | --- |

(d)

Poročila se pripravijo čim prej, vsekakor pa v 72 urah po tem, ko je operator odkril stanje, na katero se poročilo nanaša, razen če to preprečijo izjemne okoliščine.

| (e) | Če je ustrezno, operator pripravi poročilo o spremljanju in v njem navede podrobnosti o ukrepih, ki jih namerava sprejeti za preprečevanje podobnih dogodkov v prihodnosti, kar najhitreje po opredelitvi navedenih ukrepov. To poročilo se pripravi v obliki in na način, ki ju določi pristojni organ. |
| --- | --- |

(e)

Če je ustrezno, operator pripravi poročilo o spremljanju in v njem navede podrobnosti o ukrepih, ki jih namerava sprejeti za preprečevanje podobnih dogodkov v prihodnosti, kar najhitreje po opredelitvi navedenih ukrepov. To poročilo se pripravi v obliki in na način, ki ju določi pristojni organ.

ODDELEK 2

Upravljanje

ORO.GEN.200   Sistem upravljanja

| (a) | Operator določi, vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja, ki vključuje:






  1. | jasno opredeljene pristojnosti in odgovornosti v organizaciji operatorja, vključno z neposredno odgovornostjo za varnost odgovornega poslovodnega delavca; |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator določi, vzpostavi in vzdržuje sistem upravljanja, ki vključuje:

1.

jasno opredeljene pristojnosti in odgovornosti v organizaciji operatorja, vključno z neposredno odgovornostjo za varnost odgovornega poslovodnega delavca;

| 2. | opis splošnih filozofij in načel operatorja v zvezi z varnostjo, tako imenovane varnostne politike; |
| --- | --- |

2.

opis splošnih filozofij in načel operatorja v zvezi z varnostjo, tako imenovane varnostne politike;

| 3. | opredelitev nevarnosti na področju varnosti v letalstvu, ki izhajajo iz dejavnosti operatorja, njihovo oceno in obvladovanje povezanih tveganj, vključno s sprejetjem ukrepov za ublažitev tveganj in preveritev njihove učinkovitosti; |
| --- | --- |

3.

opredelitev nevarnosti na področju varnosti v letalstvu, ki izhajajo iz dejavnosti operatorja, njihovo oceno in obvladovanje povezanih tveganj, vključno s sprejetjem ukrepov za ublažitev tveganj in preveritev njihove učinkovitosti;

| 4. | vzdrževanje usposobljenosti in sposobnosti članov osebja za izvajanje njihovih nalog; |
| --- | --- |

4.

vzdrževanje usposobljenosti in sposobnosti članov osebja za izvajanje njihovih nalog;

| 5. | dokumentacijo o vseh ključnih procesih sistema upravljanja, vključno s procesom seznanjanja članov osebja z njihovimi odgovornostmi in postopkom za spremembo te dokumentacije; |
| --- | --- |

5.

dokumentacijo o vseh ključnih procesih sistema upravljanja, vključno s procesom seznanjanja članov osebja z njihovimi odgovornostmi in postopkom za spremembo te dokumentacije;

| 6. | funkcijo spremljanja skladnosti organizacije z ustreznimi zahtevami. Spremljanje skladnosti vključuje sistem posredovanja povratnih informacij o ugotovitvah odgovornemu poslovodnemu delavcu, da se po potrebi zagotovi učinkovita izvedba korektivnih ukrepov, in |
| --- | --- |

6.

funkcijo spremljanja skladnosti organizacije z ustreznimi zahtevami. Spremljanje skladnosti vključuje sistem posredovanja povratnih informacij o ugotovitvah odgovornemu poslovodnemu delavcu, da se po potrebi zagotovi učinkovita izvedba korektivnih ukrepov, in

| 7. | vse dodatne zahteve iz ustreznih poddelov te priloge ali drugih ustreznih prilog. |
| --- | --- |

7.

vse dodatne zahteve iz ustreznih poddelov te priloge ali drugih ustreznih prilog.

| (b) | Sistem upravljanja ustreza velikosti operatorja ter vrsti in zapletenosti njegovih dejavnosti, ob upoštevanju nevarnosti in povezanih tveganj, ki izhajajo iz teh dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

Sistem upravljanja ustreza velikosti operatorja ter vrsti in zapletenosti njegovih dejavnosti, ob upoštevanju nevarnosti in povezanih tveganj, ki izhajajo iz teh dejavnosti.

ORO.GEN.205   Dejavnosti izvajalcev

| (a) | Dejavnosti, oddane izvajalcem, vključujejo vse dejavnosti iz obsega odobritve operatorja, ki jih izvaja druga organizacija, ki je sama certificirana za opravljanje zadevne dejavnosti, če ni certificirana, pa dela na podlagi odobritve operatorja. Operator zagotovi, da oddana ali kupljena storitev ali proizvod izpolnjuje veljavne zahteve, če kateri koli del svoje dejavnosti odda v izvajanje ali kupi. |
| --- | --- |

(a)

Dejavnosti, oddane izvajalcem, vključujejo vse dejavnosti iz obsega odobritve operatorja, ki jih izvaja druga organizacija, ki je sama certificirana za opravljanje zadevne dejavnosti, če ni certificirana, pa dela na podlagi odobritve operatorja. Operator zagotovi, da oddana ali kupljena storitev ali proizvod izpolnjuje veljavne zahteve, če kateri koli del svoje dejavnosti odda v izvajanje ali kupi.

| (b) | Če certificirani operator odda kateri koli del svoje dejavnosti v izvajanje organizaciji, ki ni certificirana za izvajanje take dejavnosti v skladu s tem delom, organizacija, ki je dejavnost prevzela v izvajanje, dela na podlagi odobritve operatorja. Organizacija, ki je dejavnost oddala v izvajanje, zagotovi, da ima pristojni organ dostop do organizacije, ki je dejavnost prevzela v izvajanje, da opredeli stalno skladnost z veljavnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(b)

Če certificirani operator odda kateri koli del svoje dejavnosti v izvajanje organizaciji, ki ni certificirana za izvajanje take dejavnosti v skladu s tem delom, organizacija, ki je dejavnost prevzela v izvajanje, dela na podlagi odobritve operatorja. Organizacija, ki je dejavnost oddala v izvajanje, zagotovi, da ima pristojni organ dostop do organizacije, ki je dejavnost prevzela v izvajanje, da opredeli stalno skladnost z veljavnimi zahtevami.

ORO.GEN.210   Zahteve glede osebja

| (a) | Operator imenuje odgovornega poslovodnega delavca, ki zagotavlja, da se lahko vse dejavnosti financirajo in izvajajo v skladu z veljavnimi zahtevami. Odgovorni poslovodni delavec je odgovoren za vzpostavitev in vzdrževanje učinkovitega sistema upravljanja. |
| --- | --- |

(a)

Operator imenuje odgovornega poslovodnega delavca, ki zagotavlja, da se lahko vse dejavnosti financirajo in izvajajo v skladu z veljavnimi zahtevami. Odgovorni poslovodni delavec je odgovoren za vzpostavitev in vzdrževanje učinkovitega sistema upravljanja.

| (b) | Operator imenuje osebo ali skupino oseb, ki so odgovorne za zagotavljanje, da operator ostane v skladu z veljavnimi zahtevami. Taka oseba oziroma osebe so na koncu odgovorne odgovornemu poslovodnemu delavcu. |
| --- | --- |

(b)

Operator imenuje osebo ali skupino oseb, ki so odgovorne za zagotavljanje, da operator ostane v skladu z veljavnimi zahtevami. Taka oseba oziroma osebe so na koncu odgovorne odgovornemu poslovodnemu delavcu.

| (c) | Operator ima dovolj usposobljenega osebja za izvajanje načrtovanih nalog in dejavnosti v skladu z veljavnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(c)

Operator ima dovolj usposobljenega osebja za izvajanje načrtovanih nalog in dejavnosti v skladu z veljavnimi zahtevami.

| (d) | Operator vodi ustrezne evidence o izkušnjah, usposobljenosti in usposabljanju za dokazovanje skladnosti s točko (c). |
| --- | --- |

(d)

Operator vodi ustrezne evidence o izkušnjah, usposobljenosti in usposabljanju za dokazovanje skladnosti s točko (c).

| (e) | Operator zagotavlja, da so vsi člani osebja seznanjeni s predpisi in postopki, pomembnimi za izvajanje njihovih nalog. |
| --- | --- |

(e)

Operator zagotavlja, da so vsi člani osebja seznanjeni s predpisi in postopki, pomembnimi za izvajanje njihovih nalog.

ORO.GEN.215   Zahteve glede zmogljivosti

Operator ima zmogljivosti, ki omogočajo izvajanje in upravljanje vseh načrtovanih nalog in dejavnosti v skladu z veljavnimi zahtevami.

ORO.GEN.220   Vodenje evidenc

| (a) | Operator vzpostavi sistem vodenja evidenc, ki omogoča ustrezno shranjevanje podatkov in zanesljivo sledljivost vseh razvitih dejavnosti, vključuje pa zlasti vse elemente iz dela ORO.GEN.200. |
| --- | --- |

(a)

Operator vzpostavi sistem vodenja evidenc, ki omogoča ustrezno shranjevanje podatkov in zanesljivo sledljivost vseh razvitih dejavnosti, vključuje pa zlasti vse elemente iz dela ORO.GEN.200.

| (b) | Oblika evidenc se določi v postopkih operatorja. |
| --- | --- |

(b)

Oblika evidenc se določi v postopkih operatorja.

| (c) | Evidence se hranijo na način, ki zagotavlja zaščito pred poškodbami, spremembo in krajo. |
| --- | --- |

(c)

Evidence se hranijo na način, ki zagotavlja zaščito pred poškodbami, spremembo in krajo.

PODDEL AOC

CERTIFICIRANJE LETALSKIH PREVOZNIKOV

ORO.AOC.100   Vloga za izdajo spričevala letalskega prevoznika

| (a) | Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) operator pred začetkom izvajanja komercialnih zračnih operacij vloži vlogo za spričevalo letalskega prevoznika (AOC), ki ga izda pristojni organ, in to spričevalo tudi pridobi. |
| --- | --- |

(a)

Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) operator pred začetkom izvajanja komercialnih zračnih operacij vloži vlogo za spričevalo letalskega prevoznika (AOC), ki ga izda pristojni organ, in to spričevalo tudi pridobi.

| (b) | Operator pristojnemu organu predloži naslednje informacije:






  1. | uradno ime in naziv podjetja, naslov in poštni naslov prosilca; |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator pristojnemu organu predloži naslednje informacije:

1.

uradno ime in naziv podjetja, naslov in poštni naslov prosilca;

| 2. | opis predlagane operacije, vključno s tipom(-i) in številom zrakoplovov, ki jih bo uporabljal; |
| --- | --- |

2.

opis predlagane operacije, vključno s tipom(-i) in številom zrakoplovov, ki jih bo uporabljal;

| 3. | opis sistema upravljanja, vključno z organizacijsko strukturo; |
| --- | --- |

3.

opis sistema upravljanja, vključno z organizacijsko strukturo;

| 4. | ime odgovornega poslovodnega delavca; |
| --- | --- |

4.

ime odgovornega poslovodnega delavca;

| 5. | imena imenovanih oseb v skladu z ORO.AOC.135(a), skupaj z njihovo usposobljenostjo in izkušnjami, ter |
| --- | --- |

5.

imena imenovanih oseb v skladu z ORO.AOC.135(a), skupaj z njihovo usposobljenostjo in izkušnjami, ter

| 6. | izvod operativnega priročnika v skladu z ORO.MLR.100; |
| --- | --- |

6.

izvod operativnega priročnika v skladu z ORO.MLR.100;

| 7. | izjavo, da je prosilec preveril vso dokumentacijo, poslano pristojnemu organu, in da je ugotovil njeno skladnost z zadevnimi zahtevami. |
| --- | --- |

7.

izjavo, da je prosilec preveril vso dokumentacijo, poslano pristojnemu organu, in da je ugotovil njeno skladnost z zadevnimi zahtevami.

| (c) | Prosilec pristojnemu organu dokaže, da:






  1. | izpolnjuje vse veljavne zahteve iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, te priloge in Priloge IV (del CAT) ter Priloge V (del SPA) k tej uredbi, kot je ustrezno; |
| --- | --- | --- |

(c)

Prosilec pristojnemu organu dokaže, da:

1.

izpolnjuje vse veljavne zahteve iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, te priloge in Priloge IV (del CAT) ter Priloge V (del SPA) k tej uredbi, kot je ustrezno;

| 2. | imajo vsi zrakoplovi, ki se uporabljajo, spričevalo o plovnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003 ter |
| --- | --- |

2.

imajo vsi zrakoplovi, ki se uporabljajo, spričevalo o plovnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003 ter

| 3. | njegova organizacija in uprava ustrezata obsegu in področju operacij. |
| --- | --- |

3.

njegova organizacija in uprava ustrezata obsegu in področju operacij.

ORO.AOC.105   Operativne specifikacije in privilegiji imetnika spričevala AOC

Privilegiji operatorja, vključno s privilegiji, dodeljenimi v skladu s Prilogo V (del SPA), se določijo v operativnih specifikacijah spričevala.

ORO.AOC.110   Pogodba o najemu

Kateri koli najem

| (a) | Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1008/2008 mora vsako pogodbo o najemu zrakoplova, ki ga uporablja operator, certificiran v skladu s tem delom, predhodno odobriti pristojni organ. |
| --- | --- |

(a)

Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1008/2008 mora vsako pogodbo o najemu zrakoplova, ki ga uporablja operator, certificiran v skladu s tem delom, predhodno odobriti pristojni organ.

| (b) | Operator, certificiran v skladu s tem delom, najame zrakoplov pod pogoji najema zrakoplova z osebjem samo pri operatorju, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(b)

Operator, certificiran v skladu s tem delom, najame zrakoplov pod pogoji najema zrakoplova z osebjem samo pri operatorju, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005.

Najem zrakoplova z osebjem

| (c) | Prosilec za odobritev najema zrakoplova z osebjem pri operatorju iz tretje države pristojnemu organu dokaže, da:






  1. | ima operator iz tretje države veljavno spričevalo AOC, izdano v skladu s Prilogo 6 ICAO; |
| --- | --- | --- |

(c)

Prosilec za odobritev najema zrakoplova z osebjem pri operatorju iz tretje države pristojnemu organu dokaže, da:

1.

ima operator iz tretje države veljavno spričevalo AOC, izdano v skladu s Prilogo 6 ICAO;

| 2. | da so varnostni standardi operatorja iz tretje države glede stalne plovnosti in zračnih operacij enakovredni zadevnim zahtevam iz Uredbe (ES) št. 2042/2003 in te uredbe; |
| --- | --- |

2.

da so varnostni standardi operatorja iz tretje države glede stalne plovnosti in zračnih operacij enakovredni zadevnim zahtevam iz Uredbe (ES) št. 2042/2003 in te uredbe;

| 3. | ima zrakoplov standardno spričevalo o plovnosti, izdano v skladu s Prilogo 8 ICAO. |
| --- | --- |

3.

ima zrakoplov standardno spričevalo o plovnosti, izdano v skladu s Prilogo 8 ICAO.

Najem zrakoplova brez osebja

| (d) | Prosilec za odobritev najema v tretji državi registriranega zrakoplova brez osebja dokaže pristojnemu organu, da:






  1. | da je bila ugotovljena operativna potreba, ki je ni mogoče zadovoljiti z najemom letala, registriranega v EU; |
| --- | --- | --- |

(d)

Prosilec za odobritev najema v tretji državi registriranega zrakoplova brez osebja dokaže pristojnemu organu, da:

1.

da je bila ugotovljena operativna potreba, ki je ni mogoče zadovoljiti z najemom letala, registriranega v EU;

| 2. | trajanje najema brez osebja ne presega sedem mesecev v katerem koli obdobju 12 zaporednih mesecev, in |
| --- | --- |

2.

trajanje najema brez osebja ne presega sedem mesecev v katerem koli obdobju 12 zaporednih mesecev, in

| 3. | zagotovljena je skladnost z zadevnimi zahtevami Uredbe (ES) št. 2042/2003. |
| --- | --- |

3.

zagotovljena je skladnost z zadevnimi zahtevami Uredbe (ES) št. 2042/2003.

Oddaja zrakoplova brez osebja v najem

| (e) | Operator, certificiran v skladu s tem delom, ki namerava oddati enega od svojih zrakoplovov brez osebja v najem, pristojnemu organu odda vlogo za predhodno odobritev. Priložene so ji kopije predvidene pogodbe o najemu ali opisa določb najema, razen finančnih dogovorov, in vsi drugi pomembni dokumenti. |
| --- | --- |

(e)

Operator, certificiran v skladu s tem delom, ki namerava oddati enega od svojih zrakoplovov brez osebja v najem, pristojnemu organu odda vlogo za predhodno odobritev. Priložene so ji kopije predvidene pogodbe o najemu ali opisa določb najema, razen finančnih dogovorov, in vsi drugi pomembni dokumenti.

Oddaja zrakoplova z osebjem v najem

| (f) | Operator, certificiran v skladu s tem delom, pred oddajo zrakoplova z osebjem v najem o tem obvesti pristojni organ. |
| --- | --- |

(f)

Operator, certificiran v skladu s tem delom, pred oddajo zrakoplova z osebjem v najem o tem obvesti pristojni organ.

ORO.AOC.115   Sporazumi o letih pod skupno oznako

| (a) | Brez poseganja v veljavne varnostne zahteve EU za operatorje in zrakoplove iz tretjih držav velja, da operator, certificiran v skladu s tem delom, sklene sporazum o letih pod skupno oznako z operatorjem iz tretje države le po tem, ko:






  1. | je preveril, da operator iz tretje države izpolnjuje zadevne standarde ICAO, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Brez poseganja v veljavne varnostne zahteve EU za operatorje in zrakoplove iz tretjih držav velja, da operator, certificiran v skladu s tem delom, sklene sporazum o letih pod skupno oznako z operatorjem iz tretje države le po tem, ko:

1.

je preveril, da operator iz tretje države izpolnjuje zadevne standarde ICAO, in

| 2. | je pristojnemu organu dostavil dokumentirane informacije, ki temu organu omogočajo, da izpolnjuje zahteve ARO.OPS.105. |
| --- | --- |

2.

je pristojnemu organu dostavil dokumentirane informacije, ki temu organu omogočajo, da izpolnjuje zahteve ARO.OPS.105.

| (b) | Operator pri izvajanju sporazuma o letih pod skupno oznako spremlja in redno ocenjuje tekoče usklajevanje operatorja tretje države z zadevnimi standardi ICAO. |
| --- | --- |

(b)

Operator pri izvajanju sporazuma o letih pod skupno oznako spremlja in redno ocenjuje tekoče usklajevanje operatorja tretje države z zadevnimi standardi ICAO.

| (c) | Operator, certificiran v skladu s tem delom, ne prodaja in izdaja vozovnic za lete, ki jih izvaja operator iz tretje države, če za operatorja iz tretje države velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005 ali če ne ohranja skladnosti z zadevnimi standardi ICAO. |
| --- | --- |

(c)

Operator, certificiran v skladu s tem delom, ne prodaja in izdaja vozovnic za lete, ki jih izvaja operator iz tretje države, če za operatorja iz tretje države velja prepoved opravljanja letov v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005 ali če ne ohranja skladnosti z zadevnimi standardi ICAO.

ORO.AOC.120   Odobritve za zagotavljanje usposabljanja kabinskega osebja in izdajo potrdil kabinskega osebja

| (a) | Kadar operator načrtuje zagotavljanje tečaja usposabljanja iz Priloge V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012, odda vlogo za odobritev, ki jo izda pristojni organ, in to vlogo tudi pridobi. Prosilec v ta namen dokaže skladnost z zahtevami za izvajanje in vsebino tečaja usposabljanja iz CC.TRA.215 in CC.TRA.220 iz navedene priloge ter pristojnemu organu predloži:






  1. | datum načrtovanega začetka dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

Kadar operator načrtuje zagotavljanje tečaja usposabljanja iz Priloge V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012, odda vlogo za odobritev, ki jo izda pristojni organ, in to vlogo tudi pridobi. Prosilec v ta namen dokaže skladnost z zahtevami za izvajanje in vsebino tečaja usposabljanja iz CC.TRA.215 in CC.TRA.220 iz navedene priloge ter pristojnemu organu predloži:

1.

datum načrtovanega začetka dejavnosti;

| 2. | osebne podatke in podatke o usposobljenosti inštruktorjev, pomembne za elemente usposabljanja, ki bodo obravnavani; |
| --- | --- |

2.

osebne podatke in podatke o usposobljenosti inštruktorjev, pomembne za elemente usposabljanja, ki bodo obravnavani;

| 3. | ime(-na) in naslov(-e) kraja(-ev) usposabljanja, v katerih bo potekalo usposabljanje; |
| --- | --- |

3.

ime(-na) in naslov(-e) kraja(-ev) usposabljanja, v katerih bo potekalo usposabljanje;

| 4. | opis zmogljivosti, metod usposabljanja, priročnikov in naprav za vajo, ki se bodo uporabljali, ter |
| --- | --- |

4.

opis zmogljivosti, metod usposabljanja, priročnikov in naprav za vajo, ki se bodo uporabljali, ter

| 5. | učne načrte in povezane programe za tečaj usposabljanja. |
| --- | --- |

5.

učne načrte in povezane programe za tečaj usposabljanja.

| (b) | Če se država članica v skladu z ARA.CC.200 iz Priloge VI (del ARA) k Uredbi (EU) št. 290/2012 odloči, da so operatorji lahko potrjeni za izdajo potrdil kabinskega osebja, prosilec poleg odstavka (a):






  1. | pristojnemu organu dokaže, da:






  (i) | je organizacija sposobna in odgovorna za izvajanje te naloge; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Če se država članica v skladu z ARA.CC.200 iz Priloge VI (del ARA) k Uredbi (EU) št. 290/2012 odloči, da so operatorji lahko potrjeni za izdajo potrdil kabinskega osebja, prosilec poleg odstavka (a):

1.

pristojnemu organu dokaže, da:

(i)

je organizacija sposobna in odgovorna za izvajanje te naloge;

| (ii) | je osebje, ki izvaja preverjanja, ustrezno usposobljeno in ni v položaju, ko bi se znašlo v navzkrižju interesov, ter |
| --- | --- |

(ii)

je osebje, ki izvaja preverjanja, ustrezno usposobljeno in ni v položaju, ko bi se znašlo v navzkrižju interesov, ter

| 2. | opredeli postopke in posebne pogoje za:






  (i) | izvajanje preverjanja iz CC.TRA.220; |
| --- | --- | --- |

2.

opredeli postopke in posebne pogoje za:

(i)

izvajanje preverjanja iz CC.TRA.220;

| (ii) | izdajo potrdil kabinskega osebja in |
| --- | --- |

(ii)

izdajo potrdil kabinskega osebja in

| (iii) | predložitev pristojnemu organu vseh ustreznih informacij in dokumentacije, povezanih s potrdili, ki jih bo izdal, in njihovimi imetniki, za namene vodenja evidenc, nadzora in izvršilnih ukrepov navedenega organa. |
| --- | --- |

(iii)

predložitev pristojnemu organu vseh ustreznih informacij in dokumentacije, povezanih s potrdili, ki jih bo izdal, in njihovimi imetniki, za namene vodenja evidenc, nadzora in izvršilnih ukrepov navedenega organa.

| (c) | Potrdila iz odstavkov (a) in (b) se določijo v operativnih specifikacijah. |
| --- | --- |

(c)

Potrdila iz odstavkov (a) in (b) se določijo v operativnih specifikacijah.

ORO.AOC.125   Nekomercialne operacije zrakoplovov, ki jih v operativnih specifikacijah navede imetnik spričevala AOC

Imetnik spričevala AOC lahko izvaja nekomercialne operacije z zrakoplovom, ki se sicer uporablja za operacije komercialnega zračnega prevoza in je naveden v operativnih specifikacijah njegovega spričevala AOC, če operator:

| (a) | podrobno opiše take operacije v operativnem priročniku, vključno s/z:






  1. | opredelitvijo veljavnih zahtev; |
| --- | --- | --- |

(a)

podrobno opiše take operacije v operativnem priročniku, vključno s/z:

1.

opredelitvijo veljavnih zahtev;

| 2. | jasno opredelitvijo vseh razlik med operativnimi postopki, ki se uporabljajo pri izvajanju komercialnih in nekomercialnih operacij; |
| --- | --- |

2.

jasno opredelitvijo vseh razlik med operativnimi postopki, ki se uporabljajo pri izvajanju komercialnih in nekomercialnih operacij;

| 3. | načinom zagotavljanja, da je vse osebje, vključeno v operacijo, v celoti seznanjeno s povezanimi postopki; |
| --- | --- |

3.

načinom zagotavljanja, da je vse osebje, vključeno v operacijo, v celoti seznanjeno s povezanimi postopki;

| (b) | predloži opredeljene razlike med operativnimi postopki iz pododstavka (a)(2) v predhodno odobritev pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(b)

predloži opredeljene razlike med operativnimi postopki iz pododstavka (a)(2) v predhodno odobritev pristojnemu organu.

ORO.AOC.130   Spremljanje podatkov o letih – letala

| (a) | Operator vzpostavi in vzdržuje sistem za spremljanje podatkov o letih, ki je vključen v njegov sistem upravljanja, za letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 27 000 kg. |
| --- | --- |

(a)

Operator vzpostavi in vzdržuje sistem za spremljanje podatkov o letih, ki je vključen v njegov sistem upravljanja, za letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 27 000 kg.

| (b) | Sistem za spremljanje podatkov o letih je nekaznovalen in vsebuje ustrezne zaščitne ukrepe za zavarovanje vira (virov) podatkov. |
| --- | --- |

(b)

Sistem za spremljanje podatkov o letih je nekaznovalen in vsebuje ustrezne zaščitne ukrepe za zavarovanje vira (virov) podatkov.

ORO.AOC.135   Zahteve glede osebja

(a)   Operator v skladu z ORO.GEN.210(b) imenuje osebe, odgovorne za upravljanje in nadzor naslednjih področij:

| 1. | letalskih operacij; |
| --- | --- |

1.

letalskih operacij;

| 2. | usposabljanja posadke; |
| --- | --- |

2.

usposabljanja posadke;

| 3. | zemeljskih operacij; |
| --- | --- |

3.

zemeljskih operacij;

| 4. | stalne plovnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2042/2003. |
| --- | --- |

4.

stalne plovnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2042/2003.

(b)   Ustreznost in usposobljenost osebja

| 1. | Operator zaposli dovolj članov osebja za načrtovane zemeljske in letalske operacije. |
| --- | --- |

1.

Operator zaposli dovolj članov osebja za načrtovane zemeljske in letalske operacije.

| 2. | Celotno osebje, dodeljeno zemeljskim in letalskim operacijam ali neposredno vključeno vanje:






  (i) | je ustrezno usposobljeno; |
| --- | --- | --- |

2.

Celotno osebje, dodeljeno zemeljskim in letalskim operacijam ali neposredno vključeno vanje:

(i)

je ustrezno usposobljeno;

| (ii) | je prikazalo svoje sposobnosti pri opravljanju dodeljenih nalog ter |
| --- | --- |

(ii)

je prikazalo svoje sposobnosti pri opravljanju dodeljenih nalog ter

| (iii) | pozna svoje odgovornosti in povezanost svojih nalog s celotno operacijo. |
| --- | --- |

(iii)

pozna svoje odgovornosti in povezanost svojih nalog s celotno operacijo.

(c)   Nadzorovanje osebja

| 1. | Operator imenuje dovolj nadzornikov osebja, ob upoštevanju strukture organizacije operatorja in števila zaposlenega osebja. |
| --- | --- |

1.

Operator imenuje dovolj nadzornikov osebja, ob upoštevanju strukture organizacije operatorja in števila zaposlenega osebja.

| 2. | Opredelijo se naloge in odgovornosti teh nadzornikov ter sprejmejo vse druge potrebne ureditve za zagotavljanje, da lahko izpolnjujejo svoje nadzorne odgovornosti. |
| --- | --- |

2.

Opredelijo se naloge in odgovornosti teh nadzornikov ter sprejmejo vse druge potrebne ureditve za zagotavljanje, da lahko izpolnjujejo svoje nadzorne odgovornosti.

| 3. | Člane posadk in osebja, ki sodelujejo v operacijah, nadzorujejo posamezniki z ustreznimi izkušnjami ter znanji in spretnostmi, ki zagotavljajo doseganje standardov iz operativnega priročnika. |
| --- | --- |

3.

Člane posadk in osebja, ki sodelujejo v operacijah, nadzorujejo posamezniki z ustreznimi izkušnjami ter znanji in spretnostmi, ki zagotavljajo doseganje standardov iz operativnega priročnika.

ORO.AOC.140   Zahteve glede zmogljivosti

Operator v skladu z ORO.GEN.215:

| (a) | uporablja ustrezne zmogljivosti zemeljske oskrbe, da zagotovi varno oskrbo svojih letov; |
| --- | --- |

(a)

uporablja ustrezne zmogljivosti zemeljske oskrbe, da zagotovi varno oskrbo svojih letov;

| (b) | zagotovi operativne podporne zmogljivosti v glavni operativni bazi, ki ustrezajo območju in vrsti operacij, in |
| --- | --- |

(b)

zagotovi operativne podporne zmogljivosti v glavni operativni bazi, ki ustrezajo območju in vrsti operacij, in

| (c) | zagotovi, da delovni prostor, ki je na voljo v vsaki operativni bazi, ustreza osebju, katerega dejanja lahko vplivajo na varnost letalskih operacij. Upoštevajo se potrebe zemeljskega osebja, osebja, pristojnega za operativni nadzor, potrebe po shranjevanju in prikazu najpomembnejših evidenc ter potrebe posadk pri načrtovanju letov. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da delovni prostor, ki je na voljo v vsaki operativni bazi, ustreza osebju, katerega dejanja lahko vplivajo na varnost letalskih operacij. Upoštevajo se potrebe zemeljskega osebja, osebja, pristojnega za operativni nadzor, potrebe po shranjevanju in prikazu najpomembnejših evidenc ter potrebe posadk pri načrtovanju letov.

ORO.AOC.150   Zahteve glede dokumentacije

| (a) | Operator skrbi za izdajanje priročnikov in druge potrebne dokumentacije ter z njimi povezanih sprememb. |
| --- | --- |

(a)

Operator skrbi za izdajanje priročnikov in druge potrebne dokumentacije ter z njimi povezanih sprememb.

| (b) | Operator je sposoben nemudoma posredovati operativna navodila in druge informacije. |
| --- | --- |

(b)

Operator je sposoben nemudoma posredovati operativna navodila in druge informacije.

PODDEL MLR

PRIROČNIKI, DNEVNIKI IN ZAPISI O LETENJU

ORO.MLR.100   Operativni priročnik – splošno

| (a) | Operator pripravi operativni priročnik v skladu s točko 8.b Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(a)

Operator pripravi operativni priročnik v skladu s točko 8.b Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008.

| (b) | V vsebini operativnega priročnika se upoštevajo zahteve iz te priloge, Priloge IV (del CAT) oziroma Priloge V (del SPA), kot je ustrezno, vsebina pa ni v nasprotju s pogoji iz operativnih specifikacij k spričevalu letalskega prevoznika (AOC). |
| --- | --- |

(b)

V vsebini operativnega priročnika se upoštevajo zahteve iz te priloge, Priloge IV (del CAT) oziroma Priloge V (del SPA), kot je ustrezno, vsebina pa ni v nasprotju s pogoji iz operativnih specifikacij k spričevalu letalskega prevoznika (AOC).

| (c) | Operativni priročnik se lahko izda v ločenih delih. |
| --- | --- |

(c)

Operativni priročnik se lahko izda v ločenih delih.

| (d) | Celotno operativno osebje ima preprost dostop do delov operativnega priročnika, ki se nanašajo na njegove naloge. |
| --- | --- |

(d)

Celotno operativno osebje ima preprost dostop do delov operativnega priročnika, ki se nanašajo na njegove naloge.

| (e) | Operativni priročnik se sproti posodablja. Celotno osebje je obveščeno o spremembah, ki se nanašajo na njegove naloge. |
| --- | --- |

(e)

Operativni priročnik se sproti posodablja. Celotno osebje je obveščeno o spremembah, ki se nanašajo na njegove naloge.

| (f) | Vsak član posadke prejme osebni izvod ustreznih oddelkov operativnega priročnika, ki se nanašajo na njegove naloge. Vsak imetnik operativnega priročnika ali njegovih ustreznih delov svoj izvod sproti dopolnjuje s spremembami ali popravki, ki mu jih zagotovi operator. |
| --- | --- |

(f)

Vsak član posadke prejme osebni izvod ustreznih oddelkov operativnega priročnika, ki se nanašajo na njegove naloge. Vsak imetnik operativnega priročnika ali njegovih ustreznih delov svoj izvod sproti dopolnjuje s spremembami ali popravki, ki mu jih zagotovi operator.

| (g) | Za imetnike spričevala AOC:






  1. | za spremembe, ki jih je treba sporočiti v skladu z ORO.GEN.115(b) in ORO.GEN.130(c), operator predloži pristojnemu organu predvidene spremembe pred datumom začetka njihove veljavnosti in |
| --- | --- | --- |

(g)

Za imetnike spričevala AOC:

1.

za spremembe, ki jih je treba sporočiti v skladu z ORO.GEN.115(b) in ORO.GEN.130(c), operator predloži pristojnemu organu predvidene spremembe pred datumom začetka njihove veljavnosti in

| 2. | za spremembe postopkov, povezanih z elementi, za katere je potrebna predhodna odobritev v skladu z ORO.GEN.130, se odobritev pridobi pred začetkom veljavnosti spremembe. |
| --- | --- |

2.

za spremembe postopkov, povezanih z elementi, za katere je potrebna predhodna odobritev v skladu z ORO.GEN.130, se odobritev pridobi pred začetkom veljavnosti spremembe.

| (h) | Ne glede na odstavek (g), če so zaradi varnosti potrebni takojšnje spremembe ali popravki, se ti lahko objavijo in začnejo uporabljati takoj, če je bila oddana vloga za zahtevano odobritev. |
| --- | --- |

(h)

Ne glede na odstavek (g), če so zaradi varnosti potrebni takojšnje spremembe ali popravki, se ti lahko objavijo in začnejo uporabljati takoj, če je bila oddana vloga za zahtevano odobritev.

| (i) | Operator vključi vse spremembe in popravke, ki jih zahteva pristojni organ. |
| --- | --- |

(i)

Operator vključi vse spremembe in popravke, ki jih zahteva pristojni organ.

| (j) | Operator zagotovi, da se informacije, vzete iz odobrenih dokumentov, in vse njihove spremembe v operativnem priročniku ustrezno upoštevajo. Vendar to operatorju ne preprečuje objave starejših podatkov in postopkov v operativnem priročniku. |
| --- | --- |

(j)

Operator zagotovi, da se informacije, vzete iz odobrenih dokumentov, in vse njihove spremembe v operativnem priročniku ustrezno upoštevajo. Vendar to operatorju ne preprečuje objave starejših podatkov in postopkov v operativnem priročniku.

| (k) | Operator zagotovi, da vse osebje razume jezik, v katerem so napisani tisti deli operativnega priročnika, ki se nanašajo na njegove naloge in odgovornosti. Vsebina operativnega priročnika se predstavi v obliki, v kateri se lahko uporablja brez težav, in upošteva človeške dejavnike. |
| --- | --- |

(k)

Operator zagotovi, da vse osebje razume jezik, v katerem so napisani tisti deli operativnega priročnika, ki se nanašajo na njegove naloge in odgovornosti. Vsebina operativnega priročnika se predstavi v obliki, v kateri se lahko uporablja brez težav, in upošteva človeške dejavnike.

ORO.MLR.101   Operativni priročnik – zgradba

Osnovna zgradba operativnega priročnika:

| (a) | Del A: Splošno/Osnovno, ki obsega vse operativne usmeritve, navodila in postopke, ki niso povezani s tipom zrakoplova. |
| --- | --- |

(a)

Del A: Splošno/Osnovno, ki obsega vse operativne usmeritve, navodila in postopke, ki niso povezani s tipom zrakoplova.

| (b) | Del B: zadeve, ki se nanašajo na operacije zrakoplova ter obsegajo navodila in postopke, ki so povezani s tipom zrakoplova, ob upoštevanju razlik med tipi/razredi, različicami ali posameznimi zrakoplovi, ki jih uporablja operator. |
| --- | --- |

(b)

Del B: zadeve, ki se nanašajo na operacije zrakoplova ter obsegajo navodila in postopke, ki so povezani s tipom zrakoplova, ob upoštevanju razlik med tipi/razredi, različicami ali posameznimi zrakoplovi, ki jih uporablja operator.

| (c) | Del C: operacije komercialnega zračnega prevoza, ki obsegajo navodila in informacije v zvezi z zračno potjo/vlogo v posadki/območjem in letališčem/območjem delovanja; |
| --- | --- |

(c)

Del C: operacije komercialnega zračnega prevoza, ki obsegajo navodila in informacije v zvezi z zračno potjo/vlogo v posadki/območjem in letališčem/območjem delovanja;

| (d) | Del D: usposabljanje, ki obsega vsa navodila za usposabljanje osebja, ki so potrebna za varno delovanje. |
| --- | --- |

(d)

Del D: usposabljanje, ki obsega vsa navodila za usposabljanje osebja, ki so potrebna za varno delovanje.

ORO.MLR.105   Seznam minimalne opreme

| (a) | Določi se seznam minimalne opreme (MEL) v skladu s točko 8.a.3 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 na podlagi glavnega seznama minimalne opreme (MMEL), kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003. |
| --- | --- |

(a)

Določi se seznam minimalne opreme (MEL) v skladu s točko 8.a.3 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 na podlagi glavnega seznama minimalne opreme (MMEL), kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003.

| (b) | Seznam MEL in vse spremembe tega seznama odobri pristojni organ. |
| --- | --- |

(b)

Seznam MEL in vse spremembe tega seznama odobri pristojni organ.

| (c) | Operator spremeni seznam MEL po vsaki veljavni spremembi seznama MMEL v sprejemljivem roku. |
| --- | --- |

(c)

Operator spremeni seznam MEL po vsaki veljavni spremembi seznama MMEL v sprejemljivem roku.

| (d) | Seznam MEL poleg seznama delov opreme vsebuje:






  1. | uvod, vključno z navodili in opredelitvami pojmov za letalske posadke in vzdrževalno osebje, ki uporabljajo seznam MEL; |
| --- | --- | --- |

(d)

Seznam MEL poleg seznama delov opreme vsebuje:

1.

uvod, vključno z navodili in opredelitvami pojmov za letalske posadke in vzdrževalno osebje, ki uporabljajo seznam MEL;

| 2. | status spremembe seznama MMEL, na katerem temelji seznam MEL, in status spremembe seznama MEL; |
| --- | --- |

2.

status spremembe seznama MMEL, na katerem temelji seznam MEL, in status spremembe seznama MEL;

| 3. | področje uporabe, obseg in namen seznama MEL. |
| --- | --- |

3.

področje uporabe, obseg in namen seznama MEL.

| (e) | Operator:






  1. | določi rok za odpravo napake za vsak nedelujoči instrument, del opreme ali funkcijo s seznama MEL. Rok za odpravo napak na seznamu MEL ne sme biti manj omejevalen od ustreznega roka za odpravo napak na seznamu MMEL; |
| --- | --- | --- |

(e)

Operator:

1.

določi rok za odpravo napake za vsak nedelujoči instrument, del opreme ali funkcijo s seznama MEL. Rok za odpravo napak na seznamu MEL ne sme biti manj omejevalen od ustreznega roka za odpravo napak na seznamu MMEL;

| 2. | uvede učinkovit program za odpravo napak; |
| --- | --- |

2.

uvede učinkovit program za odpravo napak;

| 3. | uporablja zrakoplov šele po preteku roka za odpravo napak, navedenega na seznamu MEL, ko:






  (i) | se napaka/okvara odpravi ali |
| --- | --- | --- |

3.

uporablja zrakoplov šele po preteku roka za odpravo napak, navedenega na seznamu MEL, ko:

(i)

se napaka/okvara odpravi ali

| (ii) | se rok za odpravo napak podaljša v skladu z odstavkom (f). |
| --- | --- |

(ii)

se rok za odpravo napak podaljša v skladu z odstavkom (f).

| (f) | Na podlagi odobritve pristojnega organa lahko operator uporabi postopek za enkratno podaljšanje roka za odpravo napak kategorije B, C in D, če:






  1. | je podaljšanje roka za odpravo napak v okviru seznama MMEL za tip zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(f)

Na podlagi odobritve pristojnega organa lahko operator uporabi postopek za enkratno podaljšanje roka za odpravo napak kategorije B, C in D, če:

1.

je podaljšanje roka za odpravo napak v okviru seznama MMEL za tip zrakoplova;

| 2. | podaljšanje roka za odpravo napake ne presega roka za opravo napak s seznama MEL; |
| --- | --- |

2.

podaljšanje roka za odpravo napake ne presega roka za opravo napak s seznama MEL;

| 3. | se podaljšanje roka za odpravo napak ne uporablja kot običajen način za odpravo napak dela opreme MEL in se uporablja le, kadar napake niso bile odpravljene zaradi dogodkov, na katere operator ni imel vpliva; |
| --- | --- |

3.

se podaljšanje roka za odpravo napak ne uporablja kot običajen način za odpravo napak dela opreme MEL in se uporablja le, kadar napake niso bile odpravljene zaradi dogodkov, na katere operator ni imel vpliva;

| 4. | operator pripravi opis posebnih nalog in odgovornosti za nadzorovanje podaljšanj roka; |
| --- | --- |

4.

operator pripravi opis posebnih nalog in odgovornosti za nadzorovanje podaljšanj roka;

| 5. | je pristojni organ obveščen o vseh podaljšanjih veljavnega roka za odpravo napak in |
| --- | --- |

5.

je pristojni organ obveščen o vseh podaljšanjih veljavnega roka za odpravo napak in

| 6. | je oblikovan načrt za odpravo napak ob prvi priložnosti. |
| --- | --- |

6.

je oblikovan načrt za odpravo napak ob prvi priložnosti.

| (g) | Operator določi operativne postopke in postopke vzdrževanja s seznama MEL ob upoštevanju operativnih postopkov in postopkov vzdrževanja s seznama MMEL. Ti postopki so del operatorjevih priročnikov ali seznama MEL. |
| --- | --- |

(g)

Operator določi operativne postopke in postopke vzdrževanja s seznama MEL ob upoštevanju operativnih postopkov in postopkov vzdrževanja s seznama MMEL. Ti postopki so del operatorjevih priročnikov ali seznama MEL.

| (h) | Operator spremeni operativne postopke in postopke vzdrževanja s seznama MEL po vsaki veljavni spremembi operativnih postopkov in postopkov vzdrževanja s seznama MMEL. |
| --- | --- |

(h)

Operator spremeni operativne postopke in postopke vzdrževanja s seznama MEL po vsaki veljavni spremembi operativnih postopkov in postopkov vzdrževanja s seznama MMEL.

| (i) | Razen če ni v seznamu MEL drugače določeno, operator izvaja:






  1. | operativne postopke s seznama MEL med načrtovanjem in/ali izvajanjem operacije z nedelujočim delom opreme, navedenim na seznamu, in |
| --- | --- | --- |

(i)

Razen če ni v seznamu MEL drugače določeno, operator izvaja:

1.

operativne postopke s seznama MEL med načrtovanjem in/ali izvajanjem operacije z nedelujočim delom opreme, navedenim na seznamu, in

| 2. | postopke vzdrževanja s seznama MEL pred izvajanjem operacije z nedelujočim delom opreme, navedenim na seznamu. |
| --- | --- |

2.

postopke vzdrževanja s seznama MEL pred izvajanjem operacije z nedelujočim delom opreme, navedenim na seznamu.

| (j) | Na podlagi posebne odobritve za vsak primer posebej, ki jo da pristojni organ, lahko operator uporablja zrakoplov z nedelujočimi instrumenti, deli opreme ali funkcijami zunaj omejitev seznama MEL, vendar v okviru omejitev seznama MMEL, če:






  1. | zadevni instrumenti, deli opreme ali funkcije spadajo na področje uporabe seznama MMEL, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003; |
| --- | --- | --- |

(j)

Na podlagi posebne odobritve za vsak primer posebej, ki jo da pristojni organ, lahko operator uporablja zrakoplov z nedelujočimi instrumenti, deli opreme ali funkcijami zunaj omejitev seznama MEL, vendar v okviru omejitev seznama MMEL, če:

1.

zadevni instrumenti, deli opreme ali funkcije spadajo na področje uporabe seznama MMEL, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003;

| 2. | se odobritev ne uporablja kot običajen način izvajanja operacij zunaj omejitev odobrenega seznama MEL in se uporablja le, kadar so skladnost s seznamom MEL preprečili dogodki, na katere operator ni imel vpliva; |
| --- | --- |

2.

se odobritev ne uporablja kot običajen način izvajanja operacij zunaj omejitev odobrenega seznama MEL in se uporablja le, kadar so skladnost s seznamom MEL preprečili dogodki, na katere operator ni imel vpliva;

| 3. | operator pripravi opis posebnih nalog in odgovornosti za nadzor operacij zrakoplova, ki deluje na podlagi take odobritve, in |
| --- | --- |

3.

operator pripravi opis posebnih nalog in odgovornosti za nadzor operacij zrakoplova, ki deluje na podlagi take odobritve, in

| 4. | je pripravljen načrt za odpravo napak nedelujočih instrumentov, delov opreme ali funkcij ali za vnovično uporabo zrakoplova v skladu z omejitvami seznama MEL ob prvi priložnosti. |
| --- | --- |

4.

je pripravljen načrt za odpravo napak nedelujočih instrumentov, delov opreme ali funkcij ali za vnovično uporabo zrakoplova v skladu z omejitvami seznama MEL ob prvi priložnosti.

ORO.MLR.110   Dnevnik potovanja

Podatki o zrakoplovu, njegovi posadki in posameznem potovanju se hranijo za vsak let ali vrsto letov v obliki dnevnika potovanja ali enakovrednega dokumenta.

ORO.MLR.115   Vodenje evidenc

| (a) | Evidence o dejavnostih iz ORO.GEN.200 se hranijo najmanj 5 let. |
| --- | --- |

(a)

Evidence o dejavnostih iz ORO.GEN.200 se hranijo najmanj 5 let.

| (b) | Naslednje informacije, ki se uporabljajo za pripravo in izvedbo leta, ter povezana poročila se hranijo 3 mesece:






  1. | operativni načrt leta, če je ustrezno; |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslednje informacije, ki se uporabljajo za pripravo in izvedbo leta, ter povezana poročila se hranijo 3 mesece:

1.

operativni načrt leta, če je ustrezno;

| 2. | dokumentacija NOTAM (obvestilo(-a) pilotu) in AIS (letalske informacijske službe), ki se nanaša na zračno pot, če jo je operator pripravil; |
| --- | --- |

2.

dokumentacija NOTAM (obvestilo(-a) pilotu) in AIS (letalske informacijske službe), ki se nanaša na zračno pot, če jo je operator pripravil;

| 3. | dokumentacija o masi in ravnotežju; |
| --- | --- |

3.

dokumentacija o masi in ravnotežju;

| 4. | obvestilo o posebnem tovoru, vključno s pisnimi informacijami vodji zrakoplova o nevarnem blagu; |
| --- | --- |

4.

obvestilo o posebnem tovoru, vključno s pisnimi informacijami vodji zrakoplova o nevarnem blagu;

| 5. | dnevnik potovanja ali enakovreden dokument in |
| --- | --- |

5.

dnevnik potovanja ali enakovreden dokument in

| 6. | poročilo oziroma poročila o letu, namenjena zapisu vseh dogodkov, za katere vodja zrakoplova meni, da jih je treba sporočiti ali evidentirati. |
| --- | --- |

6.

poročilo oziroma poročila o letu, namenjena zapisu vseh dogodkov, za katere vodja zrakoplova meni, da jih je treba sporočiti ali evidentirati.

| (c) | Evidenca o osebju se hrani za spodaj navedena obdobja:






  Licenca letalske posadke in potrdilo kabinskega osebja | Dokler člani posadke izvajajo privilegije licence ali potrdila za operatorja zrakoplova |
| --- | --- | --- |
| Usposabljanje, preverjanje in usposobljenost članov posadke | 3 leta |
| Evidenca o nedavnih izkušnjah članov posadke | 15 mesecev |
| Usposobljenost članov posadke za zračno pot in letališče/naloge in območje | 3 leta |
| Usposabljanje za nevarno blago, če je ustrezno | 3 leta |
| Evidence o usposabljanju/usposobljenosti za drugo osebje, za katero se zahteva program usposabljanja | Evidenca o zadnjih dveh usposabljanjih |

(c)

Evidenca o osebju se hrani za spodaj navedena obdobja:

Licenca letalske posadke in potrdilo kabinskega osebja

Dokler člani posadke izvajajo privilegije licence ali potrdila za operatorja zrakoplova

Usposabljanje, preverjanje in usposobljenost članov posadke

3 leta

Evidenca o nedavnih izkušnjah članov posadke

15 mesecev

Usposobljenost članov posadke za zračno pot in letališče/naloge in območje

3 leta

Usposabljanje za nevarno blago, če je ustrezno

3 leta

Evidence o usposabljanju/usposobljenosti za drugo osebje, za katero se zahteva program usposabljanja

Evidenca o zadnjih dveh usposabljanjih

| (d) | Operator:






  1. | vodi evidenco o vsem usposabljanju, preverjanju in usposobljenosti vseh članov posadke v skladu z delom ORO in |
| --- | --- | --- |

(d)

Operator:

1.

vodi evidenco o vsem usposabljanju, preverjanju in usposobljenosti vseh članov posadke v skladu z delom ORO in

| 2. | da tako evidenco na zahtevo na voljo zadevnemu članu posadke. |
| --- | --- |

2.

da tako evidenco na zahtevo na voljo zadevnemu članu posadke.

| (e) | Operator hrani informacije, ki se uporabljajo za pripravo in izvedbo leta, in evidenco o usposabljanju osebja, kar velja tudi, če preneha biti operator zadevnega zrakoplova ali delodajalec zadevnega člana posadke, če je to v skladu z roki iz odstavka (c). |
| --- | --- |

(e)

Operator hrani informacije, ki se uporabljajo za pripravo in izvedbo leta, in evidenco o usposabljanju osebja, kar velja tudi, če preneha biti operator zadevnega zrakoplova ali delodajalec zadevnega člana posadke, če je to v skladu z roki iz odstavka (c).

| (f) | Če član posadke postane član posadke pri drugem operatorju, operator da evidenco člana posadke na voljo novemu operatorju, če je to v skladu z roki iz odstavka (c). |
| --- | --- |

(f)

Če član posadke postane član posadke pri drugem operatorju, operator da evidenco člana posadke na voljo novemu operatorju, če je to v skladu z roki iz odstavka (c).

PODDEL SEC

VARNOST

ORO.SEC.100.A   Varnost v pilotski kabini

| (a) | Na letalu, na katerem ima pilotska kabina vrata, je mogoče ta vrata zakleniti, zagotovi pa se način, kako lahko kabinsko osebje obvesti letalsko posadko v primeru sumljive dejavnosti ali kršitve varnosti v potniški kabini. |
| --- | --- |

(a)

Na letalu, na katerem ima pilotska kabina vrata, je mogoče ta vrata zakleniti, zagotovi pa se način, kako lahko kabinsko osebje obvesti letalsko posadko v primeru sumljive dejavnosti ali kršitve varnosti v potniški kabini.

| (b) | Vsa potniška letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 45 500 kg ali z MOPSC nad 60, ki se uporabljajo za komercialni prevoz potnikov, so opremljena z odobrenimi vrati pilotske kabine, ki se lahko zaklenejo ali odklenejo z vsakega pilotskega mesta in so oblikovana tako, da izpolnjujejo veljavne zahteve glede plovnosti. |
| --- | --- |

(b)

Vsa potniška letala z največjo potrjeno vzletno maso nad 45 500 kg ali z MOPSC nad 60, ki se uporabljajo za komercialni prevoz potnikov, so opremljena z odobrenimi vrati pilotske kabine, ki se lahko zaklenejo ali odklenejo z vsakega pilotskega mesta in so oblikovana tako, da izpolnjujejo veljavne zahteve glede plovnosti.

| (c) | Na vseh letalih, ki so v skladu s točko (b) zgoraj opremljena z vrati pilotske kabine:






  1. | se ta vrata zaprejo pred zagonom motorjev za vzlet in so zaklenjena, ko to zahtevajo varnostni postopki ali vodja zrakoplova, dokler se motorji po pristanku ne zaustavijo, razen če morajo pooblaščene osebe vstopiti ali izstopiti v skladu z nacionalnim programom varnosti v civilnem letalstvu, in |
| --- | --- | --- |

(c)

Na vseh letalih, ki so v skladu s točko (b) zgoraj opremljena z vrati pilotske kabine:

1.

se ta vrata zaprejo pred zagonom motorjev za vzlet in so zaklenjena, ko to zahtevajo varnostni postopki ali vodja zrakoplova, dokler se motorji po pristanku ne zaustavijo, razen če morajo pooblaščene osebe vstopiti ali izstopiti v skladu z nacionalnim programom varnosti v civilnem letalstvu, in

| 2. | zagotovijo se načini za opazovanje celotnega območja okrog vrat zunaj pilotske kabine z vsakega pilotskega sedeža, če je treba prepoznati osebe, ki prosijo za vstop, in odkriti sumljivo vedenje ali potencialno nevarnost. |
| --- | --- |

2.

zagotovijo se načini za opazovanje celotnega območja okrog vrat zunaj pilotske kabine z vsakega pilotskega sedeža, če je treba prepoznati osebe, ki prosijo za vstop, in odkriti sumljivo vedenje ali potencialno nevarnost.

ORO.SEC.100.H   Varnost v pilotski kabini

Na helikopterju, ki se uporablja za prevoz potnikov in na katerem ima pilotska kabina vrata, je ta vrata mogoče zakleniti iz pilotske kabine in tako preprečiti nedovoljen vstop.

PODDEL FC

LETALSKA POSADKA

ORO.FC.005   Obseg

Ta poddel, v katerem so določene zahteve, ki jih mora operator, ki izvaja operacije komercialnega zračnega prevoza, izpolnjevati v zvezi z usposabljanjem, izkušnjami in usposobljenostjo letalske posadke.

ORO.FC.100   Sestava letalske posadke

| (a) | Sestava letalske posadke in število članov letalske posadke na mestih, določenih za letalsko posadko, nista manjša od minimuma iz letalskega priročnika zrakoplova ali operativnih omejitev, predpisanih za zrakoplov. |
| --- | --- |

(a)

Sestava letalske posadke in število članov letalske posadke na mestih, določenih za letalsko posadko, nista manjša od minimuma iz letalskega priročnika zrakoplova ali operativnih omejitev, predpisanih za zrakoplov.

| (b) | Letalska posadka vključuje dodatne člane letalske posadke, če to zahteva vrsta operacije, in se ne zmanjša pod število iz operativnega priročnika. |
| --- | --- |

(b)

Letalska posadka vključuje dodatne člane letalske posadke, če to zahteva vrsta operacije, in se ne zmanjša pod število iz operativnega priročnika.

| (c) | Vsi člani letalske posadke imajo licenco in ratinge, ki so izdani ali sprejeti v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1178/2011 (6) in ustrezajo nalogam, ki so jim dodeljene. |
| --- | --- |

(c)

Vsi člani letalske posadke imajo licenco in ratinge, ki so izdani ali sprejeti v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1178/2011 (6) in ustrezajo nalogam, ki so jim dodeljene.

| (d) | Člana letalske posadke lahko pri izvajanju njegovih nalog pri krmilu zamenja drug ustrezno usposobljen član letalske posadke. |
| --- | --- |

(d)

Člana letalske posadke lahko pri izvajanju njegovih nalog pri krmilu zamenja drug ustrezno usposobljen član letalske posadke.

| (e) | Operator pri najemu storitev članov letalskih posadk, ki delajo v samostojnem poklicu ali s krajšim delovnim časom, preveri, ali so izpolnjene vse veljavne zahteve tega poddela in ustrezni elementi Priloge I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011, vključno z zahtevami glede nedavnih izkušenj, ob upoštevanju vseh storitev, ki jih je član letalske posadke opravil za drugega operatorja oziroma operatorje, da se opredelijo zlasti:






  1. | skupno število tipov ali različic zrakoplovov, na katerih lahko dela član letalske posadke, in |
| --- | --- | --- |

(e)

Operator pri najemu storitev članov letalskih posadk, ki delajo v samostojnem poklicu ali s krajšim delovnim časom, preveri, ali so izpolnjene vse veljavne zahteve tega poddela in ustrezni elementi Priloge I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011, vključno z zahtevami glede nedavnih izkušenj, ob upoštevanju vseh storitev, ki jih je član letalske posadke opravil za drugega operatorja oziroma operatorje, da se opredelijo zlasti:

1.

skupno število tipov ali različic zrakoplovov, na katerih lahko dela član letalske posadke, in

| 2. | veljavne omejitve trajanja letov in delovnega časa ter zahtevani čas počitka. |
| --- | --- |

2.

veljavne omejitve trajanja letov in delovnega časa ter zahtevani čas počitka.

ORO.FC.105   Imenovanje za vodjo zrakoplova

| (a) | Operator v skladu s točko 8.e Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 enega izmed pilotov iz letalske posadke, usposobljenega za vodjo zrakoplova v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011, imenuje za vodjo zrakoplova. |
| --- | --- |

(a)

Operator v skladu s točko 8.e Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 enega izmed pilotov iz letalske posadke, usposobljenega za vodjo zrakoplova v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011, imenuje za vodjo zrakoplova.

| (b) | Operator imenuje člana letalske posadke za vodjo zrakoplova le, če ima ta:






  1. | najnižjo zahtevano raven izkušenj, navedeno v operativnem priročniku; |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator imenuje člana letalske posadke za vodjo zrakoplova le, če ima ta:

1.

najnižjo zahtevano raven izkušenj, navedeno v operativnem priročniku;

| 2. | ustrezno znanje o zračni poti ali območju, predvidenem za let, ter letališčih, vključno z nadomestnimi letališči, zmogljivostih in postopkih, ki se bodo uporabljali; |
| --- | --- |

2.

ustrezno znanje o zračni poti ali območju, predvidenem za let, ter letališčih, vključno z nadomestnimi letališči, zmogljivostih in postopkih, ki se bodo uporabljali;

| 3. | pri operacijah z veččlanskimi posadkami v primeru napredovanja iz kopilota v vodjo zrakoplova pri operatorju opravljen ustrezen tečaj poveljevanja. |
| --- | --- |

3.

pri operacijah z veččlanskimi posadkami v primeru napredovanja iz kopilota v vodjo zrakoplova pri operatorju opravljen ustrezen tečaj poveljevanja.

| (c) | Vodja zrakoplova ali pilot, na katerega se lahko prenese vodenje leta, ima opravljeno začetno seznanitveno usposabljanje o zračni poti ali območju, predvidenem za let, ter letališčih, zmogljivostih in postopkih, ki se bodo uporabljali. To znanje o zračni poti/območju in letališču se ohranja z letenjem na zračni poti ali območju ali do letališča vsaj enkrat v 12-mesečnem obdobju. |
| --- | --- |

(c)

Vodja zrakoplova ali pilot, na katerega se lahko prenese vodenje leta, ima opravljeno začetno seznanitveno usposabljanje o zračni poti ali območju, predvidenem za let, ter letališčih, zmogljivostih in postopkih, ki se bodo uporabljali. To znanje o zračni poti/območju in letališču se ohranja z letenjem na zračni poti ali območju ali do letališča vsaj enkrat v 12-mesečnem obdobju.

| (d) | Pri letalih razreda zmogljivosti B, ki se uporabljajo za dnevne operacije komercialnega zračnega prevoza po pravilih vizualnega letenja (VFR), se odstavek (c) ne uporablja. |
| --- | --- |

(d)

Pri letalih razreda zmogljivosti B, ki se uporabljajo za dnevne operacije komercialnega zračnega prevoza po pravilih vizualnega letenja (VFR), se odstavek (c) ne uporablja.

ORO.FC.110   Inženir leta

Če je v zasnovo letala vgrajeno ločeno mesto za inženirja leta, letalska posadka vključuje enega člana posadke, ki je ustrezno usposobljen v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi.

ORO.FC.115   Usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini (CRM)

| (a) | Član letalske posadke pred začetkom delovanja opravi usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini (CRM), ki ustreza njegovi vlogi v posadki, kot je navedeno v operativnem priročniku. |
| --- | --- |

(a)

Član letalske posadke pred začetkom delovanja opravi usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini (CRM), ki ustreza njegovi vlogi v posadki, kot je navedeno v operativnem priročniku.

| (b) | Elementi usposabljanja za CRM se vključijo v usposabljanje in periodično usposabljanje o tipu ali razredu zrakoplova ter tečaj poveljevanja. |
| --- | --- |

(b)

Elementi usposabljanja za CRM se vključijo v usposabljanje in periodično usposabljanje o tipu ali razredu zrakoplova ter tečaj poveljevanja.

ORO.FC.120   Preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator

| (a) | Pri letalskih ali helikopterskih operacijah član letalske posadke pred začetkom izvajanja nenadzorovanih linijskih letov opravi tečaj preusmeritvenega usposabljanja, ki ga zagotovi operator:






  1. | če se preusmeri na zrakoplov, za katerega se zahteva nov rating za tip ali razred; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pri letalskih ali helikopterskih operacijah član letalske posadke pred začetkom izvajanja nenadzorovanih linijskih letov opravi tečaj preusmeritvenega usposabljanja, ki ga zagotovi operator:

1.

če se preusmeri na zrakoplov, za katerega se zahteva nov rating za tip ali razred;

| 2. | če se pridruži operatorju. |
| --- | --- |

2.

če se pridruži operatorju.

| (b) | Tečaj preusmeritvenega usposabljanja, ki ga zagotovi operator, vključuje usposabljanje o opremi, nameščeni na zrakoplovu, kot je ustrezno za vloge članov letalske posadke. |
| --- | --- |

(b)

Tečaj preusmeritvenega usposabljanja, ki ga zagotovi operator, vključuje usposabljanje o opremi, nameščeni na zrakoplovu, kot je ustrezno za vloge članov letalske posadke.

ORO.FC.125   Izobraževanje o razlikah in seznanitveno usposabljanje

| (a) | Člani letalske posadke opravijo izobraževanje o razlikah ali seznanitveno usposabljanje, kadar je to potrebno v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011 in pri spremembi opreme ali postopkov, ki zahteva dodatno znanje o tipih ali različicah, ki jih trenutno upravljajo. |
| --- | --- |

(a)

Člani letalske posadke opravijo izobraževanje o razlikah ali seznanitveno usposabljanje, kadar je to potrebno v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011 in pri spremembi opreme ali postopkov, ki zahteva dodatno znanje o tipih ali različicah, ki jih trenutno upravljajo.

| (b) | V operativnem priročniku je navedeno, kdaj se zahtevata takšno izobraževanje o razlikah ali seznanitveno usposabljanje. |
| --- | --- |

(b)

V operativnem priročniku je navedeno, kdaj se zahtevata takšno izobraževanje o razlikah ali seznanitveno usposabljanje.

ORO.FC.130   Periodično usposabljanje in preverjanje

| (a) | Vsak član letalske posadke opravi redno letno usposabljanje med letom in na tleh, ki ustreza tipu ali različici zrakoplova, na katerem dela, vključno z usposabljanjem o razmestitvi in uporabi vse reševalne in varnostne opreme na zrakoplovu. |
| --- | --- |

(a)

Vsak član letalske posadke opravi redno letno usposabljanje med letom in na tleh, ki ustreza tipu ali različici zrakoplova, na katerem dela, vključno z usposabljanjem o razmestitvi in uporabi vse reševalne in varnostne opreme na zrakoplovu.

| (b) | Vsak član letalske posadke opravi redno preverjanje, da dokaže usposobljenost za izvajanje običajnih in neobičajnih postopkih ter postopkov v sili. |
| --- | --- |

(b)

Vsak član letalske posadke opravi redno preverjanje, da dokaže usposobljenost za izvajanje običajnih in neobičajnih postopkih ter postopkov v sili.

ORO.FC.135   Usposobljenost pilota za delo na katerem koli pilotovem sedežu

Člani letalske posadke, ki se jim lahko dodeli delo na katerem koli pilotovem sedežu, opravijo ustrezno usposabljanje in preverjanje, kot je navedeno v operativnem priročniku.

ORO.FC.140   Operacije na več kot enem tipu ali različici

| (a) | Člani letalske posadke, ki upravljajo več kot en tip ali različico zrakoplova, izpolnjujejo zahteve iz tega poddela za vsak tip ali različico, če niso v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, za ustrezne tipe ali različice opredeljene kreditne točke, povezane z zahtevami za usposabljanje, preverjanje in nedavne izkušnje. |
| --- | --- |

(a)

Člani letalske posadke, ki upravljajo več kot en tip ali različico zrakoplova, izpolnjujejo zahteve iz tega poddela za vsak tip ali različico, če niso v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, za ustrezne tipe ali različice opredeljene kreditne točke, povezane z zahtevami za usposabljanje, preverjanje in nedavne izkušnje.

| (b) | Ustrezni postopki in/ali operativne omejitve se za vsako operacijo na več kot enem tipu ali različici navedejo v operativnem priročniku. |
| --- | --- |

(b)

Ustrezni postopki in/ali operativne omejitve se za vsako operacijo na več kot enem tipu ali različici navedejo v operativnem priročniku.

ORO.FC.145   Zagotavljanje usposabljanja

| (a) | Celotno usposabljanje, ki se zahteva v tem poddelu:






  1. | se izvaja skladu s programi in učnimi načrti usposabljanja, ki jih operator določi v operativnem priročniku; |
| --- | --- | --- |

(a)

Celotno usposabljanje, ki se zahteva v tem poddelu:

1.

se izvaja skladu s programi in učnimi načrti usposabljanja, ki jih operator določi v operativnem priročniku;

| 2. | izvaja ustrezno usposobljeno osebje. Pri usposabljanju za letenje in simulacijo letenja ter preverjanju take usposobljenosti je osebje, ki zagotavlja usposabljanje in opravlja preverjanja, usposobljeno v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011. |
| --- | --- |

2.

izvaja ustrezno usposobljeno osebje. Pri usposabljanju za letenje in simulacijo letenja ter preverjanju take usposobljenosti je osebje, ki zagotavlja usposabljanje in opravlja preverjanja, usposobljeno v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011.

| (b) | Operator pri določanju programov in učnih načrtov usposabljanja vključi obvezne elemente za zadevni tip, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003. |
| --- | --- |

(b)

Operator pri določanju programov in učnih načrtov usposabljanja vključi obvezne elemente za zadevni tip, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003.

| (c) | Programe usposabljanja in preverjanja, vključno z učnimi načrti in uporabo posameznih simulacijskih naprav za usposabljanje (FSTD), odobri pristojni organ. |
| --- | --- |

(c)

Programe usposabljanja in preverjanja, vključno z učnimi načrti in uporabo posameznih simulacijskih naprav za usposabljanje (FSTD), odobri pristojni organ.

| (d) | Naprava FSTD je kar najboljši približek zrakoplova, ki ga uporablja operator. Razlike med napravo FSTD in zrakoplovom se opišejo in obravnavajo na informativnem sestanku ali usposabljanju, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(d)

Naprava FSTD je kar najboljši približek zrakoplova, ki ga uporablja operator. Razlike med napravo FSTD in zrakoplovom se opišejo in obravnavajo na informativnem sestanku ali usposabljanju, kot je ustrezno.

| (e) | Operator vzpostavi sistem za ustrezno spremljanje sprememb naprave FSTD in zagotavljanje, da te spremembe ne vplivajo na ustreznost programov usposabljanja. |
| --- | --- |

(e)

Operator vzpostavi sistem za ustrezno spremljanje sprememb naprave FSTD in zagotavljanje, da te spremembe ne vplivajo na ustreznost programov usposabljanja.

ORO.FC.200   Sestava letalske posadke

| (a) | V letalski posadki je največ en neizkušen član letalske posadke. |
| --- | --- |

(a)

V letalski posadki je največ en neizkušen član letalske posadke.

| (b) | Vodja zrakoplova lahko vodenje leta zaupa drugemu pilotu, ki je ustrezno usposobljen v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011, če so izpolnjene zahteve iz ORO.FC.105(b)(1), (b)(2) in (c). |
| --- | --- |

(b)

Vodja zrakoplova lahko vodenje leta zaupa drugemu pilotu, ki je ustrezno usposobljen v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011, če so izpolnjene zahteve iz ORO.FC.105(b)(1), (b)(2) in (c).

| (c) | Posebne zahteve za letalske operacije po pravilih instrumentalnega letenja (IFR) ali ponoči.






  1. | Za vsa turbopropelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in vsa turboreaktivna letala sta v letalski posadki najmanj dva pilota. |
| --- | --- | --- |

(c)

Posebne zahteve za letalske operacije po pravilih instrumentalnega letenja (IFR) ali ponoči.

1.

Za vsa turbopropelerska letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in vsa turboreaktivna letala sta v letalski posadki najmanj dva pilota.

| 2. | Letala, razen letal iz pododstavka (c)(1), upravlja posadka, sestavljena iz vsaj dveh pilotov, lahko pa jih upravlja en pilot, če so izpolnjene zahteve iz ORO.FC.202. |
| --- | --- |

2.

Letala, razen letal iz pododstavka (c)(1), upravlja posadka, sestavljena iz vsaj dveh pilotov, lahko pa jih upravlja en pilot, če so izpolnjene zahteve iz ORO.FC.202.

| (d) | Posebne zahteve za helikopterske operacije.






  1. | Za vse operacije helikopterjev z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 in za operacije po pravilih IFR s helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet:






  (i) | letalsko posadko sestavljata najmanj dva pilota; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Posebne zahteve za helikopterske operacije.

1.

Za vse operacije helikopterjev z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 in za operacije po pravilih IFR s helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet:

(i)

letalsko posadko sestavljata najmanj dva pilota;

| (ii) | ima vodja zrakoplova licenco prometnega pilota (helikopter) (ATPL(H)) z instrumentalnim ratingom, izdanim v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011. |
| --- | --- |

(ii)

ima vodja zrakoplova licenco prometnega pilota (helikopter) (ATPL(H)) z instrumentalnim ratingom, izdanim v skladu s Prilogo I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011.

| 2. | Operacije, ki niso zajete v pododstavku (d)(1), lahko upravlja en pilot po pravilih IFR ali ponoči, če so izpolnjene zahteve iz ORO.FC.202. |
| --- | --- |

2.

Operacije, ki niso zajete v pododstavku (d)(1), lahko upravlja en pilot po pravilih IFR ali ponoči, če so izpolnjene zahteve iz ORO.FC.202.

ORO.FC.A.201   Zamenjava članov letalske posadke med letom

| (a) | Vodja zrakoplova lahko izvajanje leta prenese na:






  1. | drugega usposobljenega vodjo zrakoplova ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Vodja zrakoplova lahko izvajanje leta prenese na:

1.

drugega usposobljenega vodjo zrakoplova ali

| 2. | samo pri operacijah nad nivojem letenja (FL) 200 na pilota, ki izpolnjuje naslednje zahteve glede minimalne usposobljenosti:






  (i) | licenca prometnega pilota (ATPL); |
| --- | --- | --- |

2.

samo pri operacijah nad nivojem letenja (FL) 200 na pilota, ki izpolnjuje naslednje zahteve glede minimalne usposobljenosti:

(i)

licenca prometnega pilota (ATPL);

| (ii) | preusmeritveno usposabljanje in preverjanje, vključno z usposabljanjem za rating za tip, v skladu z ORO.FC.220; |
| --- | --- |

(ii)

preusmeritveno usposabljanje in preverjanje, vključno z usposabljanjem za rating za tip, v skladu z ORO.FC.220;

| (iii) | vsa periodična usposabljanja in preverjanja v skladu z ORO.FC.230 in ORO.FC.240; |
| --- | --- |

(iii)

vsa periodična usposabljanja in preverjanja v skladu z ORO.FC.230 in ORO.FC.240;

| (iv) | usposobljenost za zračno pot/območje in letališče v skladu z ORO.FC.105. |
| --- | --- |

(iv)

usposobljenost za zračno pot/območje in letališče v skladu z ORO.FC.105.

| (b) | Kopilota lahko zamenja:






  1. | drug ustrezno usposobljen pilot; |
| --- | --- | --- |

(b)

Kopilota lahko zamenja:

1.

drug ustrezno usposobljen pilot;

| 2. | samo pri operacijah nad 200 FL nadomestni kopilot pri križarjenju, ki izpolnjuje naslednje zahteve glede minimalne usposobljenosti:






  (i) | veljavna licenca poklicnega pilota (CPL) z instrumentalnim ratingom; |
| --- | --- | --- |

2.

samo pri operacijah nad 200 FL nadomestni kopilot pri križarjenju, ki izpolnjuje naslednje zahteve glede minimalne usposobljenosti:

(i)

veljavna licenca poklicnega pilota (CPL) z instrumentalnim ratingom;

| (ii) | preusmeritveno usposabljanje in preverjanje, vključno z usposabljanjem za rating za tip, v skladu z ORO.FC.220, razen zahteve za usposabljanje za vzlet in pristanek; |
| --- | --- |

(ii)

preusmeritveno usposabljanje in preverjanje, vključno z usposabljanjem za rating za tip, v skladu z ORO.FC.220, razen zahteve za usposabljanje za vzlet in pristanek;

| (iii) | vsa periodična usposabljanja in preverjanja v skladu z ORO.FC.230, razen zahteve za usposabljanje za vzlet in pristanek. |
| --- | --- |

(iii)

vsa periodična usposabljanja in preverjanja v skladu z ORO.FC.230, razen zahteve za usposabljanje za vzlet in pristanek.

| (c) | Inženirja leta lahko med letom nadomesti član posadke, ki je ustrezno usposobljen v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

(c)

Inženirja leta lahko med letom nadomesti član posadke, ki je ustrezno usposobljen v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi.

ORO.FC.202   Operacije z enim pilotom po pravilih IFR ali ponoči

Za letenje po pravilih IFR ali ponoči z minimalno letalsko posadko, ki jo sestavlja en pilot, kot je predvideno v ORO.FC.200(c)(2) in (d)(2), so izpolnjene naslednje zahteve:

| (a) | operator v operativni priročnik vključi program pilotovega preusmeritvenega in periodičnega usposabljanja, ki vključuje dodatne zahteve za operacije z enim pilotom. Pilot je opravil usposabljanje o postopkih operatorja, zlasti glede:






  1. | upravljanja motorjev in ravnanja v sili; |
| --- | --- | --- |

(a)

operator v operativni priročnik vključi program pilotovega preusmeritvenega in periodičnega usposabljanja, ki vključuje dodatne zahteve za operacije z enim pilotom. Pilot je opravil usposabljanje o postopkih operatorja, zlasti glede:

1.

upravljanja motorjev in ravnanja v sili;

| 2. | uporabe običajnega in neobičajnega kontrolnega seznama in kontrolnega seznama za preverjanje v sili; |
| --- | --- |

2.

uporabe običajnega in neobičajnega kontrolnega seznama in kontrolnega seznama za preverjanje v sili;

| 3. | sporazumevanja s kontrolo zračnega prometa (KZP); |
| --- | --- |

3.

sporazumevanja s kontrolo zračnega prometa (KZP);

| 4. | odletnih in priletnih postopkov; |
| --- | --- |

4.

odletnih in priletnih postopkov;

| 5. | upravljanja avtopilota, če je ustrezno; |
| --- | --- |

5.

upravljanja avtopilota, če je ustrezno;

| 6. | uporabe poenostavljene dokumentacije med letom; |
| --- | --- |

6.

uporabe poenostavljene dokumentacije med letom;

| 7. | skupnega dela v pilotski kabini z enim pilotom; |
| --- | --- |

7.

skupnega dela v pilotski kabini z enim pilotom;

| (b) | periodična preverjanja iz ORO.FC.230 izvede kot edini pilot na ustreznem tipu ali razredu zrakoplova v reprezentativnem okolju za operacije; |
| --- | --- |

(b)

periodična preverjanja iz ORO.FC.230 izvede kot edini pilot na ustreznem tipu ali razredu zrakoplova v reprezentativnem okolju za operacije;

| (c) | v zvezi z letalskimi operacijami po pravilih IFR ima pilot naslednje izkušnje:






  1. | najmanj 50 ur letenja po pravilih IFR na ustreznem tipu ali razredu letala, od tega deset ur kot vodja zrakoplova, in |
| --- | --- | --- |

(c)

v zvezi z letalskimi operacijami po pravilih IFR ima pilot naslednje izkušnje:

1.

najmanj 50 ur letenja po pravilih IFR na ustreznem tipu ali razredu letala, od tega deset ur kot vodja zrakoplova, in

| 2. | v zadnjih 90 dneh je na ustreznem tipu ali razredu letala opravil:






  (i) | pet letov po pravilih IFR, vključno s tremi instrumentalnimi prileti, kot edini pilot ali |
| --- | --- | --- |

2.

v zadnjih 90 dneh je na ustreznem tipu ali razredu letala opravil:

(i)

pet letov po pravilih IFR, vključno s tremi instrumentalnimi prileti, kot edini pilot ali

| (ii) | preveritev instrumentalnega prileta po pravilih IFR; |
| --- | --- |

(ii)

preveritev instrumentalnega prileta po pravilih IFR;

| (d) | v zvezi z nočnimi letalskimi operacijami ima pilot naslednje izkušnje:






  1. | najmanj 15 ur nočnega letenja, ki jih je mogoče vključiti v 50 ur letenja po pravilih IFR iz pododstavka (c)(1), in |
| --- | --- | --- |

(d)

v zvezi z nočnimi letalskimi operacijami ima pilot naslednje izkušnje:

1.

najmanj 15 ur nočnega letenja, ki jih je mogoče vključiti v 50 ur letenja po pravilih IFR iz pododstavka (c)(1), in

| 2. | v zadnjih 90 dneh je na ustreznem tipu ali razredu letala ponoči opravil:






  (i) | kot edini pilot tri vzlete in prilete ali |
| --- | --- | --- |

2.

v zadnjih 90 dneh je na ustreznem tipu ali razredu letala ponoči opravil:

(i)

kot edini pilot tri vzlete in prilete ali

| (ii) | preveritev vzleta in prileta; |
| --- | --- |

(ii)

preveritev vzleta in prileta;

| (e) | v zvezi s helikopterskimi operacijami po pravilih IFR ima pilot naslednje izkušnje:






  1. | skupaj 25 ur letenja po pravilih IFR v ustreznem operativnem okolju in |
| --- | --- | --- |

(e)

v zvezi s helikopterskimi operacijami po pravilih IFR ima pilot naslednje izkušnje:

1.

skupaj 25 ur letenja po pravilih IFR v ustreznem operativnem okolju in

| 2. | 25 ur letenja kot edini pilot na določenem tipu helikopterja, ki je odobren za operacije z enim pilotom po pravilih IFR, od tega je 10 ur mogoče leteti pod nadzorom, vključno s petimi sektorji linijskega letenja po pravilih IFR pod nadzorom po postopkih za enega pilota, in |
| --- | --- |

2.

25 ur letenja kot edini pilot na določenem tipu helikopterja, ki je odobren za operacije z enim pilotom po pravilih IFR, od tega je 10 ur mogoče leteti pod nadzorom, vključno s petimi sektorji linijskega letenja po pravilih IFR pod nadzorom po postopkih za enega pilota, in

| 3. | v zadnjih 90 dneh je opravil:






  (i) | pet letov po pravilih IFR kot edini pilot, vključno s tremi instrumentalnimi prileti, opravljenimi s helikopterjem, ki je odobren za ta namen, ali |
| --- | --- | --- |

3.

v zadnjih 90 dneh je opravil:

(i)

pet letov po pravilih IFR kot edini pilot, vključno s tremi instrumentalnimi prileti, opravljenimi s helikopterjem, ki je odobren za ta namen, ali

| (ii) | preveritev instrumentalnega prileta po pravilih IFR kot edini pilot na ustreznem tipu helikopterja, napravi za usposabljanje za letenje (FTD) ali simulatorju letenja (FFS). |
| --- | --- |

(ii)

preveritev instrumentalnega prileta po pravilih IFR kot edini pilot na ustreznem tipu helikopterja, napravi za usposabljanje za letenje (FTD) ali simulatorju letenja (FFS).

ORO.FC.205   Tečaj poveljevanja

| (a) | Tečaj poveljevanja v zvezi z letalskimi in helikopterskimi operacijami vključuje vsaj naslednje elemente:






  1. | usposabljanje na simulacijski napravi za usposabljanje (FSTD), vključno z usposabljanjem za linijsko letenje (LOFT) in/ali usposabljanjem med letom; |
| --- | --- | --- |

(a)

Tečaj poveljevanja v zvezi z letalskimi in helikopterskimi operacijami vključuje vsaj naslednje elemente:

1.

usposabljanje na simulacijski napravi za usposabljanje (FSTD), vključno z usposabljanjem za linijsko letenje (LOFT) in/ali usposabljanjem med letom;

| 2. | preverjanje strokovnosti za vodjo zrakoplova, ki ga zagotovi operator; |
| --- | --- |

2.

preverjanje strokovnosti za vodjo zrakoplova, ki ga zagotovi operator;

| 3. | usposabljanje o odgovornostih vodje zrakoplova; |
| --- | --- |

3.

usposabljanje o odgovornostih vodje zrakoplova;

| 4. | linijsko usposabljanje s poveljevanjem pod nadzorom za najmanj:






  (i) | 10 sektorjev letenja pri letalih in |
| --- | --- | --- |

4.

linijsko usposabljanje s poveljevanjem pod nadzorom za najmanj:

(i)

10 sektorjev letenja pri letalih in

| (ii) | 10 ur, vključno z najmanj 10 sektorji letenja, pri helikopterjih; |
| --- | --- |

(ii)

10 ur, vključno z najmanj 10 sektorji letenja, pri helikopterjih;

| 5. | opravljeno linijsko preverjanje vodje zrakoplova in prikaz ustreznega znanja o zračni poti ali območju, predvidenem za let, ter letališčih, vključno z nadomestnimi letališči, zmogljivostih in postopkih, ki se bodo uporabljali, in |
| --- | --- |

5.

opravljeno linijsko preverjanje vodje zrakoplova in prikaz ustreznega znanja o zračni poti ali območju, predvidenem za let, ter letališčih, vključno z nadomestnimi letališči, zmogljivostih in postopkih, ki se bodo uporabljali, in

| 6. | usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini. |
| --- | --- |

6.

usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini.

ORO.FC.215   Začetno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini, ki ga zagotovi operator

| (a) | Član letalske posadke mora pred začetkom nenadzorovanega linijskega letenja opraviti začetno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini (CRM). |
| --- | --- |

(a)

Član letalske posadke mora pred začetkom nenadzorovanega linijskega letenja opraviti začetno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini (CRM).

| (b) | Začetno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini mora izvajati najmanj en ustrezno usposobljen vodja tovrstnega usposabljanja, ki mu lahko pri obravnavanju posebnih področij pomagajo strokovnjaki. |
| --- | --- |

(b)

Začetno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini mora izvajati najmanj en ustrezno usposobljen vodja tovrstnega usposabljanja, ki mu lahko pri obravnavanju posebnih področij pomagajo strokovnjaki.

| (c) | Če član letalske posadke še ni opravil teoretičnega usposabljanja v zvezi s človeškimi dejavniki do ravni ATPL, mora pred začetnim usposabljanjem za skupno delo v pilotski kabini ali skupaj z njim opraviti teoretični tečaj, ki ga zagotovi operator in temelji na učnem načrtu o zmogljivostih in omejitvah človeškega delovanja za ATPL, kot je določeno v Prilogi I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011. |
| --- | --- |

(c)

Če član letalske posadke še ni opravil teoretičnega usposabljanja v zvezi s človeškimi dejavniki do ravni ATPL, mora pred začetnim usposabljanjem za skupno delo v pilotski kabini ali skupaj z njim opraviti teoretični tečaj, ki ga zagotovi operator in temelji na učnem načrtu o zmogljivostih in omejitvah človeškega delovanja za ATPL, kot je določeno v Prilogi I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011.

ORO.FC.220   Preusmeritveno usposabljanje in preverjanje, ki ju zagotovi operator

| (a) | Usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini je vključeno v preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator. |
| --- | --- |

(a)

Usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini je vključeno v preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator.

| (b) | Potem ko član letalske posadke začne obiskovati preusmeritveni tečaj, ki ga zagotovi operator, se mu delo na drugem tipu ali razredu zrakoplova ne sme dodeliti, dokler ne opravi tečaja. Člani posadke, ki upravljajo le letala razreda zmogljivosti B, so lahko med preusmeritvenimi tečaji dodeljeni letom na drugih tipih letal zmogljivosti razreda B v obsegu, ki je potreben za ohranjanje operacije. |
| --- | --- |

(b)

Potem ko član letalske posadke začne obiskovati preusmeritveni tečaj, ki ga zagotovi operator, se mu delo na drugem tipu ali razredu zrakoplova ne sme dodeliti, dokler ne opravi tečaja. Člani posadke, ki upravljajo le letala razreda zmogljivosti B, so lahko med preusmeritvenimi tečaji dodeljeni letom na drugih tipih letal zmogljivosti razreda B v obsegu, ki je potreben za ohranjanje operacije.

| (c) | Obseg usposabljanja, ki ga član letalske posadke potrebuje za preusmeritveni tečaj, ki ga zagotovi operator, se določi v skladu s standardi usposobljenosti in izkušenj iz operativnega priročnika, ob upoštevanju predhodnega usposabljanja in izkušenj člana letalske posadke. |
| --- | --- |

(c)

Obseg usposabljanja, ki ga član letalske posadke potrebuje za preusmeritveni tečaj, ki ga zagotovi operator, se določi v skladu s standardi usposobljenosti in izkušenj iz operativnega priročnika, ob upoštevanju predhodnega usposabljanja in izkušenj člana letalske posadke.

| (d) | Član letalske posadke opravi:






  1. | preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, ter usposabljanje za uporabo reševalne in varnostne opreme in preverjanje take usposobljenosti, preden začne izvajati linijsko letenje pod nadzorom (LIFUS); |
| --- | --- | --- |

(d)

Član letalske posadke opravi:

1.

preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, ter usposabljanje za uporabo reševalne in varnostne opreme in preverjanje take usposobljenosti, preden začne izvajati linijsko letenje pod nadzorom (LIFUS);

| 2. | linijsko preverjanje ob koncu linijskega letenja pod nadzorom. V zvezi z letali razreda zmogljivosti B se lahko linijsko letenje pod nadzorom (LIFUS) izvaja na katerem koli letalu iz ustreznega razreda. |
| --- | --- |

2.

linijsko preverjanje ob koncu linijskega letenja pod nadzorom. V zvezi z letali razreda zmogljivosti B se lahko linijsko letenje pod nadzorom (LIFUS) izvaja na katerem koli letalu iz ustreznega razreda.

| (e) | Pri letalih piloti, ki jim je bil izdan rating tipa na podlagi tečaja brez opravljenih ur letenja (Zero Flight Time Training, ZFTT):






  1. | začnejo linijsko letenje pod nadzorom najpozneje v 21 dneh po končanem preskusu usposobljenosti ali ustreznem usposabljanju, ki ga zagotovi operator. Vsebina takega usposabljanja je opisana v operativnem priročniku; |
| --- | --- | --- |

(e)

Pri letalih piloti, ki jim je bil izdan rating tipa na podlagi tečaja brez opravljenih ur letenja (Zero Flight Time Training, ZFTT):

1.

začnejo linijsko letenje pod nadzorom najpozneje v 21 dneh po končanem preskusu usposobljenosti ali ustreznem usposabljanju, ki ga zagotovi operator. Vsebina takega usposabljanja je opisana v operativnem priročniku;

| 2. | najpozneje v 21 dneh po končanem preskusu usposobljenosti opravijo šest vzletov in pristankov na simulacijski napravi za usposabljanje (FSTD) pod nadzorom inštruktorja za rating za tip letal TRI(A), ki sedi na pilotovem sedežu. Število vzletov in pristankov se lahko zmanjša, če so v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, opredeljene kreditne točke. Če se ti vzleti in pristanki ne izvedejo v 21 dneh, operator zagotovi osvežitveno usposabljanje. Vsebina takega usposabljanja je opisana v operativnem priročniku; |
| --- | --- |

2.

najpozneje v 21 dneh po končanem preskusu usposobljenosti opravijo šest vzletov in pristankov na simulacijski napravi za usposabljanje (FSTD) pod nadzorom inštruktorja za rating za tip letal TRI(A), ki sedi na pilotovem sedežu. Število vzletov in pristankov se lahko zmanjša, če so v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, opredeljene kreditne točke. Če se ti vzleti in pristanki ne izvedejo v 21 dneh, operator zagotovi osvežitveno usposabljanje. Vsebina takega usposabljanja je opisana v operativnem priročniku;

| 3. | izvedejo prve štiri vzlete in pristanke linijskega letenja pod nadzorom (LIFUS) v letalu pod nadzorom inštruktorja za rating za tip letal TRI(A), ki sedi na pilotovem sedežu. Število vzletov in pristankov se lahko zmanjša, če so v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, opredeljene kreditne točke. |
| --- | --- |

3.

izvedejo prve štiri vzlete in pristanke linijskega letenja pod nadzorom (LIFUS) v letalu pod nadzorom inštruktorja za rating za tip letal TRI(A), ki sedi na pilotovem sedežu. Število vzletov in pristankov se lahko zmanjša, če so v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, opredeljene kreditne točke.

ORO.FC.230   Periodično usposabljanje in preverjanje

(a)   Vsak član letalske posadke opravi periodično usposabljanje in preverjanje, ki ustrezata tipu ali različici zrakoplova, na katerem dela.

(b)   Preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator

| 1. | Vsak član letalske posadke kot del običajnega dopolnilnega usposabljanja za letalsko posadko opravi preverjanja strokovnosti, ki jih zagotovi operator, da dokaže svojo usposobljenost za izvajanje običajnih in neobičajnih postopkov ter postopkov v sili. |
| --- | --- |

1.

Vsak član letalske posadke kot del običajnega dopolnilnega usposabljanja za letalsko posadko opravi preverjanja strokovnosti, ki jih zagotovi operator, da dokaže svojo usposobljenost za izvajanje običajnih in neobičajnih postopkov ter postopkov v sili.

| 2. | Če bo moral član letalske posadke leteti po pravilih IFR, se preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, izvede brez zunanje vizualne reference, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

2.

Če bo moral član letalske posadke leteti po pravilih IFR, se preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, izvede brez zunanje vizualne reference, kot je ustrezno.

| 3. | Obdobje veljavnosti preverjanja strokovnosti, ki ga zagotovi operator, je šest koledarskih mesecev. V primeru dnevnih operacij po pravilih VFR z letali razreda zmogljivosti B, ki se izvajajo v obdobjih, ki niso daljša od osmih zaporednih mesecev, zadostuje eno preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator. Preverjanje strokovnosti se opravi pred začetkom izvajanja operacij komercialnega zračnega prevoza. |
| --- | --- |

3.

Obdobje veljavnosti preverjanja strokovnosti, ki ga zagotovi operator, je šest koledarskih mesecev. V primeru dnevnih operacij po pravilih VFR z letali razreda zmogljivosti B, ki se izvajajo v obdobjih, ki niso daljša od osmih zaporednih mesecev, zadostuje eno preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator. Preverjanje strokovnosti se opravi pred začetkom izvajanja operacij komercialnega zračnega prevoza.

| 4. | Član letalske posadke, ki sodeluje pri dnevnih operacijah in operacijah po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, z nekompleksnim helikopterjem na motorni pogon, lahko opravi preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, za le enega od ustreznih tipov. Preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, se vsakič opravi za tip, ki za preverjanje strokovnosti že najdlje ni bil uporabljen. Ustrezni tipi helikopterjev, ki jih je za namen preverjanja strokovnosti, ki ga zagotovi operator, mogoče razvrstiti v skupine, so vključeni v operativni priročnik. |
| --- | --- |

4.

Član letalske posadke, ki sodeluje pri dnevnih operacijah in operacijah po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, z nekompleksnim helikopterjem na motorni pogon, lahko opravi preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, za le enega od ustreznih tipov. Preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, se vsakič opravi za tip, ki za preverjanje strokovnosti že najdlje ni bil uporabljen. Ustrezni tipi helikopterjev, ki jih je za namen preverjanja strokovnosti, ki ga zagotovi operator, mogoče razvrstiti v skupine, so vključeni v operativni priročnik.

| 5. | Ne glede na ORO.FC.145(a)(2) lahko preverjanje v zvezi z dnevnimi operacijami nekompleksnih helikopterjev na motorni pogon po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, in letali razreda zmogljivosti B izvede ustrezno usposobljen vodja zrakoplova, ki ga imenuje operator ter je usposobljen za uporabo načel skupnega dela v pilotski kabini in oceno veščin takega dela. Operator obvesti pristojni organ o imenovanih osebah. |
| --- | --- |

5.

Ne glede na ORO.FC.145(a)(2) lahko preverjanje v zvezi z dnevnimi operacijami nekompleksnih helikopterjev na motorni pogon po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, in letali razreda zmogljivosti B izvede ustrezno usposobljen vodja zrakoplova, ki ga imenuje operator ter je usposobljen za uporabo načel skupnega dela v pilotski kabini in oceno veščin takega dela. Operator obvesti pristojni organ o imenovanih osebah.

(c)   Linijsko preverjanje

| 1. | Vsak član letalske posadke opravi linijsko preverjanje na zrakoplovu, da dokaže usposobljenost za izvajanje običajnih linijskih operacij iz operativnega priročnika. Obdobje veljavnosti linijskega preverjanja usposobljenosti je dvanajst koledarskih mesecev. |
| --- | --- |

1.

Vsak član letalske posadke opravi linijsko preverjanje na zrakoplovu, da dokaže usposobljenost za izvajanje običajnih linijskih operacij iz operativnega priročnika. Obdobje veljavnosti linijskega preverjanja usposobljenosti je dvanajst koledarskih mesecev.

| 2. | Ne glede na ORO.FC.145(a)(2) lahko linijska preverjanja izvede ustrezno usposobljen vodja zrakoplova, ki ga imenuje operator ter je usposobljen za uporabo načel skupnega dela v pilotski kabini in oceno veščin takega dela. |
| --- | --- |

2.

Ne glede na ORO.FC.145(a)(2) lahko linijska preverjanja izvede ustrezno usposobljen vodja zrakoplova, ki ga imenuje operator ter je usposobljen za uporabo načel skupnega dela v pilotski kabini in oceno veščin takega dela.

(d)   Usposabljanje za uporabo reševalne in varnostne opreme in njegovo preverjanje

Vsak član letalske posadke opravi usposabljanje in preverjanje usposobljenosti za razmestitev in uporabo vse reševalne in varnostne opreme na zrakoplovu. Obdobje veljavnosti preverjanja usposobljenosti za uporabo reševalne in varnostne opreme je dvanajst koledarskih mesecev.

(e)   Usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini

| 1. | Elementi skupnega dela v pilotski kabini se vključijo v vse ustrezne faze periodičnega usposabljanja. |
| --- | --- |

1.

Elementi skupnega dela v pilotski kabini se vključijo v vse ustrezne faze periodičnega usposabljanja.

| 2. | Vsak član letalske posadke opravi posebno modularno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini. Vse pomembne teme usposabljanja zanj so zajete s čim enakomernejšo razvrstitvijo modularnega usposabljanja v vsakem triletnem obdobju. |
| --- | --- |

2.

Vsak član letalske posadke opravi posebno modularno usposabljanje za skupno delo v pilotski kabini. Vse pomembne teme usposabljanja zanj so zajete s čim enakomernejšo razvrstitvijo modularnega usposabljanja v vsakem triletnem obdobju.

(f)   Vsak član letalske posadke vsaj vsakih dvanajst mesecev opravi usposabljanje na tleh in usposabljanje med letom na napravi FSTD ali zrakoplovu ali kombinacijo usposabljanja na napravi FSTD in zrakoplovu.

(g)   Obdobja veljavnosti iz pododstavka (b)(3) ter odstavkov (c) in (d) se začnejo šteti od konca meseca, v katerem je bilo opravljeno preverjanje.

(h)   Če se zgoraj zahtevana usposabljanja ali preverjanja izvedejo v zadnjih treh mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja.

ORO.FC.235   Usposobljenost pilota za delo na katerem koli pilotovem sedežu

| (a) | Vodje zrakoplovov, od katerih njihove naloge zahtevajo, da delajo na katerem koli pilotovem sedežu in opravljajo naloge kopilota, ali vodje zrakoplovov, ki morajo izvajati usposabljanje ali preverjanje, opravijo dodatno usposabljanje in preverjanje, kot je opredeljeno v operativnem priročniku. Preverjanje se lahko izvede hkrati s preverjanjem strokovnosti, ki ga zagotovi operator, iz ORO.FC.230(b). |
| --- | --- |

(a)

Vodje zrakoplovov, od katerih njihove naloge zahtevajo, da delajo na katerem koli pilotovem sedežu in opravljajo naloge kopilota, ali vodje zrakoplovov, ki morajo izvajati usposabljanje ali preverjanje, opravijo dodatno usposabljanje in preverjanje, kot je opredeljeno v operativnem priročniku. Preverjanje se lahko izvede hkrati s preverjanjem strokovnosti, ki ga zagotovi operator, iz ORO.FC.230(b).

| (b) | Dodatno usposabljanje in preverjanje vključujeta vsaj naslednje:






  1. | okvaro motorja med vzletom; |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodatno usposabljanje in preverjanje vključujeta vsaj naslednje:

1.

okvaro motorja med vzletom;

| 2. | prilet in neuspeli prilet z enim nedelujočim motorjem ter |
| --- | --- |

2.

prilet in neuspeli prilet z enim nedelujočim motorjem ter

| 3. | pristanek z enim nedelujočim motorjem. |
| --- | --- |

3.

pristanek z enim nedelujočim motorjem.

| (c) | Pri helikopterjih vodje zrakoplovov opravijo tudi preverjanja strokovnosti izmenično na levem in desnem sedežu, če pri preverjanju strokovnosti za tip, ki je združeno s preverjanjem strokovnosti, ki ga zagotovi operator, vodja zrakoplova opravi svoje usposabljanje ali preverjanje na svojem običajnem sedežu. |
| --- | --- |

(c)

Pri helikopterjih vodje zrakoplovov opravijo tudi preverjanja strokovnosti izmenično na levem in desnem sedežu, če pri preverjanju strokovnosti za tip, ki je združeno s preverjanjem strokovnosti, ki ga zagotovi operator, vodja zrakoplova opravi svoje usposabljanje ali preverjanje na svojem običajnem sedežu.

| (d) | Če se na zrakoplovu izvajajo manevri pri okvari letala, se simulira okvara motorja. |
| --- | --- |

(d)

Če se na zrakoplovu izvajajo manevri pri okvari letala, se simulira okvara motorja.

| (e) | Pri delu na sedežu kopilota je treba znova potrditi in obnoviti tudi preverjanja iz ORO.FC.230 za delo na sedežu vodje zrakoplova. |
| --- | --- |

(e)

Pri delu na sedežu kopilota je treba znova potrditi in obnoviti tudi preverjanja iz ORO.FC.230 za delo na sedežu vodje zrakoplova.

| (f) | Pilot, ki zamenja vodjo zrakoplova, prej hkrati s preverjanji strokovnosti iz ORO.FC.230 (b), ki jih zagotovi operator, dokaže izkušnje s področja urjenja in uporabe postopkov, za katere po navadi ni odgovoren. Če razlike med delom na levem in desnem sedežu niso velike, se lahko praktične vaje izvajajo na katerem koli sedežu. |
| --- | --- |

(f)

Pilot, ki zamenja vodjo zrakoplova, prej hkrati s preverjanji strokovnosti iz ORO.FC.230 (b), ki jih zagotovi operator, dokaže izkušnje s področja urjenja in uporabe postopkov, za katere po navadi ni odgovoren. Če razlike med delom na levem in desnem sedežu niso velike, se lahko praktične vaje izvajajo na katerem koli sedežu.

| (g) | Pilot, ki ni vodja zrakoplova na sedežu vodje zrakoplova, hkrati s preverjanji strokovnosti iz ORO.FC.230(b), ki jih zagotovi operator, dokaže izkušnje s področja urjenja in uporabe postopkov, za katere je odgovoren vodja zrakoplova kot nadzorovalni pilot. Če razlike med delom na levem in desnem sedežu niso velike, se lahko praktične vaje izvajajo na katerem koli sedežu. |
| --- | --- |

(g)

Pilot, ki ni vodja zrakoplova na sedežu vodje zrakoplova, hkrati s preverjanji strokovnosti iz ORO.FC.230(b), ki jih zagotovi operator, dokaže izkušnje s področja urjenja in uporabe postopkov, za katere je odgovoren vodja zrakoplova kot nadzorovalni pilot. Če razlike med delom na levem in desnem sedežu niso velike, se lahko praktične vaje izvajajo na katerem koli sedežu.

ORO.FC.240   Operacije na več kot enem tipu ali različici

| (a) | Postopki ali operativne omejitve za operacije na več kot enem tipu ali različici, ki so navedeni v operativnem priročniku in jih odobri pristojni organ, vključujejo:






  1. | minimalno raven izkušenosti članov letalske posadke; |
| --- | --- | --- |

(a)

Postopki ali operativne omejitve za operacije na več kot enem tipu ali različici, ki so navedeni v operativnem priročniku in jih odobri pristojni organ, vključujejo:

1.

minimalno raven izkušenosti članov letalske posadke;

| 2. | minimalno raven izkušenj na enem tipu ali različici zrakoplova pred začetkom usposabljanja za drug tip ali različico ali pred začetkom operacij; |
| --- | --- |

2.

minimalno raven izkušenj na enem tipu ali različici zrakoplova pred začetkom usposabljanja za drug tip ali različico ali pred začetkom operacij;

| 3. | postopek, po katerem se letalska posadka, usposobljena za en tip ali različico, usposablja in usposobi za drug tip ali različico, in |
| --- | --- |

3.

postopek, po katerem se letalska posadka, usposobljena za en tip ali različico, usposablja in usposobi za drug tip ali različico, in

| 4. | vse zahteve, ki se uporabljajo za nedavne izkušnje na vsakem tipu ali različici. |
| --- | --- |

4.

vse zahteve, ki se uporabljajo za nedavne izkušnje na vsakem tipu ali različici.

| (b) | Če član letalske posadke upravlja helikopterje in letala, lahko izvaja operacije le na enem tipu letala in enem tipu helikopterja. |
| --- | --- |

(b)

Če član letalske posadke upravlja helikopterje in letala, lahko izvaja operacije le na enem tipu letala in enem tipu helikopterja.

| (c) | Točka (a) se ne uporablja za operacije letal razreda zmogljivosti B, če so omejene na razrede letal z batnimi motorji in enim pilotom za dnevne operacije po pravilih VFR. Točka (b) se ne uporablja za operacije letal razreda zmogljivosti B, če so omejene na razrede letal z batnimi motorji in enim pilotom. |
| --- | --- |

(c)

Točka (a) se ne uporablja za operacije letal razreda zmogljivosti B, če so omejene na razrede letal z batnimi motorji in enim pilotom za dnevne operacije po pravilih VFR. Točka (b) se ne uporablja za operacije letal razreda zmogljivosti B, če so omejene na razrede letal z batnimi motorji in enim pilotom.

ORO.FC.A.245   Nadomestni program za usposabljanje in usposobljenost

| (a) | Operator letala, ki ima ustrezne izkušnje, lahko nadomesti eno ali več naslednjih zahtev za usposabljanje in preverjanje za letalsko posadko z nadomestnim programom za usposabljanje in usposobljenost (ATQP), ki ga odobri pristojni organ:






  1. | SPA.LVO.120 o usposabljanju in usposobljenosti letalske posadke; |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator letala, ki ima ustrezne izkušnje, lahko nadomesti eno ali več naslednjih zahtev za usposabljanje in preverjanje za letalsko posadko z nadomestnim programom za usposabljanje in usposobljenost (ATQP), ki ga odobri pristojni organ:

1.

SPA.LVO.120 o usposabljanju in usposobljenosti letalske posadke;

| 2. | preusmeritveno usposabljanje in preverjanje; |
| --- | --- |

2.

preusmeritveno usposabljanje in preverjanje;

| 3. | izobraževanje o razlikah in seznanitveno usposabljanje; |
| --- | --- |

3.

izobraževanje o razlikah in seznanitveno usposabljanje;

| 4. | tečaj poveljevanja; |
| --- | --- |

4.

tečaj poveljevanja;

| 5. | periodično usposabljanje in preverjanje, ter |
| --- | --- |

5.

periodično usposabljanje in preverjanje, ter

| 6. | operacije na več kot enem tipu ali različici. |
| --- | --- |

6.

operacije na več kot enem tipu ali različici.

| (b) | Program ATQP vključuje usposabljanje in preverjanje, ki vzpostavita in ohranjata raven usposobljenosti, ki je najmanj enaka ravni usposobljenosti, doseženi z upoštevanjem določb ORO.FC.220 in ORO.FC.230. Stopnja usposabljanja in strokovnosti letalske posadke se dokaže, preden pristojni organ izda odobritev programa ATQP. |
| --- | --- |

(b)

Program ATQP vključuje usposabljanje in preverjanje, ki vzpostavita in ohranjata raven usposobljenosti, ki je najmanj enaka ravni usposobljenosti, doseženi z upoštevanjem določb ORO.FC.220 in ORO.FC.230. Stopnja usposabljanja in strokovnosti letalske posadke se dokaže, preden pristojni organ izda odobritev programa ATQP.

| (c) | Operator, ki zaprosi za odobritev programa ATQP, pristojnemu organu predloži izvedbeni načrt, vključno z opisom stopnje usposabljanja letalske posadke in strokovnosti, ki bo dosežena. |
| --- | --- |

(c)

Operator, ki zaprosi za odobritev programa ATQP, pristojnemu organu predloži izvedbeni načrt, vključno z opisom stopnje usposabljanja letalske posadke in strokovnosti, ki bo dosežena.

| (d) | Poleg pregledov na podlagi ORO.FC.230 in FCL.060 iz Priloge I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011 vsak član letalske posadke opravi linijsko vrednotenje (LOE), izvedeno na napravi FSTD. Obdobje veljavnosti linijskega vrednotenja je dvanajst koledarskih mesecev. Obdobje veljavnosti se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno. Če se linijsko vrednotenje izvede v zadnjih treh mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja. |
| --- | --- |

(d)

Poleg pregledov na podlagi ORO.FC.230 in FCL.060 iz Priloge I (del FCL) k Uredbi (EU) št. 1178/2011 vsak član letalske posadke opravi linijsko vrednotenje (LOE), izvedeno na napravi FSTD. Obdobje veljavnosti linijskega vrednotenja je dvanajst koledarskih mesecev. Obdobje veljavnosti se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno. Če se linijsko vrednotenje izvede v zadnjih treh mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja.

| (e) | Po dveh letih delovanja z odobrenim programom ATPQ lahko operator z odobritvijo pristojnega organa podaljša obdobja veljavnosti preverjanj iz ORO.FC.230, kot sledi:






  1. | preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, na 12 koledarskih mesecev. Obdobje veljavnosti se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno. Če se preverjanje izvede v zadnjih treh mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja. |
| --- | --- | --- |

(e)

Po dveh letih delovanja z odobrenim programom ATPQ lahko operator z odobritvijo pristojnega organa podaljša obdobja veljavnosti preverjanj iz ORO.FC.230, kot sledi:

1.

preverjanje strokovnosti, ki ga zagotovi operator, na 12 koledarskih mesecev. Obdobje veljavnosti se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno. Če se preverjanje izvede v zadnjih treh mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja.

| 2. | Linijsko preverjanje na 24 koledarskih mesecev. Obdobje veljavnosti se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno. Če se preverjanje izvede v zadnjih šestih mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja. |
| --- | --- |

2.

Linijsko preverjanje na 24 koledarskih mesecev. Obdobje veljavnosti se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno. Če se preverjanje izvede v zadnjih šestih mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja.

| 3. | Preverjanje usposobljenosti za uporabo reševalne in varnostne opreme na 24 koledarskih mesecev. Obdobje veljavnosti se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno. Če se preverjanje izvede v zadnjih šestih mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja. |
| --- | --- |

3.

Preverjanje usposobljenosti za uporabo reševalne in varnostne opreme na 24 koledarskih mesecev. Obdobje veljavnosti se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno. Če se preverjanje izvede v zadnjih šestih mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja.

ORO.FC.A.250   Vodje zrakoplova z licenco poklicnega pilota letala (CPL(A))

| (a) | Imetnik licence poklicnega pilota letala CPL(A) (letalo) dela kot vodja zrakoplova v komercialnem zračnem prevozu na letalu z enim pilotom le, če:






  1. | ima pri prevozu potnikov po pravilih VFR zunaj območja 50 NM (90 km) od odhodnega letališča najmanj 500 ur letenja na letalih ali veljaven instrumentalen rating ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Imetnik licence poklicnega pilota letala CPL(A) (letalo) dela kot vodja zrakoplova v komercialnem zračnem prevozu na letalu z enim pilotom le, če:

1.

ima pri prevozu potnikov po pravilih VFR zunaj območja 50 NM (90 km) od odhodnega letališča najmanj 500 ur letenja na letalih ali veljaven instrumentalen rating ali

| 2. | ima pri upravljanju večmotornega tipa letala po pravilih IFR najmanj 700 ur letenja na letalih, vključno s 400 urami kot vodja zrakoplova. Te ure vključujejo 100 ur letenja po pravilih IFR in 40 ur letenja na večmotornih letalih. Teh 400 ur, opravljenih kot vodja zrakoplova, se lahko nadomesti z urami, ki jih je opravil kot kopilot v okviru vzpostavljenega sistema posadk z več piloti iz operativnega priročnika po načelu, v skladu s katerim sta dve uri letenja, ki ju opravi kopilot, enakovredni eni uri letenja, ki jo opravi vodja zrakoplova. |
| --- | --- |

2.

ima pri upravljanju večmotornega tipa letala po pravilih IFR najmanj 700 ur letenja na letalih, vključno s 400 urami kot vodja zrakoplova. Te ure vključujejo 100 ur letenja po pravilih IFR in 40 ur letenja na večmotornih letalih. Teh 400 ur, opravljenih kot vodja zrakoplova, se lahko nadomesti z urami, ki jih je opravil kot kopilot v okviru vzpostavljenega sistema posadk z več piloti iz operativnega priročnika po načelu, v skladu s katerim sta dve uri letenja, ki ju opravi kopilot, enakovredni eni uri letenja, ki jo opravi vodja zrakoplova.

| (b) | V primeru dnevnih operacij po pravilih VFR z letali razreda zmogljivosti B se pododstavek (a)(1) ne uporablja. |
| --- | --- |

(b)

V primeru dnevnih operacij po pravilih VFR z letali razreda zmogljivosti B se pododstavek (a)(1) ne uporablja.

ORO.FC.H.250   Vodje zrakoplova z licenco poklicnega pilota helikopterja (CPL(H))

| (a) | Imetnik licence poklicnega pilota helikopterja CPL(H) (helikopter) dela kot vodja zrakoplova v komercialnem zračnem prevozu na helikopterju z enim pilotom le, če:






  1. | ima pri letenju po pravilih IFR najmanj 700 ur letenja na helikopterjih, vključno s 300 urami kot vodja zrakoplova. Te ure vključujejo 100 ur letenja po pravilih IFR. Teh 300 ur, ki jih opravi kot vodja zrakoplova, je mogoče nadomestiti z urami, ko je letel kot kopilot v okviru vzpostavljenega sistema posadk z več piloti iz operativnega priročnika po načelu, v skladu s katerim sta dve uri letenja, ki ju opravi kopilot, enakovredni eni uri letenja, ki jo opravi vodja zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(a)

Imetnik licence poklicnega pilota helikopterja CPL(H) (helikopter) dela kot vodja zrakoplova v komercialnem zračnem prevozu na helikopterju z enim pilotom le, če:

1.

ima pri letenju po pravilih IFR najmanj 700 ur letenja na helikopterjih, vključno s 300 urami kot vodja zrakoplova. Te ure vključujejo 100 ur letenja po pravilih IFR. Teh 300 ur, ki jih opravi kot vodja zrakoplova, je mogoče nadomestiti z urami, ko je letel kot kopilot v okviru vzpostavljenega sistema posadk z več piloti iz operativnega priročnika po načelu, v skladu s katerim sta dve uri letenja, ki ju opravi kopilot, enakovredni eni uri letenja, ki jo opravi vodja zrakoplova;

| 2. | ima pri izvajanju nočnih operacij v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC):






  (i) | veljaven instrumentalni rating ali |
| --- | --- | --- |

2.

ima pri izvajanju nočnih operacij v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC):

(i)

veljaven instrumentalni rating ali

| (ii) | 300 ur letenja na helikopterjih, vključno s 100 urami, ki jih opravi kot vodja zrakoplova, in 10 urami nočnega letenja, ki jih opravi kot leteči pilot. |
| --- | --- |

(ii)

300 ur letenja na helikopterjih, vključno s 100 urami, ki jih opravi kot vodja zrakoplova, in 10 urami nočnega letenja, ki jih opravi kot leteči pilot.

PODDEL CC

KABINSKO OSEBJE

ORO.CC.005   Obseg

V tem poddelu so določene zahteve, ki jih mora operator izpolnjevati pri upravljanju zrakoplova s kabinskim osebjem.

ODDELEK 1

Splošne zahteve

ORO.CC.100   Število in sestava kabinskega osebja

| (a) | Število in sestava kabinskega osebja se določita v skladu s točko 7.a Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 ob upoštevanju operativnih dejavnikov ali okoliščin leta, ki se bo izvajal. Vsaj en član kabinskega osebja se dodeli za upravljanje zrakoplova z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19, kadar prevaža enega ali več potnikov. |
| --- | --- |

(a)

Število in sestava kabinskega osebja se določita v skladu s točko 7.a Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 ob upoštevanju operativnih dejavnikov ali okoliščin leta, ki se bo izvajal. Vsaj en član kabinskega osebja se dodeli za upravljanje zrakoplova z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19, kadar prevaža enega ali več potnikov.

| (b) | Zaradi skladnosti s točko (a) je najmanjše število članov kabinskega osebja večje od:






  1. | števila članov kabinskega osebja, opredeljenega med postopkom certifikacije zrakoplova v skladu z veljavnimi certifikacijskimi specifikacijami, za kabinsko konfiguracijo zrakoplova, ki jo uporablja operator, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Zaradi skladnosti s točko (a) je najmanjše število članov kabinskega osebja večje od:

1.

števila članov kabinskega osebja, opredeljenega med postopkom certifikacije zrakoplova v skladu z veljavnimi certifikacijskimi specifikacijami, za kabinsko konfiguracijo zrakoplova, ki jo uporablja operator, ali

| 2. | če število iz točke 1 ni bilo ugotovljeno – števila članov kabinskega osebja, ugotovljenega med postopkom certifikacije zrakoplova za največje certificirano število potniških sedežev, zmanjšanega za 1 za vsak popolni večkratnik 50 potniških sedežev, za kabinsko konfiguracijo zrakoplova, ki jo uporablja operator, pri čemer je to število manjše od največjega certificiranega števila sedežev, ali |
| --- | --- |

2.

če število iz točke 1 ni bilo ugotovljeno – števila članov kabinskega osebja, ugotovljenega med postopkom certifikacije zrakoplova za največje certificirano število potniških sedežev, zmanjšanega za 1 za vsak popolni večkratnik 50 potniških sedežev, za kabinsko konfiguracijo zrakoplova, ki jo uporablja operator, pri čemer je to število manjše od največjega certificiranega števila sedežev, ali

| 3. | števila, dobljenega tako, da se šteje en član kabinskega osebja za vsakih 50 potniških sedežev (ali za določeno število potniških sedežev, ki je manjše od 50), vgrajenih na istem krovu zrakoplova, ki se bo uporabljal. |
| --- | --- |

3.

števila, dobljenega tako, da se šteje en član kabinskega osebja za vsakih 50 potniških sedežev (ali za določeno število potniških sedežev, ki je manjše od 50), vgrajenih na istem krovu zrakoplova, ki se bo uporabljal.

| (c) | Za operacije, pri katerih ima kabinsko osebje več članov, operator imenuje enega člana kabinskega osebja, ki je odgovoren vodji zrakoplova. |
| --- | --- |

(c)

Za operacije, pri katerih ima kabinsko osebje več članov, operator imenuje enega člana kabinskega osebja, ki je odgovoren vodji zrakoplova.

ORO.CC.110   Pogoji za dodelitev nalog

| (a) | Članom kabinskega osebja se lahko dodelijo naloge na zrakoplovu le, če:






  1. | so stari vsaj 18 let; |
| --- | --- | --- |

(a)

Članom kabinskega osebja se lahko dodelijo naloge na zrakoplovu le, če:

1.

so stari vsaj 18 let;

| 2. | je bilo v skladu z veljavnimi zahtevami iz Priloge IV (del MED) k Uredbi (EU) št. 1178/2011 ocenjeno, da so telesno in duševno sposobni opravljati svoje naloge ter da lahko varno izpolnjujejo svoje odgovornosti, in |
| --- | --- |

2.

je bilo v skladu z veljavnimi zahtevami iz Priloge IV (del MED) k Uredbi (EU) št. 1178/2011 ocenjeno, da so telesno in duševno sposobni opravljati svoje naloge ter da lahko varno izpolnjujejo svoje odgovornosti, in

| 3. | so uspešno opravili celotno ustrezno usposabljanje in preverjanje iz tega poddela ter so sposobni opravljati dodeljene naloge v skladu s postopki iz operativnega priročnika. |
| --- | --- |

3.

so uspešno opravili celotno ustrezno usposabljanje in preverjanje iz tega poddela ter so sposobni opravljati dodeljene naloge v skladu s postopki iz operativnega priročnika.

| (b) | Operator pred dodelitvijo nalog članom kabinskega osebja, ki delajo v samostojnem poklicu ali s krajšim delovnim časom, preveri, ali so izpolnjene vse veljavne zahteve iz tega poddela, ob upoštevanju vseh storitev, ki jih je član kabinskega osebja opravil za drugega operatorja oziroma operatorje, da se opredelijo zlasti:






  1. | skupno število tipov in različic zrakoplovov, na katerih lahko dela član kabinskega osebja, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator pred dodelitvijo nalog članom kabinskega osebja, ki delajo v samostojnem poklicu ali s krajšim delovnim časom, preveri, ali so izpolnjene vse veljavne zahteve iz tega poddela, ob upoštevanju vseh storitev, ki jih je član kabinskega osebja opravil za drugega operatorja oziroma operatorje, da se opredelijo zlasti:

1.

skupno število tipov in različic zrakoplovov, na katerih lahko dela član kabinskega osebja, in

| 2. | veljavne omejitve trajanja letov in delovnega časa ter zahtevani čas počitka. |
| --- | --- |

2.

veljavne omejitve trajanja letov in delovnega časa ter zahtevani čas počitka.

| (c) | Potnikom se jasno sporoči, kdo so operativni člani kabinskega osebja ter kakšne so njihove vloge v zvezi z varnostjo potnikov in leta. |
| --- | --- |

(c)

Potnikom se jasno sporoči, kdo so operativni člani kabinskega osebja ter kakšne so njihove vloge v zvezi z varnostjo potnikov in leta.

ORO.CC.115   Izvajanje tečajev usposabljanja in povezanega preverjanja

| (a) | Operator za vsak tečaj usposabljanja določi podroben program in učni načrt v skladu z veljavnimi zahtevami iz tega poddela – in če je ustrezno – Priloge V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012 za zajetje nalog in odgovornosti, ki jih morajo izpolnjevati člani kabinskega osebja. |
| --- | --- |

(a)

Operator za vsak tečaj usposabljanja določi podroben program in učni načrt v skladu z veljavnimi zahtevami iz tega poddela – in če je ustrezno – Priloge V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012 za zajetje nalog in odgovornosti, ki jih morajo izpolnjevati člani kabinskega osebja.

| (b) | Vsak tečaj usposabljanja vključuje teoretični in praktični pouk ter individualne ali skupinske praktične vaje, kot je ustrezno za posamezni predmet, da člani kabinskega osebja dosežejo in ohranjajo ustrezno raven strokovnosti v skladu s tem poddelom. |
| --- | --- |

(b)

Vsak tečaj usposabljanja vključuje teoretični in praktični pouk ter individualne ali skupinske praktične vaje, kot je ustrezno za posamezni predmet, da člani kabinskega osebja dosežejo in ohranjajo ustrezno raven strokovnosti v skladu s tem poddelom.

| (c) | Vsak tečaj usposabljanja:






  1. | se izvede po učnem načrtu in v stvarnih okoliščinah ter |
| --- | --- | --- |

(c)

Vsak tečaj usposabljanja:

1.

se izvede po učnem načrtu in v stvarnih okoliščinah ter

| 2. | ga izvede osebje, ustrezno usposobljeno za predmet, ki se bo poučeval. |
| --- | --- |

2.

ga izvede osebje, ustrezno usposobljeno za predmet, ki se bo poučeval.

| (d) | Med celotnim usposabljanjem v skladu s tem delom ali po njem se za vsakega člana kabinskega osebja opravi preverjanje, ki vključuje vse elemente ustreznega programa usposabljanja, razen v primeru usposabljanja za skupno delo v pilotski kabini (CRM). Preverjanja opravi osebje, ki je ustrezno usposobljeno za preverjanje, da je član kabinskega osebja dosegel in/ali ohranil zahtevano raven strokovnosti. |
| --- | --- |

(d)

Med celotnim usposabljanjem v skladu s tem delom ali po njem se za vsakega člana kabinskega osebja opravi preverjanje, ki vključuje vse elemente ustreznega programa usposabljanja, razen v primeru usposabljanja za skupno delo v pilotski kabini (CRM). Preverjanja opravi osebje, ki je ustrezno usposobljeno za preverjanje, da je član kabinskega osebja dosegel in/ali ohranil zahtevano raven strokovnosti.

| (e) | Tečaje usposabljanja za CRM in module CRM, če je ustrezno, izvaja inštruktor za usposabljanje kabinskega osebja za CRM. Če so elementi skupnega dela v pilotski kabini vključeni v drugo usposabljanje, določitev in izvajanje učnega načrta vodi inštruktor za usposabljanje kabinskega osebja za CRM. |
| --- | --- |

(e)

Tečaje usposabljanja za CRM in module CRM, če je ustrezno, izvaja inštruktor za usposabljanje kabinskega osebja za CRM. Če so elementi skupnega dela v pilotski kabini vključeni v drugo usposabljanje, določitev in izvajanje učnega načrta vodi inštruktor za usposabljanje kabinskega osebja za CRM.

ORO.CC.120   Tečaj začetnega usposabljanja

| (a) | Vsak nov član, ki še nima veljavnega potrdila kabinskega osebja, izdanega v skladu s Prilogo V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012:






  1. | se udeleži tečaja začetnega usposabljanja v skladu s CC.TRA.220 iz navedene priloge in |
| --- | --- | --- |

(a)

Vsak nov član, ki še nima veljavnega potrdila kabinskega osebja, izdanega v skladu s Prilogo V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012:

1.

se udeleži tečaja začetnega usposabljanja v skladu s CC.TRA.220 iz navedene priloge in

| 2. | pred začetkom drugega usposabljanja, zahtevanega v tem poddelu, uspešno opravi s tem povezano preverjanje. |
| --- | --- |

2.

pred začetkom drugega usposabljanja, zahtevanega v tem poddelu, uspešno opravi s tem povezano preverjanje.

| (b) | Elemente programa začetnega usposabljanja je mogoče združiti s prvim usposabljanjem, značilnim za tip zrakoplova, in preusmeritvenim usposabljanjem, ki ga zagotovi operator, če so izpolnjene zahteve iz CC.TRA.220 in so vsi taki elementi v evidenci o usposabljanju zadevnih članov kabinskega osebja evidentirani kot elementi tečaja začetnega usposabljanja. |
| --- | --- |

(b)

Elemente programa začetnega usposabljanja je mogoče združiti s prvim usposabljanjem, značilnim za tip zrakoplova, in preusmeritvenim usposabljanjem, ki ga zagotovi operator, če so izpolnjene zahteve iz CC.TRA.220 in so vsi taki elementi v evidenci o usposabljanju zadevnih članov kabinskega osebja evidentirani kot elementi tečaja začetnega usposabljanja.

ORO.CC.125   Usposabljanje, značilno za tip zrakoplova, in preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator

| (a) | Vsak član kabinskega osebja opravi ustrezno usposabljanje, značilno za tip zrakoplova, in preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator, ter povezana preverjanja, preden:






  1. | ga operator prvič razporedi na delovno mesto člana kabinskega osebja ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Vsak član kabinskega osebja opravi ustrezno usposabljanje, značilno za tip zrakoplova, in preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator, ter povezana preverjanja, preden:

1.

ga operator prvič razporedi na delovno mesto člana kabinskega osebja ali

| 2. | ga navedeni operator razporedi na delovno mesto na drugem tipu zrakoplova. |
| --- | --- |

2.

ga navedeni operator razporedi na delovno mesto na drugem tipu zrakoplova.

| (b) | Operator pri določanju programov in učnih načrtov usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova, in preusmeritvenega usposabljanja, ki ga zagotovi operator, vključi obvezne elemente za zadevni tip, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, če so na voljo. |
| --- | --- |

(b)

Operator pri določanju programov in učnih načrtov usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova, in preusmeritvenega usposabljanja, ki ga zagotovi operator, vključi obvezne elemente za zadevni tip, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, če so na voljo.

| (c) | Program usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova:






  1. | vključuje usposabljanje in praktične vaje na ustrezni napravi za usposabljanje ali dejanskem zrakoplovu in |
| --- | --- | --- |

(c)

Program usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova:

1.

vključuje usposabljanje in praktične vaje na ustrezni napravi za usposabljanje ali dejanskem zrakoplovu in

| 2. | zajema vsaj naslednje elemente usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova:






  (i) | opis zrakoplova, kot je ustrezno za naloge kabinskega osebja; |
| --- | --- | --- |

2.

zajema vsaj naslednje elemente usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova:

(i)

opis zrakoplova, kot je ustrezno za naloge kabinskega osebja;

| (ii) | vso vgrajeno varnostno opremo in sisteme, pomembne za naloge kabinskega osebja; |
| --- | --- |

(ii)

vso vgrajeno varnostno opremo in sisteme, pomembne za naloge kabinskega osebja;

| (iii) | uporabo in dejansko odpiranje vsakega tipa ali različice običajnih vrat in izhodov in izhodov v sili v običajnem načinu ali načinu v sili, ki jih preizkusi vsak član kabinskega osebja; |
| --- | --- |

(iii)

uporabo in dejansko odpiranje vsakega tipa ali različice običajnih vrat in izhodov in izhodov v sili v običajnem načinu ali načinu v sili, ki jih preizkusi vsak član kabinskega osebja;

| (iv) | prikaz uporabe vseh drugih izhodov, vključno z okni pilotske kabine; |
| --- | --- |

(iv)

prikaz uporabe vseh drugih izhodov, vključno z okni pilotske kabine;

| (v) | opremo za zaščito pred ognjem in dimom, če je vgrajena; |
| --- | --- |

(v)

opremo za zaščito pred ognjem in dimom, če je vgrajena;

| (vi) | usposabljanje za uporabo reševalne drče, če je nameščena; |
| --- | --- |

(vi)

usposabljanje za uporabo reševalne drče, če je nameščena;

| (vii) | uporabo sedeža, zadrževalnega sistema in kisikovega sistema, ki so pomembni ob nezmožnosti pilota, da opravlja svoje delo. |
| --- | --- |

(vii)

uporabo sedeža, zadrževalnega sistema in kisikovega sistema, ki so pomembni ob nezmožnosti pilota, da opravlja svoje delo.

| (d) | Preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator za vsak tip zrakoplova, ki se bo uporabljal:






  1. | vključuje usposabljanje in praktične vaje na ustrezni napravi za usposabljanje ali dejanskem zrakoplovu; |
| --- | --- | --- |

(d)

Preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator za vsak tip zrakoplova, ki se bo uporabljal:

1.

vključuje usposabljanje in praktične vaje na ustrezni napravi za usposabljanje ali dejanskem zrakoplovu;

| 2. | vključuje usposabljanje v zvezi s standardnimi operativnimi postopki operatorja za člane kabinskega osebja, ki jih bo operator prvič razporedil na delovno mesto; |
| --- | --- |

2.

vključuje usposabljanje v zvezi s standardnimi operativnimi postopki operatorja za člane kabinskega osebja, ki jih bo operator prvič razporedil na delovno mesto;

| 3. | zajema vsaj naslednje elemente usposabljanja, značilnega za operatorja, kot so ustrezni za tip zrakoplova, ki se bo upravljal:






  (i) | opis konfiguracije kabine; |
| --- | --- | --- |

3.

zajema vsaj naslednje elemente usposabljanja, značilnega za operatorja, kot so ustrezni za tip zrakoplova, ki se bo upravljal:

(i)

opis konfiguracije kabine;

| (ii) | razmestitev, odstranitev in uporabo vse prenosne varnostne opreme in reševalne opreme na zrakoplovu; |
| --- | --- |

(ii)

razmestitev, odstranitev in uporabo vse prenosne varnostne opreme in reševalne opreme na zrakoplovu;

| (iii) | vse običajne postopke in postopke v sili; |
| --- | --- |

(iii)

vse običajne postopke in postopke v sili;

| (iv) | ravnanje s potniki in nadzorovanje množice; |
| --- | --- |

(iv)

ravnanje s potniki in nadzorovanje množice;

| (v) | usposabljanje za boj z ognjem in dimom, vključno z uporabo vse povezane opreme za gašenje požara in zaščitne opreme, ki ustreza opremi na zrakoplovu; |
| --- | --- |

(v)

usposabljanje za boj z ognjem in dimom, vključno z uporabo vse povezane opreme za gašenje požara in zaščitne opreme, ki ustreza opremi na zrakoplovu;

| (vi) | postopke evakuacije; |
| --- | --- |

(vi)

postopke evakuacije;

| (vii) | postopke v primeru nezmožnosti pilota, da opravlja svoje delo; |
| --- | --- |

(vii)

postopke v primeru nezmožnosti pilota, da opravlja svoje delo;

| (viii) | veljavne varnostne zahteve in postopke; |
| --- | --- |

(viii)

veljavne varnostne zahteve in postopke;

| (ix) | skupno delo v pilotski kabini. |
| --- | --- |

(ix)

skupno delo v pilotski kabini.

ORO.CC.130   Izobraževanje o razlikah

| (a) | Član kabinskega osebja poleg usposabljanja iz ORO.CC.125 opravi ustrezno usposabljanje in preverjanje, ki zajemata vse razlike, preden je razporejen na:






  1. | različico tipa zrakoplova, na katerem dela trenutno, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Član kabinskega osebja poleg usposabljanja iz ORO.CC.125 opravi ustrezno usposabljanje in preverjanje, ki zajemata vse razlike, preden je razporejen na:

1.

različico tipa zrakoplova, na katerem dela trenutno, ali

| 2. | tip ali različico tipa zrakoplova, na katerem dela trenutno, z drugačno:






  (i) | varnostno opremo; |
| --- | --- | --- |

2.

tip ali različico tipa zrakoplova, na katerem dela trenutno, z drugačno:

(i)

varnostno opremo;

| (ii) | razmestitvijo varnostne in reševalne opreme ali |
| --- | --- |

(ii)

razmestitvijo varnostne in reševalne opreme ali

| (iii) | običajnimi postopki in postopki v sili. |
| --- | --- |

(iii)

običajnimi postopki in postopki v sili.

| (b) | Program izobraževanja o razlikah:






  1. | se določi, kot je potrebno na podlagi primerjave s programom usposabljanja, ki ga član kabinskega osebja opravi v skladu z ORO.CC.125(c) in (d) za ustrezni tip zrakoplova, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Program izobraževanja o razlikah:

1.

se določi, kot je potrebno na podlagi primerjave s programom usposabljanja, ki ga član kabinskega osebja opravi v skladu z ORO.CC.125(c) in (d) za ustrezni tip zrakoplova, in

| 2. | vključuje usposabljanje in praktične vaje na ustrezni napravi za usposabljanje ali dejanskem zrakoplovu, kot je ustrezno glede na element usposabljanja o razlikah, ki ga je treba zajeti. |
| --- | --- |

2.

vključuje usposabljanje in praktične vaje na ustrezni napravi za usposabljanje ali dejanskem zrakoplovu, kot je ustrezno glede na element usposabljanja o razlikah, ki ga je treba zajeti.

| (c) | Operator pri določanju programa in učnega načrta usposabljanja o razlikah za različico tipa zrakoplova, ki se zdaj uporablja, vključi obvezne elemente za zadevni tip zrakoplova in njegove različice, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, če so na voljo. |
| --- | --- |

(c)

Operator pri določanju programa in učnega načrta usposabljanja o razlikah za različico tipa zrakoplova, ki se zdaj uporablja, vključi obvezne elemente za zadevni tip zrakoplova in njegove različice, kot je opredeljeno v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, če so na voljo.

ORO.CC.135   Seznanjanje s tipom zrakoplova

Vsak član kabinskega osebja po opravljenem usposabljanju, značilnem za tip zrakoplova, in preusmeritvenem usposabljanju za tip zrakoplova, ki ga zagotovi operator, opravi ustrezno nadzorovano seznanjanje na tipu zrakoplova, preden je razporejen na delovno mesto člana kabinskega osebja z najmanjšim številom članov v skladu z ORO.CC.100.

ORO.CC.140   Periodično usposabljanje

| (a) | Vsak član kabinskega osebja opravi letno periodično usposabljanje in preverjanje. |
| --- | --- |

(a)

Vsak član kabinskega osebja opravi letno periodično usposabljanje in preverjanje.

| (b) | Periodično usposabljanje zajema naloge, dodeljene posameznim članom kabinskega osebja pri običajnih postopkih in postopkih v sili, ter urjenje, ki ustreza posameznemu tipu in/ali različici zrakoplova, na katerem bodo delali. |
| --- | --- |

(b)

Periodično usposabljanje zajema naloge, dodeljene posameznim članom kabinskega osebja pri običajnih postopkih in postopkih v sili, ter urjenje, ki ustreza posameznemu tipu in/ali različici zrakoplova, na katerem bodo delali.

| (c) | Elementi usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova:






  1. | periodično usposabljanje vključuje letna urjenja prijemov vsakega člana kabinskega osebja za simulacijo uporabe vsakega tipa ali različice običajnih vrat in izhodov ter vrat in izhodov v sili za evakuacijo potnikov; |
| --- | --- | --- |

(c)

Elementi usposabljanja, značilnega za tip zrakoplova:

1.

periodično usposabljanje vključuje letna urjenja prijemov vsakega člana kabinskega osebja za simulacijo uporabe vsakega tipa ali različice običajnih vrat in izhodov ter vrat in izhodov v sili za evakuacijo potnikov;

| 2. | periodično usposabljanje v časovnih presledkih, ki niso daljši od treh let, vključuje tudi:






  (i) | uporabo in dejansko odpiranje vsakega tipa ali različice običajnega izhoda in zasilnega izhoda v običajnem načinu ali načinu v sili, ki jih preizkusi vsak član kabinskega osebja na ustrezni napravi za usposabljanje ali na dejanskem zrakoplovu; |
| --- | --- | --- |

2.

periodično usposabljanje v časovnih presledkih, ki niso daljši od treh let, vključuje tudi:

(i)

uporabo in dejansko odpiranje vsakega tipa ali različice običajnega izhoda in zasilnega izhoda v običajnem načinu ali načinu v sili, ki jih preizkusi vsak član kabinskega osebja na ustrezni napravi za usposabljanje ali na dejanskem zrakoplovu;

| (ii) | dejansko uporabo varnostnih vrat pilotske kabine v običajnem načinu in načinu v sili ter sistema sedežev in zadrževalnih naprav na ustrezni napravi za usposabljanje ali dejanskem zrakoplovu, ki jih preizkusi vsak član kabinskega osebja, in praktičen prikaz uporabe kisikovega sistema v zvezi z nezmožnostjo pilota, da opravlja svoje delo; |
| --- | --- |

(ii)

dejansko uporabo varnostnih vrat pilotske kabine v običajnem načinu in načinu v sili ter sistema sedežev in zadrževalnih naprav na ustrezni napravi za usposabljanje ali dejanskem zrakoplovu, ki jih preizkusi vsak član kabinskega osebja, in praktičen prikaz uporabe kisikovega sistema v zvezi z nezmožnostjo pilota, da opravlja svoje delo;

| (iii) | prikaz uporabe vseh drugih izhodov, vključno z okni pilotske kabine, in |
| --- | --- |

(iii)

prikaz uporabe vseh drugih izhodov, vključno z okni pilotske kabine, in

| (iv) | prikaz uporabe rešilnega čolna ali reševalne drče, ki se lahko uporabi kot rešilni čoln, če sta na zrakoplovu. |
| --- | --- |

(iv)

prikaz uporabe rešilnega čolna ali reševalne drče, ki se lahko uporabi kot rešilni čoln, če sta na zrakoplovu.

| (d) | Elementi usposabljanja, značilni za operatorja:






  1. | periodično usposabljanje vsako leto vključuje:






  (i) | za vsakega člana kabinskega osebja:






  A. | razmestitev in uporabo vse varnostne in reševalne opreme, ki je nameščena ali se prevaža na zrakoplovu, in |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(d)

Elementi usposabljanja, značilni za operatorja:

1.

periodično usposabljanje vsako leto vključuje:

(i)

za vsakega člana kabinskega osebja:

A.

razmestitev in uporabo vse varnostne in reševalne opreme, ki je nameščena ali se prevaža na zrakoplovu, in

| B. | uporabo rešilnih jopičev ter namestitev prenosne kisikove opreme in opreme za zaščito dihal; |
| --- | --- |

B.

uporabo rešilnih jopičev ter namestitev prenosne kisikove opreme in opreme za zaščito dihal;

| (ii) | zlaganje predmetov v potniški kabini; |
| --- | --- |

(ii)

zlaganje predmetov v potniški kabini;

| (iii) | postopki v zvezi s kontaminacijo površine zrakoplova; |
| --- | --- |

(iii)

postopki v zvezi s kontaminacijo površine zrakoplova;

| (iv) | postopke v sili; |
| --- | --- |

(iv)

postopke v sili;

| (v) | postopke evakuacije; |
| --- | --- |

(v)

postopke evakuacije;

| (vi) | pregled incidentov in nesreč; |
| --- | --- |

(vi)

pregled incidentov in nesreč;

| (vii) | skupno delo v pilotski kabini; |
| --- | --- |

(vii)

skupno delo v pilotski kabini;

| (viii) | vidike letalske medicine in prvo pomoč, vključno s povezano opremo; |
| --- | --- |

(viii)

vidike letalske medicine in prvo pomoč, vključno s povezano opremo;

| (ix) | varnostne postopke; |
| --- | --- |

(ix)

varnostne postopke;

| 2. | periodično usposabljanje v časovnih presledkih, ki niso daljši od treh let, vključuje tudi:






  (i) | uporabo pirotehničnih sredstev (dejanske naprave ali naprave za vajo); |
| --- | --- | --- |

2.

periodično usposabljanje v časovnih presledkih, ki niso daljši od treh let, vključuje tudi:

(i)

uporabo pirotehničnih sredstev (dejanske naprave ali naprave za vajo);

| (ii) | praktični prikaz uporabe kontrolnih seznamov za letalsko posadko; |
| --- | --- |

(ii)

praktični prikaz uporabe kontrolnih seznamov za letalsko posadko;

| (iii) | stvarno in praktično usposabljanje za uporabo celotne opreme za gašenje požara, vključno z varovalno obleko, ki ustreza opremi na zrakoplovu; |
| --- | --- |

(iii)

stvarno in praktično usposabljanje za uporabo celotne opreme za gašenje požara, vključno z varovalno obleko, ki ustreza opremi na zrakoplovu;

| (iv) | za vsakega člana kabinskega osebja:






  A. | gašenje požara, ki ustreza požaru v notranjosti zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(iv)

za vsakega člana kabinskega osebja:

A.

gašenje požara, ki ustreza požaru v notranjosti zrakoplova;

| B. | namestitev in uporabo opreme za zaščito dihal v zaprtem simuliranem okolju, napolnjenem z dimom. |
| --- | --- |

B.

namestitev in uporabo opreme za zaščito dihal v zaprtem simuliranem okolju, napolnjenem z dimom.

| (e) | Obdobja veljavnosti:






  1. | za letno periodično usposabljanje je dvanajst koledarskih mesecev, ki se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno; |
| --- | --- | --- |

(e)

Obdobja veljavnosti:

1.

za letno periodično usposabljanje je dvanajst koledarskih mesecev, ki se začne šteti od konca meseca, v katerem je bilo preverjanje opravljeno;

| 2. | če se periodično usposabljanje ali preverjanje iz odstavka (a) izvedeta v zadnjih treh koledarskih mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja; |
| --- | --- |

2.

če se periodično usposabljanje ali preverjanje iz odstavka (a) izvedeta v zadnjih treh koledarskih mesecih obdobja veljavnosti, se začne novo obdobje veljavnosti šteti od prvotnega poteka obdobja;

| 3. | v zvezi z dodatnimi triletnimi elementi usposabljanja iz pododstavkov (c)(2) in (d)(2) je obdobje veljavnosti 36 koledarskih mesecev, ki se začne šteti od konca meseca, v katerem so bila preverjanja opravljena. |
| --- | --- |

3.

v zvezi z dodatnimi triletnimi elementi usposabljanja iz pododstavkov (c)(2) in (d)(2) je obdobje veljavnosti 36 koledarskih mesecev, ki se začne šteti od konca meseca, v katerem so bila preverjanja opravljena.

ORO.CC.145   Osvežitveno usposabljanje

| (a) | Če član kabinskega osebja v zadnjih šestih mesecih obdobja veljavnosti zadnjega ustreznega periodičnega usposabljanja in preverjanja:






  1. | ni opravljal nalog na zrakoplovu, opravi osvežitveno usposabljanje in preverjanje za vsak tip zrakoplova, na katerem bo delal, preden je vnovič razporejen na tako delovno mesto, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Če član kabinskega osebja v zadnjih šestih mesecih obdobja veljavnosti zadnjega ustreznega periodičnega usposabljanja in preverjanja:

1.

ni opravljal nalog na zrakoplovu, opravi osvežitveno usposabljanje in preverjanje za vsak tip zrakoplova, na katerem bo delal, preden je vnovič razporejen na tako delovno mesto, ali

| 2. | ni opravljal nalog na zrakoplovu na enem posebnem tipu zrakoplova, pred vnovično razporeditvijo na delovno mesto na zadevnem tipu zrakoplova opravi:






  (i) | osvežitveno usposabljanje in preverjanje ali |
| --- | --- | --- |

2.

ni opravljal nalog na zrakoplovu na enem posebnem tipu zrakoplova, pred vnovično razporeditvijo na delovno mesto na zadevnem tipu zrakoplova opravi:

(i)

osvežitveno usposabljanje in preverjanje ali

| (ii) | dva seznanitvena leta v skladu z ORO.CC.135. |
| --- | --- |

(ii)

dva seznanitvena leta v skladu z ORO.CC.135.

| (b) | Program osvežitvenega usposabljanja za vsak tip zrakoplova zajema vsaj:






  1. | postopke v sili; |
| --- | --- | --- |

(b)

Program osvežitvenega usposabljanja za vsak tip zrakoplova zajema vsaj:

1.

postopke v sili;

| 2. | postopke evakuacije; |
| --- | --- |

2.

postopke evakuacije;

| 3. | za vsakega člana kabinskega osebja uporabo in dejansko odpiranje vsakega tipa ali različice običajnih in zasilnih izhodov ter varnostnih vrat pilotske kabine v običajnem načinu ali načinu v sili; |
| --- | --- |

3.

za vsakega člana kabinskega osebja uporabo in dejansko odpiranje vsakega tipa ali različice običajnih in zasilnih izhodov ter varnostnih vrat pilotske kabine v običajnem načinu ali načinu v sili;

| 4. | prikaz uporabe vseh drugih izhodov, vključno z okni pilotske kabine; |
| --- | --- |

4.

prikaz uporabe vseh drugih izhodov, vključno z okni pilotske kabine;

| 5. | razmestitev in uporabo vse ustrezne varnostne in reševalne opreme, ki je nameščena ali se prevaža na zrakoplovu. |
| --- | --- |

5.

razmestitev in uporabo vse ustrezne varnostne in reševalne opreme, ki je nameščena ali se prevaža na zrakoplovu.

| (c) | Operator se lahko odloči, da osvežitveno usposabljanje nadomesti s periodičnim usposabljanjem, če se ponovna zaposlitev člana kabinskega osebja na zrakoplovu začne v okviru obdobja veljavnosti zadnjega periodičnega usposabljanja in preverjanja. Če je obdobje veljavnosti poteklo, se lahko v skladu z ORO.CC.125 osvežitveno usposabljanje nadomesti le z usposabljanjem, značilnim za tip zrakoplova, in preusmeritvenim usposabljanjem, ki ga zagotovi operator. |
| --- | --- |

(c)

Operator se lahko odloči, da osvežitveno usposabljanje nadomesti s periodičnim usposabljanjem, če se ponovna zaposlitev člana kabinskega osebja na zrakoplovu začne v okviru obdobja veljavnosti zadnjega periodičnega usposabljanja in preverjanja. Če je obdobje veljavnosti poteklo, se lahko v skladu z ORO.CC.125 osvežitveno usposabljanje nadomesti le z usposabljanjem, značilnim za tip zrakoplova, in preusmeritvenim usposabljanjem, ki ga zagotovi operator.

ODDELEK 2

Dodatne zahteve za operacije komercialnega zračnega prevoza

ORO.CC.200   Vodilni član kabinskega osebja

| (a) | Kadar se zahteva več kot en član kabinskega osebja, kabinsko osebje vključuje vodilnega člana kabinskega osebja, ki ga imenuje operator. |
| --- | --- |

(a)

Kadar se zahteva več kot en član kabinskega osebja, kabinsko osebje vključuje vodilnega člana kabinskega osebja, ki ga imenuje operator.

| (b) | Operator imenuje člana kabinske posadke za vodilnega člana kabinskega osebja le, če:






  1. | ima vsaj eno leto izkušenj kot aktivni član kabinskega osebja in |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator imenuje člana kabinske posadke za vodilnega člana kabinskega osebja le, če:

1.

ima vsaj eno leto izkušenj kot aktivni član kabinskega osebja in

| 2. | je uspešno opravil tečaj usposabljanja za vodilnega člana kabinskega osebja in s tem povezano preverjanje. |
| --- | --- |

2.

je uspešno opravil tečaj usposabljanja za vodilnega člana kabinskega osebja in s tem povezano preverjanje.

| (c) | Tečaj usposabljanja za vodilnega člana kabinskega osebja zajema naloge in odgovornosti vodilnih članov kabinskega osebja ter vključuje vsaj naslednje elemente:






  1. | dajanje navodil pred letom; |
| --- | --- | --- |

(c)

Tečaj usposabljanja za vodilnega člana kabinskega osebja zajema naloge in odgovornosti vodilnih članov kabinskega osebja ter vključuje vsaj naslednje elemente:

1.

dajanje navodil pred letom;

| 2. | sodelovanje s posadko; |
| --- | --- |

2.

sodelovanje s posadko;

| 3. | pregled zahtev operatorja in zakonskih zahtev; |
| --- | --- |

3.

pregled zahtev operatorja in zakonskih zahtev;

| 4. | poročanje o nesrečah in incidentih; |
| --- | --- |

4.

poročanje o nesrečah in incidentih;

| 5. | človeške dejavnike in skupno delo v pilotski kabini (CRM) ter |
| --- | --- |

5.

človeške dejavnike in skupno delo v pilotski kabini (CRM) ter

| 6. | omejitve trajanja letov in delovnega časa, zahtevani čas počitka. |
| --- | --- |

6.

omejitve trajanja letov in delovnega časa, zahtevani čas počitka.

| (d) | Vodilni član kabinskega osebja je vodji zrakoplova odgovoren za izvajanje in usklajevanje običajnih postopkov in postopkov v sili iz operativnega priročnika, vključno s prenehanjem izvajanja nalog, ki niso povezane z varnostjo, zaradi varnosti ali varovanja. |
| --- | --- |

(d)

Vodilni član kabinskega osebja je vodji zrakoplova odgovoren za izvajanje in usklajevanje običajnih postopkov in postopkov v sili iz operativnega priročnika, vključno s prenehanjem izvajanja nalog, ki niso povezane z varnostjo, zaradi varnosti ali varovanja.

| (e) | Operator določi postopke za izbiro najustrezneje usposobljenega člana kabinskega osebja, ki deluje kot vodilni član kabinskega osebja, če postane imenovani vodilni član kabinskega osebja nezmožen za delo. Pristojni organ je obveščen o spremembah teh postopkov. |
| --- | --- |

(e)

Operator določi postopke za izbiro najustrezneje usposobljenega člana kabinskega osebja, ki deluje kot vodilni član kabinskega osebja, če postane imenovani vodilni član kabinskega osebja nezmožen za delo. Pristojni organ je obveščen o spremembah teh postopkov.

ORO.CC.205   Zmanjšanje števila kabinskega osebja med zemeljskimi operacijami in v nepredvidenih okoliščinah

| (a) | Kadar so na zrakoplovu potniki, je v potniški kabini v skladu z ORO.CC.100 zahtevano najmanjše število članov kabinskega osebja. |
| --- | --- |

(a)

Kadar so na zrakoplovu potniki, je v potniški kabini v skladu z ORO.CC.100 zahtevano najmanjše število članov kabinskega osebja.

| (b) | Ob upoštevanju pogojev iz odstavka (c) se to število lahko zmanjša:






  1. | med običajnimi zemeljskimi operacijami, ki ne vključujejo polnjenja/praznjenja rezervoarjev, kadar je zrakoplov na svojem parkirnem prostoru, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Ob upoštevanju pogojev iz odstavka (c) se to število lahko zmanjša:

1.

med običajnimi zemeljskimi operacijami, ki ne vključujejo polnjenja/praznjenja rezervoarjev, kadar je zrakoplov na svojem parkirnem prostoru, ali

| 2. | v nepredvidenih okoliščinah, če se število potnikov na zrakoplovu zmanjša. V tem primeru se pristojnemu organu predloži poročilo po opravljenem letu. |
| --- | --- |

2.

v nepredvidenih okoliščinah, če se število potnikov na zrakoplovu zmanjša. V tem primeru se pristojnemu organu predloži poročilo po opravljenem letu.

| (c) | Pogoji:






  1. | v operativnem priročniku so določeni postopki za zagotavljanje, da je dosežena enakovredna raven varnosti z manj člani kabinskega osebja, zlasti za evakuacijo potnikov; |
| --- | --- | --- |

(c)

Pogoji:

1.

v operativnem priročniku so določeni postopki za zagotavljanje, da je dosežena enakovredna raven varnosti z manj člani kabinskega osebja, zlasti za evakuacijo potnikov;

| 2. | kabinsko osebje z manj člani v skladu z ORO.CC.200 vključuje vodilnega člana kabinskega osebja; |
| --- | --- |

2.

kabinsko osebje z manj člani v skladu z ORO.CC.200 vključuje vodilnega člana kabinskega osebja;

| 3. | za vsakih 50 potnikov na istem krovu zrakoplova se zahteva vsaj en član kabinskega osebja; |
| --- | --- |

3.

za vsakih 50 potnikov na istem krovu zrakoplova se zahteva vsaj en član kabinskega osebja;

| 4. | pri običajnih zemeljskih operacijah z zrakoplovom, pri katerih je potreben več kot en član kabinskega osebja, se število, določeno v skladu s pododstavkom (c)(3), poveča, tako da se na par zasilnih izhodov v nadstropju vključi en član kabinskega osebja. |
| --- | --- |

4.

pri običajnih zemeljskih operacijah z zrakoplovom, pri katerih je potreben več kot en član kabinskega osebja, se število, določeno v skladu s pododstavkom (c)(3), poveča, tako da se na par zasilnih izhodov v nadstropju vključi en član kabinskega osebja.

ORO.CC.210   Dodatni pogoji za razporeditev na delovno mesto

Člani kabinskega osebja so lahko razporejeni na delovno mesto in delajo na posebnem tipu ali različici zrakoplova le, če:

| (a) | imajo veljavno potrdilo, izdano v skladu s Prilogo V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012; |
| --- | --- |

(a)

imajo veljavno potrdilo, izdano v skladu s Prilogo V (del CC) k Uredbi (EU) št. 290/2012;

| (b) | so usposobljeni za tip ali različico v skladu s tem poddelom; |
| --- | --- |

(b)

so usposobljeni za tip ali različico v skladu s tem poddelom;

| (c) | izpolnjujejo druge veljavne zahteve iz tega poddela in Priloge IV (del CAT); |
| --- | --- |

(c)

izpolnjujejo druge veljavne zahteve iz tega poddela in Priloge IV (del CAT);

| (d) | nosijo uniforme operatorja za kabinsko osebje. |
| --- | --- |

(d)

nosijo uniforme operatorja za kabinsko osebje.

ORO.CC.215   Programi usposabljanja in preverjanja ter z njimi povezana dokumentacija

| (a) | Programe usposabljanja in preverjanja, vključno z učnimi načrti v skladu s tem poddelom, odobri pristojni organ, navedeni pa so v operativnem priročniku. |
| --- | --- |

(a)

Programe usposabljanja in preverjanja, vključno z učnimi načrti v skladu s tem poddelom, odobri pristojni organ, navedeni pa so v operativnem priročniku.

| (b) | Ko član kabinskega osebja uspešno opravi tečaj usposabljanja in povezano preverjanje, operator:






  1. | posodobi evidenco o usposabljanju člana kabinskega osebja v skladu z ORO.MLR.115 in |
| --- | --- | --- |

(b)

Ko član kabinskega osebja uspešno opravi tečaj usposabljanja in povezano preverjanje, operator:

1.

posodobi evidenco o usposabljanju člana kabinskega osebja v skladu z ORO.MLR.115 in

| 2. | mu predloži seznam, na katerem so navedena posodobljena obdobja veljavnosti, kot so ustrezna za tip(-e) in različico(-e) zrakoplova, za delo na katerem(-ih) je član kabinskega osebja usposobljen. |
| --- | --- |

2.

mu predloži seznam, na katerem so navedena posodobljena obdobja veljavnosti, kot so ustrezna za tip(-e) in različico(-e) zrakoplova, za delo na katerem(-ih) je član kabinskega osebja usposobljen.

ORO.CC.250   Delo na več kot enem tipu ali različici zrakoplova

| (a) | Člana kabinskega osebja se ne razporedi na delovno mesto na več kot treh tipih zrakoplovov, na podlagi odobritve pristojnega organa pa je član kabinskega osebja lahko izjemoma razporejen na delovno mesto na štiri tipe zrakoplovov, če so vsaj za dva tipa:






  1. | varnostna in reševalna oprema ter običajni postopki in postopki v sili, značilni za tip, podobni ter |
| --- | --- | --- |

(a)

Člana kabinskega osebja se ne razporedi na delovno mesto na več kot treh tipih zrakoplovov, na podlagi odobritve pristojnega organa pa je član kabinskega osebja lahko izjemoma razporejen na delovno mesto na štiri tipe zrakoplovov, če so vsaj za dva tipa:

1.

varnostna in reševalna oprema ter običajni postopki in postopki v sili, značilni za tip, podobni ter

| 2. | običajni postopki in postopki v sili, ki niso značilni za tip, enaki. |
| --- | --- |

2.

običajni postopki in postopki v sili, ki niso značilni za tip, enaki.

| (b) | Operator za namene odstavka (a) ter za usposabljanje in usposobljenost kabinskega osebja določi:






  1. | vsak zrakoplov kot tip ali različico, ob upoštevanju ustreznih podatkov, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003 za ustrezen tip ali različico zrakoplova, če so na voljo, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator za namene odstavka (a) ter za usposabljanje in usposobljenost kabinskega osebja določi:

1.

vsak zrakoplov kot tip ali različico, ob upoštevanju ustreznih podatkov, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003 za ustrezen tip ali različico zrakoplova, če so na voljo, in

| 2. | različice tipa zrakoplova za različne tipe, če se razlikujejo glede na:






  (i) | uporabo zasilnih izhodov; |
| --- | --- | --- |

2.

različice tipa zrakoplova za različne tipe, če se razlikujejo glede na:

(i)

uporabo zasilnih izhodov;

| (ii) | razmestitev in vrsto prenosne varnostne in reševalne opreme; |
| --- | --- |

(ii)

razmestitev in vrsto prenosne varnostne in reševalne opreme;

| (iii) | postopke v sili, značilne za tip. |
| --- | --- |

(iii)

postopke v sili, značilne za tip.

ORO.CC.255   Operacije s samo enim članom kabinskega osebja

| (a) | Operator izbere, zaposli, usposablja in preverja strokovnost članov kabinskega osebja, ki bodo razporejeni na delovno mesto edinega člana kabinskega osebja, v skladu z merili, ki ustrezajo tovrstnim operacijam. |
| --- | --- |

(a)

Operator izbere, zaposli, usposablja in preverja strokovnost članov kabinskega osebja, ki bodo razporejeni na delovno mesto edinega člana kabinskega osebja, v skladu z merili, ki ustrezajo tovrstnim operacijam.

| (b) | Člani kabinskega osebja, ki nimajo delovnih izkušenj kot edini član kabinskega osebja, se lahko razporedijo na tako delovno mesto po tem, ko:






  1. | opravijo usposabljanje iz odstavka (c), in to poleg drugega ustreznega usposabljanja in preverjanja v skladu z zahtevami iz tega poddela; |
| --- | --- | --- |

(b)

Člani kabinskega osebja, ki nimajo delovnih izkušenj kot edini član kabinskega osebja, se lahko razporedijo na tako delovno mesto po tem, ko:

1.

opravijo usposabljanje iz odstavka (c), in to poleg drugega ustreznega usposabljanja in preverjanja v skladu z zahtevami iz tega poddela;

| 2. | uspešno opravijo preverjanja strokovnosti pri opravljanju nalog in izpolnjevanju obveznosti v skladu s postopki iz operativnega priročnika ter |
| --- | --- |

2.

uspešno opravijo preverjanja strokovnosti pri opravljanju nalog in izpolnjevanju obveznosti v skladu s postopki iz operativnega priročnika ter

| 3. | opravijo seznanitvene lete prek najmanj 15 sektorjev, ki trajajo vsaj 20 ur, na ustreznem tipu zrakoplova pod nadzorom ustrezno izkušenega člana kabinskega osebja. |
| --- | --- |

3.

opravijo seznanitvene lete prek najmanj 15 sektorjev, ki trajajo vsaj 20 ur, na ustreznem tipu zrakoplova pod nadzorom ustrezno izkušenega člana kabinskega osebja.

| (c) | Zajeti so naslednji dodatni elementi usposabljanja s posebnim poudarkom na upoštevanju operacij z enim samim članom kabinskega osebja:






  1. | odgovornost vodji zrakoplova za izvajanje običajnih postopkov in postopkov v sili; |
| --- | --- | --- |

(c)

Zajeti so naslednji dodatni elementi usposabljanja s posebnim poudarkom na upoštevanju operacij z enim samim članom kabinskega osebja:

1.

odgovornost vodji zrakoplova za izvajanje običajnih postopkov in postopkov v sili;

| 2. | pomen usklajevanja in poročanja letalski posadki, zlasti pri obvladovanju nediscipliniranih ali motečih potnikov; |
| --- | --- |

2.

pomen usklajevanja in poročanja letalski posadki, zlasti pri obvladovanju nediscipliniranih ali motečih potnikov;

| 3. | pregled zahtev operatorja in zakonskih zahtev; |
| --- | --- |

3.

pregled zahtev operatorja in zakonskih zahtev;

| 4. | dokumentacija; |
| --- | --- |

4.

dokumentacija;

| 5. | poročanje o nesrečah in incidentih ter |
| --- | --- |

5.

poročanje o nesrečah in incidentih ter

| 6. | omejitve trajanja letov in delovnega časa, zahtevani čas počitka. |
| --- | --- |

6.

omejitve trajanja letov in delovnega časa, zahtevani čas počitka.

PODDEL TC

TEHNIČNO OSEBJE PRI OPERACIJAH HNMP, HHO ALI NVIS

ORO.TC.100   Obseg

V tem poddelu so določene zahteve, ki jih mora operator izpolnjevati pri upravljanju zrakoplova s člani tehničnega osebja v operacijah komercialnega zračnega prevoza helikopterske nujne medicinske pomoči (HNMP), operacijah s pomočjo sistema za nočno gledanje (NVIS) ali helikopterskih operacijah z obešenim tovorom (HHO).

ORO.TC.105   Pogoji za razporeditev na delovno mesto

| (a) | Članom tehničnega osebja se v operacijah komercialnega zračnega prevoza HNMP, HHO ali NVIS naloge dodelijo le, če:






  1. | so stari vsaj 18 let; |
| --- | --- | --- |

(a)

Članom tehničnega osebja se v operacijah komercialnega zračnega prevoza HNMP, HHO ali NVIS naloge dodelijo le, če:

1.

so stari vsaj 18 let;

| 2. | so telesno in duševno sposobni varno opravljati dodeljene naloge in izpolnjevati odgovornosti; |
| --- | --- |

2.

so telesno in duševno sposobni varno opravljati dodeljene naloge in izpolnjevati odgovornosti;

| 3. | so opravili celotno ustrezno usposabljanje v skladu s tem poddelom za opravljanje dodeljenih nalog; |
| --- | --- |

3.

so opravili celotno ustrezno usposabljanje v skladu s tem poddelom za opravljanje dodeljenih nalog;

| 4. | je bilo med preverjanjem dokazano, da so usposobljeni za opravljanje vseh dodeljenih nalog v skladu s postopki iz operativnega priročnika. |
| --- | --- |

4.

je bilo med preverjanjem dokazano, da so usposobljeni za opravljanje vseh dodeljenih nalog v skladu s postopki iz operativnega priročnika.

| (b) | Operator pred razporeditvijo članov tehničnega osebja, ki so samozaposlene osebe in/ali delajo v samostojnem poklicu ali s krajšim delovnim časom, na delovno mesto preveri, ali so izpolnjene vse veljavne zahteve iz tega poddela, ob upoštevanju vseh storitev, ki jih je član tehničnega osebja opravil za drugega operatorja oziroma operatorje, da se opredelijo zlasti:






  1. | skupno število tipov in različic zrakoplovov, na katerih lahko dela član tehničnega osebja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator pred razporeditvijo članov tehničnega osebja, ki so samozaposlene osebe in/ali delajo v samostojnem poklicu ali s krajšim delovnim časom, na delovno mesto preveri, ali so izpolnjene vse veljavne zahteve iz tega poddela, ob upoštevanju vseh storitev, ki jih je član tehničnega osebja opravil za drugega operatorja oziroma operatorje, da se opredelijo zlasti:

1.

skupno število tipov in različic zrakoplovov, na katerih lahko dela član tehničnega osebja;

| 2. | veljavne omejitve trajanja letov in delovnega časa ter zahtevani čas počitka. |
| --- | --- |

2.

veljavne omejitve trajanja letov in delovnega časa ter zahtevani čas počitka.

ORO.TC.110   Usposabljanje in preverjanje

| (a) | Operator vzpostavi program usposabljanja v skladu z veljavnimi zahtevami iz tega poddela za zajetje nalog in odgovornosti, ki jih morajo izpolnjevati člani tehničnega osebja. |
| --- | --- |

(a)

Operator vzpostavi program usposabljanja v skladu z veljavnimi zahtevami iz tega poddela za zajetje nalog in odgovornosti, ki jih morajo izpolnjevati člani tehničnega osebja.

| (b) | Vsak član tehničnega osebja po opravljenem začetnem usposabljanju, preusmeritvenem usposabljanju, ki ga zagotovi operator, izobraževanju o razlikah in periodičnem usposabljanju opravi preverjanje, da dokaže svojo strokovnost za izvajanje običajnih postopkov in postopkov v sili. |
| --- | --- |

(b)

Vsak član tehničnega osebja po opravljenem začetnem usposabljanju, preusmeritvenem usposabljanju, ki ga zagotovi operator, izobraževanju o razlikah in periodičnem usposabljanju opravi preverjanje, da dokaže svojo strokovnost za izvajanje običajnih postopkov in postopkov v sili.

| (c) | Usposabljanje in preverjanje za vsak tečaj usposabljanja izvaja ustrezno usposobljeno osebje z izkušnjami iz predmeta, ki se bo poučeval. Operator obvesti pristojni organ o osebju, ki bo izvajalo preverjanja. |
| --- | --- |

(c)

Usposabljanje in preverjanje za vsak tečaj usposabljanja izvaja ustrezno usposobljeno osebje z izkušnjami iz predmeta, ki se bo poučeval. Operator obvesti pristojni organ o osebju, ki bo izvajalo preverjanja.

ORO.TC.115   Začetno usposabljanje

Vsak član tehničnega osebja pred preusmeritvenim usposabljanjem, ki ga zagotovi operator, opravi začetno usposabljanje, vključno s/z:

| (a) | splošnim teoretičnim znanjem o letalstvu in letalskih predpisih, ki zajema vse elemente v zvezi z nalogami in odgovornostmi, ki se zahtevajo za tehnično osebje; |
| --- | --- |

(a)

splošnim teoretičnim znanjem o letalstvu in letalskih predpisih, ki zajema vse elemente v zvezi z nalogami in odgovornostmi, ki se zahtevajo za tehnično osebje;

| (b) | usposabljanjem za boj z ognjem in dimom; |
| --- | --- |

(b)

usposabljanjem za boj z ognjem in dimom;

| (c) | usposabljanjem za preživetje na kopnem in v vodi, ki ustreza vrsti in območju operacije; |
| --- | --- |

(c)

usposabljanjem za preživetje na kopnem in v vodi, ki ustreza vrsti in območju operacije;

| (d) | vidiki letalske medicine in prvo pomočjo; |
| --- | --- |

(d)

vidiki letalske medicine in prvo pomočjo;

| (e) | komuniciranjem in ustreznimi elementi skupnega dela v pilotski kabini iz ORO.FC.115 in ORO.FC.215. |
| --- | --- |

(e)

komuniciranjem in ustreznimi elementi skupnega dela v pilotski kabini iz ORO.FC.115 in ORO.FC.215.

ORO.TC.120   Preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator

Vsak član tehničnega osebja opravi:

| (a) | preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator, vključno z ustreznimi elementi skupnega dela v pilotski kabini:






  1. | preden ga operator prvič razporedi na delovno mesto člana tehničnega osebja ali |
| --- | --- | --- |

(a)

preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator, vključno z ustreznimi elementi skupnega dela v pilotski kabini:

1.

preden ga operator prvič razporedi na delovno mesto člana tehničnega osebja ali

| 2. | kadar je razporejen na drugačen tip ali razred zrakoplova, če so oprema ali postopki iz odstavka (b) na njem drugačni. |
| --- | --- |

2.

kadar je razporejen na drugačen tip ali razred zrakoplova, če so oprema ali postopki iz odstavka (b) na njem drugačni.

| (b) | Preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator, vključuje:






  1. | razmestitev in uporabo vse varnostne opreme in opreme za preživetje na zrakoplovu; |
| --- | --- | --- |

(b)

Preusmeritveno usposabljanje, ki ga zagotovi operator, vključuje:

1.

razmestitev in uporabo vse varnostne opreme in opreme za preživetje na zrakoplovu;

| 2. | vse običajne postopke in postopke v sili; |
| --- | --- |

2.

vse običajne postopke in postopke v sili;

| 3. | opremo na zrakoplovu za opravljanje nalog na zrakoplovu ali na tleh za pomoč pilotu med operacijami HNMP, HHO ali NVIS. |
| --- | --- |

3.

opremo na zrakoplovu za opravljanje nalog na zrakoplovu ali na tleh za pomoč pilotu med operacijami HNMP, HHO ali NVIS.

ORO.TC.125   Izobraževanje o razlikah

| (a) | Vsak član tehničnega osebja opravi izobraževanje o razlikah pri spremembi opreme ali postopkov na tipih ali različicah, ki jih trenutno upravlja. |
| --- | --- |

(a)

Vsak član tehničnega osebja opravi izobraževanje o razlikah pri spremembi opreme ali postopkov na tipih ali različicah, ki jih trenutno upravlja.

| (b) | Operator v operativnem priročniku navede, kdaj je potrebno tako izobraževanje o razlikah. |
| --- | --- |

(b)

Operator v operativnem priročniku navede, kdaj je potrebno tako izobraževanje o razlikah.

ORO.TC.130   Seznanitveni leti

Vsak član tehničnega osebja po opravljenem preusmeritvenem usposabljanju, ki ga zagotovi operator, opravi seznanitvene lete, preden začne delati kot obvezni član tehničnega osebja pri operacijah HNMP, HHO ali NVIS.

ORO.TC.135   Periodično usposabljanje

| (a) | Vsak član tehničnega osebja vsakih dvanajst mesecev opravi periodično usposabljanje, ki ustreza tipu ali razredu zrakoplova in opremi, ki jo uporablja. Elementi skupnega dela v pilotski kabini se vključijo v vse ustrezne faze periodičnega usposabljanja. |
| --- | --- |

(a)

Vsak član tehničnega osebja vsakih dvanajst mesecev opravi periodično usposabljanje, ki ustreza tipu ali razredu zrakoplova in opremi, ki jo uporablja. Elementi skupnega dela v pilotski kabini se vključijo v vse ustrezne faze periodičnega usposabljanja.

| (b) | Periodično usposabljanje vključuje teoretični in praktični pouk ter praktične vaje. |
| --- | --- |

(b)

Periodično usposabljanje vključuje teoretični in praktični pouk ter praktične vaje.

ORO.TC.140   Osvežitveno usposabljanje

| (a) | Vsak član tehničnega osebja, ki v zadnjih šestih mesecih ni izvajal nalog, opravi osvežitveno usposabljanje iz operativnega priročnika. |
| --- | --- |

(a)

Vsak član tehničnega osebja, ki v zadnjih šestih mesecih ni izvajal nalog, opravi osvežitveno usposabljanje iz operativnega priročnika.

| (b) | Član tehničnega osebja, ki v zadnjih šestih mesecih ni izvajal nalog na zrakoplovu na posebnem tipu ali razredu zrakoplova, pred razporeditvijo na delovno mesto na zadevnem tipu ali razredu zrakoplova opravi bodisi:






  1. | osvežitveno usposabljanje za tip ali razred bodisi |
| --- | --- | --- |

(b)

Član tehničnega osebja, ki v zadnjih šestih mesecih ni izvajal nalog na zrakoplovu na posebnem tipu ali razredu zrakoplova, pred razporeditvijo na delovno mesto na zadevnem tipu ali razredu zrakoplova opravi bodisi:

1.

osvežitveno usposabljanje za tip ali razred bodisi

| 2. | dva seznanitvena sektorja na zadevnem tipu ali razredu zrakoplova. |
| --- | --- |

2.

dva seznanitvena sektorja na zadevnem tipu ali razredu zrakoplova.

---

(1)  UL L 295, 12.11.2010, str. 35.

(2)  UL L 243, 27.9.2003, str. 6.

(3)  UL L 294, 13.11.2007, str. 3.

(4)  UL L 295, 14.11.2007, str. 7.

(5)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

(6)  UL L 311, 25.11.2011, str. 1.

---

PRILOGA IV

OPERACIJE KOMERCIALNEGA ZRAČNEGA PREVOZA

[DEL CAT]

PODDEL A

SPLOŠNE ZAHTEVE

CAT.GEN.100   Pristojni organ

Pristojni organ je organ, ki ga imenuje država članica, v kateri ima operator glavni kraj poslovanja.

ODDELEK 1

Zrakoplovi na motorni pogon

CAT.GEN.MPA.100   Odgovornosti posadke

| (a) | Član posadke je odgovoren za pravilno izvajanje svojih nalog, ki so:






  1. | povezane z varnostjo zrakoplova in vseh oseb na njem ter |
| --- | --- | --- |

(a)

Član posadke je odgovoren za pravilno izvajanje svojih nalog, ki so:

1.

povezane z varnostjo zrakoplova in vseh oseb na njem ter

| 2. | opisane v navodilih in postopkih iz operativnega priročnika. |
| --- | --- |

2.

opisane v navodilih in postopkih iz operativnega priročnika.

| (b) | Član posadke:






  1. | obvesti vodjo zrakoplova o vsaki napaki, odpovedi, motnji v delovanju ali okvari, za katero meni, da lahko vpliva na plovnost ali varno delovanje zrakoplova, vključno s sistemi v sili, če o njej ni poročal že drug član posadke; |
| --- | --- | --- |

(b)

Član posadke:

1.

obvesti vodjo zrakoplova o vsaki napaki, odpovedi, motnji v delovanju ali okvari, za katero meni, da lahko vpliva na plovnost ali varno delovanje zrakoplova, vključno s sistemi v sili, če o njej ni poročal že drug član posadke;

| 2. | obvesti vodjo zrakoplova o vsakem incidentu, ki je ogrozil ali bi lahko ogrozil varnost operacije, če o njem ni poročal že drug član posadke; |
| --- | --- |

2.

obvesti vodjo zrakoplova o vsakem incidentu, ki je ogrozil ali bi lahko ogrozil varnost operacije, če o njem ni poročal že drug član posadke;

| 3. | izpolnjuje veljavne zahteve iz operatorjevega sistema poročanja o dogodkih; |
| --- | --- |

3.

izpolnjuje veljavne zahteve iz operatorjevega sistema poročanja o dogodkih;

| 4. | izpolnjuje vse zahteve v zvezi z omejitvami trajanja letov in delovnega časa ter zahtevanim časom počitka, ki se uporabljajo za njegove dejavnosti; |
| --- | --- |

4.

izpolnjuje vse zahteve v zvezi z omejitvami trajanja letov in delovnega časa ter zahtevanim časom počitka, ki se uporabljajo za njegove dejavnosti;

| 5. | ki pri izvajanju nalog za več operatorjev:






  (i) | vodi svoje posamične evidence v zvezi s trajanjem letov, delovnim časom in časom počitka v skladu z veljavnimi zahtevami iz FTL in |
| --- | --- | --- |

5.

ki pri izvajanju nalog za več operatorjev:

(i)

vodi svoje posamične evidence v zvezi s trajanjem letov, delovnim časom in časom počitka v skladu z veljavnimi zahtevami iz FTL in

| (ii) | vsakemu operatorju predloži podatke, potrebne za načrtovanje dejavnosti v skladu z veljavnimi zahtevami iz FTL. |
| --- | --- |

(ii)

vsakemu operatorju predloži podatke, potrebne za načrtovanje dejavnosti v skladu z veljavnimi zahtevami iz FTL.

| (c) | Član posadke ne izvaja nalog na zrakoplovu:






  1. | če je pod vplivom psihoaktivnih snovi ali alkohola ali onesposobljen zaradi poškodbe, utrujenosti, zdravil, bolezni ali drugih podobnih razlogov; |
| --- | --- | --- |

(c)

Član posadke ne izvaja nalog na zrakoplovu:

1.

če je pod vplivom psihoaktivnih snovi ali alkohola ali onesposobljen zaradi poškodbe, utrujenosti, zdravil, bolezni ali drugih podobnih razlogov;

| 2. | po poteku ustreznega časa po potapljanju v velikih globinah ali darovanju krvi; |
| --- | --- |

2.

po poteku ustreznega časa po potapljanju v velikih globinah ali darovanju krvi;

| 3. | če ne izpolnjuje veljavnih zdravstvenih zahtev; |
| --- | --- |

3.

če ne izpolnjuje veljavnih zdravstvenih zahtev;

| 4. | če kakor koli dvomi, da je sposoben izpolniti naloge, ki so mu bile dodeljene, ali |
| --- | --- |

4.

če kakor koli dvomi, da je sposoben izpolniti naloge, ki so mu bile dodeljene, ali

| 5. | če ve ali sumi, da je preutrujen, kot je navedeno v točki 7.f Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, ali se sicer počuti tako zelo nezmožnega za delo, da bi to lahko ogrozilo let. |
| --- | --- |

5.

če ve ali sumi, da je preutrujen, kot je navedeno v točki 7.f Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008, ali se sicer počuti tako zelo nezmožnega za delo, da bi to lahko ogrozilo let.

CAT.GEN.MPA.105   Odgovornosti vodje zrakoplova

| (a) | Vodja zrakoplova je poleg izpolnjevanja zahtev iz CAT.GEN.MPA.100:






  1. | odgovoren za varnost vseh članov posadke, potnikov in tovora na zrakoplovu vse od svojega prihoda na zrakoplov do odhoda z njega po končanem letu; |
| --- | --- | --- |

(a)

Vodja zrakoplova je poleg izpolnjevanja zahtev iz CAT.GEN.MPA.100:

1.

odgovoren za varnost vseh članov posadke, potnikov in tovora na zrakoplovu vse od svojega prihoda na zrakoplov do odhoda z njega po končanem letu;

| 2. | odgovoren za delovanje in varnost zrakoplova:






  (i) | pri letalih od trenutka, ko je letalo prvič pripravljeno za gibanje zaradi vožnje po tleh pred vzletom, do trenutka, ko se po končanem letu dokončno ustavi in se izključi motor oziroma motorji, ki so se uporabili kot glavne pogonske enote; |
| --- | --- | --- |

2.

odgovoren za delovanje in varnost zrakoplova:

(i)

pri letalih od trenutka, ko je letalo prvič pripravljeno za gibanje zaradi vožnje po tleh pred vzletom, do trenutka, ko se po končanem letu dokončno ustavi in se izključi motor oziroma motorji, ki so se uporabili kot glavne pogonske enote;

| (ii) | pri helikopterjih med vrtenjem rotorjev; |
| --- | --- |

(ii)

pri helikopterjih med vrtenjem rotorjev;

| 3. | pristojen za izdajanje vseh ukazov in sprejemanje ustreznih ukrepov za zagotavljanje varnosti zrakoplova ter oseb in/ali imetja na njem v skladu s točko 7.c Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008; |
| --- | --- |

3.

pristojen za izdajanje vseh ukazov in sprejemanje ustreznih ukrepov za zagotavljanje varnosti zrakoplova ter oseb in/ali imetja na njem v skladu s točko 7.c Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008;

| 4. | ima pristojnost za izkrcanje vsake osebe ali dela tovora, ki lahko ogroža varnost zrakoplova ali oseb na njem; |
| --- | --- |

4.

ima pristojnost za izkrcanje vsake osebe ali dela tovora, ki lahko ogroža varnost zrakoplova ali oseb na njem;

| 5. | ne dovoli prevoza na zrakoplovu osebi, za katero se zdi, da je pod tolikšnim vplivom alkohola ali mamil, da bi lahko ogrozila varnost zrakoplova ali oseb na njem; |
| --- | --- |

5.

ne dovoli prevoza na zrakoplovu osebi, za katero se zdi, da je pod tolikšnim vplivom alkohola ali mamil, da bi lahko ogrozila varnost zrakoplova ali oseb na njem;

| 6. | lahko zavrne prevoz nesprejemljivih potnikov, deportirancev ali oseb v priporu, če njihov prevoz povečuje tveganje za varnost zrakoplova ali oseb na njem; |
| --- | --- |

6.

lahko zavrne prevoz nesprejemljivih potnikov, deportirancev ali oseb v priporu, če njihov prevoz povečuje tveganje za varnost zrakoplova ali oseb na njem;

| 7. | zagotovi, da so vsi potniki obveščeni, kje so zasilni izhodi, ustrezna varnostna in reševalna oprema ter kako se uporabljata; |
| --- | --- |

7.

zagotovi, da so vsi potniki obveščeni, kje so zasilni izhodi, ustrezna varnostna in reševalna oprema ter kako se uporabljata;

| 8. | zagotovi, da se upoštevajo vsi operativni postopki in kontrolni seznami v skladu z operativnim priročnikom; |
| --- | --- |

8.

zagotovi, da se upoštevajo vsi operativni postopki in kontrolni seznami v skladu z operativnim priročnikom;

| 9. | nobenemu članu posadke ne dovoli izvajati dejavnosti med ključnimi fazami leta, razen nalog, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova; |
| --- | --- |

9.

nobenemu članu posadke ne dovoli izvajati dejavnosti med ključnimi fazami leta, razen nalog, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova;

| 10. | zagotovi, da zapisovalniki poletov:






  (i) | med letom niso onesposobljeni ali izključeni in |
| --- | --- | --- |

10.

zagotovi, da zapisovalniki poletov:

(i)

med letom niso onesposobljeni ali izključeni in

| (ii) | v primeru nesreče ali incidenta, za katerega velja obvezno poročanje:






  A. | niso namerno izbrisani; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v primeru nesreče ali incidenta, za katerega velja obvezno poročanje:

A.

niso namerno izbrisani;

| B. | se takoj po končanem letu deaktivirajo in |
| --- | --- |

B.

se takoj po končanem letu deaktivirajo in

| C. | se znova aktivirajo le s soglasjem preiskovalnega organa; |
| --- | --- |

C.

se znova aktivirajo le s soglasjem preiskovalnega organa;

| 11. | odloča o sprejetju zrakoplova z okvarami v skladu s seznamom dovoljenih odstopanj od konfiguracije (CDL) ali seznamom minimalne opreme (MEL); |
| --- | --- |

11.

odloča o sprejetju zrakoplova z okvarami v skladu s seznamom dovoljenih odstopanj od konfiguracije (CDL) ali seznamom minimalne opreme (MEL);

| 12. | zagotovi, da se opravi predletni pregled v skladu z zahtevami iz Priloge I (del M) k Uredbi (ES) št. 2042/2003; |
| --- | --- |

12.

zagotovi, da se opravi predletni pregled v skladu z zahtevami iz Priloge I (del M) k Uredbi (ES) št. 2042/2003;

| 13. | se prepriča, da je ustrezna reševalna oprema zlahka na voljo za takojšnjo uporabo. |
| --- | --- |

13.

se prepriča, da je ustrezna reševalna oprema zlahka na voljo za takojšnjo uporabo.

| (b) | Vodja zrakoplova ali pilot, ki mu je bilo zaupano vodenje leta, v izjemnih razmerah, ki zahtevajo takojšnjo odločitev in ukrepanje, ukrepa tako, kot je po njegovem mnenju v danih okoliščinah potrebno v skladu s točko 7.d Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. V takih primerih lahko zaradi varnosti ne upošteva pravil, operativnih postopkov in metod. |
| --- | --- |

(b)

Vodja zrakoplova ali pilot, ki mu je bilo zaupano vodenje leta, v izjemnih razmerah, ki zahtevajo takojšnjo odločitev in ukrepanje, ukrepa tako, kot je po njegovem mnenju v danih okoliščinah potrebno v skladu s točko 7.d Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008. V takih primerih lahko zaradi varnosti ne upošteva pravil, operativnih postopkov in metod.

| (c) | Vodja zrakoplova predloži pristojnemu organu poročilo ACAS, kadar koli je zrakoplov med letom izvedel manever po navodilu za izogib (RA) sistema za preprečevanje trčenj v zraku (ACAS). |
| --- | --- |

(c)

Vodja zrakoplova predloži pristojnemu organu poročilo ACAS, kadar koli je zrakoplov med letom izvedel manever po navodilu za izogib (RA) sistema za preprečevanje trčenj v zraku (ACAS).

| (d) | Nevarnost trčenja s pticami:






  1. | Kadar koli vodja zrakoplova opazi možnost nevarnosti zaradi ptic, obvesti enoto službe zračnega prometa (ATS) takoj, ko delovna obremenitev letalske posadke to dopušča. |
| --- | --- | --- |

(d)

Nevarnost trčenja s pticami:

1.

Kadar koli vodja zrakoplova opazi možnost nevarnosti zaradi ptic, obvesti enoto službe zračnega prometa (ATS) takoj, ko delovna obremenitev letalske posadke to dopušča.

| 2. | Kadar koli zrakoplov, za katerega je odgovoren vodja zrakoplova, trči s pticami, kar povzroči znatno poškodbo zrakoplova ali izpad ali okvaro katere koli bistvene funkcije, pristojnemu organu po pristanku predloži pisno poročilo o trčenju s pticami. |
| --- | --- |

2.

Kadar koli zrakoplov, za katerega je odgovoren vodja zrakoplova, trči s pticami, kar povzroči znatno poškodbo zrakoplova ali izpad ali okvaro katere koli bistvene funkcije, pristojnemu organu po pristanku predloži pisno poročilo o trčenju s pticami.

CAT.GEN.MPA.110   Pristojnosti vodje zrakoplova

Operator sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da vse osebe, ki se prevažajo na zrakoplovu, spoštujejo vse zakonite ukaze vodje zrakoplova, namenjene zagotavljanju varnosti zrakoplova ter oseb in imetja na njem.

CAT.GEN.MPA.115   Člani osebja ali posadke, ki niso člani kabinskega osebja, v potniški kabini

Operator zagotovi, da članov(-i) osebja ali posadke, ki niso člani aktivnega kabinskega osebja in opravljajo svoje naloge v potniški kabini zrakoplova:

| (a) | potniki ne zamenjujejo z aktivnimi člani kabinskega osebja; |
| --- | --- |

(a)

potniki ne zamenjujejo z aktivnimi člani kabinskega osebja;

| (b) | niso na mestih, ki se dodelijo zahtevanim članom kabinskega osebja; |
| --- | --- |

(b)

niso na mestih, ki se dodelijo zahtevanim članom kabinskega osebja;

| (c) | ne ovirajo aktivnih članov kabinskega osebja pri njihovem delu. |
| --- | --- |

(c)

ne ovirajo aktivnih članov kabinskega osebja pri njihovem delu.

CAT.GEN.MPA.120   Skupni jezik

Operator zagotovi, da se vsi člani posadke lahko sporazumevajo v skupnem jeziku.

CAT.GEN.MPA.125   Vožnja zrakoplovov po tleh

Operator zagotovi, da se zrakoplov vozi po tleh le na območju letališča, predvidenega za gibanje, če je oseba pri krmilu:

| (a) | ustrezno usposobljen pilot ali |
| --- | --- |

(a)

ustrezno usposobljen pilot ali

| (b) | jo je imenoval operator in:






  1. | je usposobljena za vožnjo zrakoplova po tleh; |
| --- | --- | --- |

(b)

jo je imenoval operator in:

1.

je usposobljena za vožnjo zrakoplova po tleh;

| 2. | je usposobljena za uporabo radijske postaje; |
| --- | --- |

2.

je usposobljena za uporabo radijske postaje;

| 3. | je bila seznanjena z načrtom letališča, zračnimi potmi, znaki, označbami, lučmi, signali, navodili, frazeologijo in postopki kontrole zračnega prometa (KZP); |
| --- | --- |

3.

je bila seznanjena z načrtom letališča, zračnimi potmi, znaki, označbami, lučmi, signali, navodili, frazeologijo in postopki kontrole zračnega prometa (KZP);

| 4. | je sposobna upoštevati standarde glede operacij, ki se zahtevajo za varno gibanje letala po letališču. |
| --- | --- |

4.

je sposobna upoštevati standarde glede operacij, ki se zahtevajo za varno gibanje letala po letališču.

CAT.GEN.MPA.130   Uporaba rotorja – helikopterji

Rotor helikopterja je vključen za namen letenja le, če je pri krmilu ustrezno usposobljen pilot.

CAT.GEN.MPA.135   Vstop v pilotsko kabino

| (a) | Operator zagotovi, da se nikomur, razen članu letalske posadke, dodeljenemu za let, ne dovoli vstop v pilotsko kabino ali prevoz v njej, razen če ni:






  1. | aktivni član posadke; |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator zagotovi, da se nikomur, razen članu letalske posadke, dodeljenemu za let, ne dovoli vstop v pilotsko kabino ali prevoz v njej, razen če ni:

1.

aktivni član posadke;

| 2. | predstavnik pristojnega ali inšpekcijskega organa, če je njegova prisotnost potrebna za izvajanje njegovih uradnih dolžnosti, ali |
| --- | --- |

2.

predstavnik pristojnega ali inšpekcijskega organa, če je njegova prisotnost potrebna za izvajanje njegovih uradnih dolžnosti, ali

| 3. | oseba, ki se ji dovoli vstop in prevoz v skladu z navodili iz operativnega priročnika. |
| --- | --- |

3.

oseba, ki se ji dovoli vstop in prevoz v skladu z navodili iz operativnega priročnika.

| (b) | Vodja zrakoplova zagotovi, da:






  1. | dovoljenje za vstop v pilotsko kabino ne zmoti in/ali ovira poteka leta in |
| --- | --- | --- |

(b)

Vodja zrakoplova zagotovi, da:

1.

dovoljenje za vstop v pilotsko kabino ne zmoti in/ali ovira poteka leta in

| 2. | so vsi v pilotski kabini seznanjeni z ustreznimi varnostnimi postopki. |
| --- | --- |

2.

so vsi v pilotski kabini seznanjeni z ustreznimi varnostnimi postopki.

| (c) | Dokončno odločitev glede dovoljenja za vstop v pilotsko kabino sprejme vodja zrakoplova. |
| --- | --- |

(c)

Dokončno odločitev glede dovoljenja za vstop v pilotsko kabino sprejme vodja zrakoplova.

CAT.GEN.MPA.140   Prenosne elektronske naprave

Operator nikomur na zrakoplovu ne dovoli uporabe prenosnih elektronskih naprav, ki lahko škodljivo vplivajo na delovanje sistemov in opreme na zrakoplovu, in sprejme vse razumne ukrepe za preprečevanje take uporabe.

CAT.GEN.MPA.145   Informacije o reševalni opremi in opremi za preživetje na zrakoplovu

Operator ima vedno na voljo sezname z informacijami o reševalni opremi in opremi za preživetje, ki je na vseh njegovih zrakoplovih, za takojšnje posredovanje reševalnim koordinacijskim centrom.

CAT.GEN.MPA.150   Pristanek v sili na vodi – letala

Operator uporablja le letalo z več kot 30 potniškimi sedeži za lete nad vodo na takšni razdalji od kopnega, primernega za pristanek v sili, ki presega 120 minut letenja pri potovalni hitrosti ali 400 NM, oziroma kar od navedenega je manj, če letalo izpolnjuje zahteve za pristanek v sili na vodi iz veljavnih predpisov o plovnosti.

CAT.GEN.MPA.155   Prevoz vojaškega orožja in streliva

| (a) | Operator prevaža vojaško orožje ali strelivo na zrakoplovu le, če dovoljenje za to izdajo vse države, katerih zračni prostor bo predvidoma uporabljen za let. |
| --- | --- |

(a)

Operator prevaža vojaško orožje ali strelivo na zrakoplovu le, če dovoljenje za to izdajo vse države, katerih zračni prostor bo predvidoma uporabljen za let.

| (b) | Če je bilo dovoljenje izdano, operator zagotovi, da sta vojaško orožje in strelivo:






  1. | na zrakoplovu shranjena v prostoru, ki potnikom med letom ni dostopen, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Če je bilo dovoljenje izdano, operator zagotovi, da sta vojaško orožje in strelivo:

1.

na zrakoplovu shranjena v prostoru, ki potnikom med letom ni dostopen, in

| 2. | v primeru strelnega orožja nenapolnjena. |
| --- | --- |

2.

v primeru strelnega orožja nenapolnjena.

| (c) | Operator zagotovi, da je vodja zrakoplova pred začetkom leta obveščen o podrobnostih in mestu na zrakoplovu, na katerem se nahajata kakršno koli vojaško orožje in strelivo, predvidena za prevoz. |
| --- | --- |

(c)

Operator zagotovi, da je vodja zrakoplova pred začetkom leta obveščen o podrobnostih in mestu na zrakoplovu, na katerem se nahajata kakršno koli vojaško orožje in strelivo, predvidena za prevoz.

CAT.GEN.MPA.160   Prevoz športnega orožja in streliva

| (a) | Operator sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da se mu prijavi vsakršno športno orožje, predvideno za prevoz z zrakoplovom. |
| --- | --- |

(a)

Operator sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da se mu prijavi vsakršno športno orožje, predvideno za prevoz z zrakoplovom.

| (b) | Operator, ki sprejme v prevoz športno orožje, zagotovi, da je to:






  1. | na zrakoplovu shranjeno v prostoru, ki potnikom med letom ni dostopen, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator, ki sprejme v prevoz športno orožje, zagotovi, da je to:

1.

na zrakoplovu shranjeno v prostoru, ki potnikom med letom ni dostopen, in

| 2. | v primeru strelnega ali drugega orožja, ki lahko vsebuje strelivo, nenapolnjeno. |
| --- | --- |

2.

v primeru strelnega ali drugega orožja, ki lahko vsebuje strelivo, nenapolnjeno.

| (c) | Strelivo za športno orožje se lahko prevaža v prijavljeni prtljagi potnikov ob upoštevanju določenih omejitev v skladu s tehničnimi navodili. |
| --- | --- |

(c)

Strelivo za športno orožje se lahko prevaža v prijavljeni prtljagi potnikov ob upoštevanju določenih omejitev v skladu s tehničnimi navodili.

CAT.GEN.MPA.161   Prevoz športnega orožja in streliva – olajšave

Ne glede na CAT.GEN.MPA.160(b) se lahko pri helikopterjih z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 3 175 kg ali manj, ki letijo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, strelno orožje prevaža v prostoru, ki je med letom dostopen, če je operator vzpostavil ustrezne postopke in orožja med letom ni mogoče shraniti v nedostopnem prostoru za tovor.

CAT.GEN.MPA.165   Način prevoza oseb

Operator sprejme vse ukrepe za zagotovitev, da med letom nobena oseba ne vstopi ali se nahaja v delih zrakoplova, ki niso namenjeni namestitvi oseb, razen če ni vodja zrakoplova dovolil začasnega dostopa:

| (a) | zaradi izvajanja ukrepov, potrebnih za varnost zrakoplova ali katere koli osebe, živali ali blaga na njem, ali |
| --- | --- |

(a)

zaradi izvajanja ukrepov, potrebnih za varnost zrakoplova ali katere koli osebe, živali ali blaga na njem, ali

| (b) | do dela letala, v katerem se prevažajo tovor ali zaloge in je del, ki je zasnovan tako, da lahko oseba vanj dostopa med letom. |
| --- | --- |

(b)

do dela letala, v katerem se prevažajo tovor ali zaloge in je del, ki je zasnovan tako, da lahko oseba vanj dostopa med letom.

CAT.GEN.MPA.170   Alkohol in droge

Operator sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da nihče, ki je pod tolikšnim vplivom alkohola ali drog, da bi to verjetno ogrozilo varnost zrakoplova ali oseb na njem, ne vstopi v zrakoplov ali se zadržuje na njem.

CAT.GEN.MPA.175   Ogrožanje varnosti

Operator sprejme vse razumne ukrepe za preprečitev, da bi kdor koli svoje naloge opravljal lahkomiselno ali malomarno ali da jih sploh ne bi opravil:

| (a) | s čimer bi ogrozil zrakoplov ali osebe na njem ali |
| --- | --- |

(a)

s čimer bi ogrozil zrakoplov ali osebe na njem ali

| (b) | s čimer bi povzročil ali omogočil, da bi zrakoplov ogrozil katero koli osebo ali premoženje. |
| --- | --- |

(b)

s čimer bi povzročil ali omogočil, da bi zrakoplov ogrozil katero koli osebo ali premoženje.

CAT.GEN.MPA.180   Dokumenti, priročniki in informacije, ki jih je treba imeti na zrakoplovu

| (a) | Med vsakim letom so na zrakoplovu izvirniki ali kopije naslednjih dokumentov, priročnikov in informacij, če ni drugače določeno:






  1. | letalskega priročnika zrakoplova ali enakovrednega(-ih) dokumenta(-ov); |
| --- | --- | --- |

(a)

Med vsakim letom so na zrakoplovu izvirniki ali kopije naslednjih dokumentov, priročnikov in informacij, če ni drugače določeno:

1.

letalskega priročnika zrakoplova ali enakovrednega(-ih) dokumenta(-ov);

| 2. | izvirnega potrdila o vpisu v register; |
| --- | --- |

2.

izvirnega potrdila o vpisu v register;

| 3. | izvirnega spričevala o plovnosti; |
| --- | --- |

3.

izvirnega spričevala o plovnosti;

| 4. | spričevala o hrupu, vključno z angleškim prevodom, če ga je izdal organ, pristojen za izdajo spričeval o hrupu; |
| --- | --- |

4.

spričevala o hrupu, vključno z angleškim prevodom, če ga je izdal organ, pristojen za izdajo spričeval o hrupu;

| 5. | overjene verodostojne kopije spričevala letalskega prevoznika; |
| --- | --- |

5.

overjene verodostojne kopije spričevala letalskega prevoznika;

| 6. | operativnih specifikacij za tip zrakoplova, izdanih skupaj s spričevalom letalskega prevoznika; |
| --- | --- |

6.

operativnih specifikacij za tip zrakoplova, izdanih skupaj s spričevalom letalskega prevoznika;

| 7. | izvirnega dovoljenja za radijsko postajo na zrakoplovu, če je ustrezno; |
| --- | --- |

7.

izvirnega dovoljenja za radijsko postajo na zrakoplovu, če je ustrezno;

| 8. | potrdila o zavarovanju odgovornosti do tretjih oseb; |
| --- | --- |

8.

potrdila o zavarovanju odgovornosti do tretjih oseb;

| 9. | dnevnika potovanja ali enakovrednega dokumenta za zrakoplov; |
| --- | --- |

9.

dnevnika potovanja ali enakovrednega dokumenta za zrakoplov;

| 10. | tehnične knjige zrakoplova v skladu s Prilogo I (del M) k Uredbi (ES) št. 2042/2003; |
| --- | --- |

10.

tehnične knjige zrakoplova v skladu s Prilogo I (del M) k Uredbi (ES) št. 2042/2003;

| 11. | podrobnosti iz oddanega načrta leta službe zračnega prometa (ATS), če je ustrezno; |
| --- | --- |

11.

podrobnosti iz oddanega načrta leta službe zračnega prometa (ATS), če je ustrezno;

| 12. | najnovejših in ustreznih letalskih navigacijskih kart za zračno pot predlaganega leta in vseh zračnih poti, na katere bi bil let lahko preusmerjen; |
| --- | --- |

12.

najnovejših in ustreznih letalskih navigacijskih kart za zračno pot predlaganega leta in vseh zračnih poti, na katere bi bil let lahko preusmerjen;

| 13. | informacij o postopkih in vizualnih signalih, ki jih uporabljajo prestrezni in prestreženi zrakoplovi; |
| --- | --- |

13.

informacij o postopkih in vizualnih signalih, ki jih uporabljajo prestrezni in prestreženi zrakoplovi;

| 14. | informacij o službah za iskanje in reševanje za območje predvidenega leta, ki so zlahka dosegljive v pilotski kabini; |
| --- | --- |

14.

informacij o službah za iskanje in reševanje za območje predvidenega leta, ki so zlahka dosegljive v pilotski kabini;

| 15. | veljavnih delov operativnega priročnika, ki se nanašajo na naloge posadke in so članom posadke zlahka dosegljivi; |
| --- | --- |

15.

veljavnih delov operativnega priročnika, ki se nanašajo na naloge posadke in so članom posadke zlahka dosegljivi;

| 16. | seznama minimalne opreme (MEL); |
| --- | --- |

16.

seznama minimalne opreme (MEL);

| 17. | ustrezne dokumentacije NOTAM (obvestilo(-a) pilotu) in AIS (letalske informacijske službe); |
| --- | --- |

17.

ustrezne dokumentacije NOTAM (obvestilo(-a) pilotu) in AIS (letalske informacijske službe);

| 18. | ustreznih meteoroloških informacij; |
| --- | --- |

18.

ustreznih meteoroloških informacij;

| 19. | blagovnega in/ali potniškega manifesta, če je ustrezno; |
| --- | --- |

19.

blagovnega in/ali potniškega manifesta, če je ustrezno;

| 20. | dokumentacije o masi in ravnotežju; |
| --- | --- |

20.

dokumentacije o masi in ravnotežju;

| 21. | operativnega načrta leta, če je ustrezno; |
| --- | --- |

21.

operativnega načrta leta, če je ustrezno;

| 22. | obvestila o posebnih skupinah potnikov in posebnem tovoru, če je ustrezno, in |
| --- | --- |

22.

obvestila o posebnih skupinah potnikov in posebnem tovoru, če je ustrezno, in

| 23. | vse druge dokumentacije, ki se lahko nanaša na let ali jo zahtevajo države, ki jih ta let zadeva. |
| --- | --- |

23.

vse druge dokumentacije, ki se lahko nanaša na let ali jo zahtevajo države, ki jih ta let zadeva.

| (b) | Ne glede na odstavek (a) se namesto tega lahko v zvezi z dnevnimi operacijami po pravilih vizualnega letenja (VFR) z nekompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon, ki vzletijo in pristanejo na istem letališču ali območju delovanja v 24 urah ali ki ostanejo znotraj lokalnega območja, opredeljenega v operativnem priročniku, na letališču ali območju delovanja hranijo naslednji dokumenti in informacije:






  1. | spričevalo o hrupu; |
| --- | --- | --- |

(b)

Ne glede na odstavek (a) se namesto tega lahko v zvezi z dnevnimi operacijami po pravilih vizualnega letenja (VFR) z nekompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon, ki vzletijo in pristanejo na istem letališču ali območju delovanja v 24 urah ali ki ostanejo znotraj lokalnega območja, opredeljenega v operativnem priročniku, na letališču ali območju delovanja hranijo naslednji dokumenti in informacije:

1.

spričevalo o hrupu;

| 2. | dovoljenje za radijsko postajo na zrakoplovu; |
| --- | --- |

2.

dovoljenje za radijsko postajo na zrakoplovu;

| 3. | dnevnik potovanja ali enakovreden dokument; |
| --- | --- |

3.

dnevnik potovanja ali enakovreden dokument;

| 4. | tehnična knjiga zrakoplova; |
| --- | --- |

4.

tehnična knjiga zrakoplova;

| 5. | dokumentacija NOTAM in AIS; |
| --- | --- |

5.

dokumentacija NOTAM in AIS;

| 6. | meteorološke informacije; |
| --- | --- |

6.

meteorološke informacije;

| 7. | obvestilo o posebnih skupinah potnikov in posebnem tovoru, če je ustrezno, in |
| --- | --- |

7.

obvestilo o posebnih skupinah potnikov in posebnem tovoru, če je ustrezno, in

| 8. | dokumentacija o masi in ravnotežju. |
| --- | --- |

8.

dokumentacija o masi in ravnotežju.

| (c) | Ne glede na odstavek (a) se v primeru izgube ali kraje dokumentov iz pododstavkov (a)(2) do (a)(8) operacija sme nadaljevati, dokler se ne doseže baza ali kraj, kjer je mogoče zagotoviti nadomestne dokumente. |
| --- | --- |

(c)

Ne glede na odstavek (a) se v primeru izgube ali kraje dokumentov iz pododstavkov (a)(2) do (a)(8) operacija sme nadaljevati, dokler se ne doseže baza ali kraj, kjer je mogoče zagotoviti nadomestne dokumente.

CAT.GEN.MPA.185   Informacije, ki jih je treba hraniti na tleh

| (a) | Operator zagotovi, da se vsaj toliko časa, kot trajajo posamezni leti ali vrste letov:






  1. | na tleh hranijo informacije, ki se nanašajo na let in ki ustrezajo vrsti operacije; |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator zagotovi, da se vsaj toliko časa, kot trajajo posamezni leti ali vrste letov:

1.

na tleh hranijo informacije, ki se nanašajo na let in ki ustrezajo vrsti operacije;

| 2. | hranijo informacije, dokler se ne zagotovi dvojnik na mestu, na katerem bodo shranjene, ali če to ni izvedljivo; |
| --- | --- |

2.

hranijo informacije, dokler se ne zagotovi dvojnik na mestu, na katerem bodo shranjene, ali če to ni izvedljivo;

| 3. | iste informacije hranijo na ognjevarnem mestu na zrakoplovu. |
| --- | --- |

3.

iste informacije hranijo na ognjevarnem mestu na zrakoplovu.

| (b) | Informacije iz odstavka (a) vključujejo:






  1. | kopijo operativnega načrta leta, če je to primerno; |
| --- | --- | --- |

(b)

Informacije iz odstavka (a) vključujejo:

1.

kopijo operativnega načrta leta, če je to primerno;

| 2. | kopijo ustreznega dela oziroma delov tehnične knjige letala; |
| --- | --- |

2.

kopijo ustreznega dela oziroma delov tehnične knjige letala;

| 3. | dokumentacijo NOTAM, ki se nanaša na zračno pot, če jo je operator posebej za to pripravil; |
| --- | --- |

3.

dokumentacijo NOTAM, ki se nanaša na zračno pot, če jo je operator posebej za to pripravil;

| 4. | dokumentacijo o masi in ravnotežju, če se zahteva, in |
| --- | --- |

4.

dokumentacijo o masi in ravnotežju, če se zahteva, in

| 5. | obvestilo o posebnem tovoru. |
| --- | --- |

5.

obvestilo o posebnem tovoru.

CAT.GEN.MPA.190   Zagotavljanje dokumentacije in evidence

Vodja zrakoplova v razumnem času potem, ko ga je za to zaprosila oseba, ki jo pooblasti organ, predloži tej osebi dokumentacijo, ki mora biti na zrakoplovu.

CAT.GEN.MPA.195   Hranjenje, predložitev in uporaba zapisov zapisovalnika poletov

| (a) | Po nesreči ali incidentu, za katerega velja obvezno poročanje, operator hrani prvotno zapisane podatke 60 dni, razen če preiskovalni organ ne odredi drugače. |
| --- | --- |

(a)

Po nesreči ali incidentu, za katerega velja obvezno poročanje, operator hrani prvotno zapisane podatke 60 dni, razen če preiskovalni organ ne odredi drugače.

| (b) | Operator opravi operativna preverjanja in vrednotenja zapisov zapisovalnika poletov, zapisov zapisovalnika zvoka v pilotski kabini in zapisov podatkovnih zvez, da zagotovi stalno uporabnost zapisovalnikov. |
| --- | --- |

(b)

Operator opravi operativna preverjanja in vrednotenja zapisov zapisovalnika poletov, zapisov zapisovalnika zvoka v pilotski kabini in zapisov podatkovnih zvez, da zagotovi stalno uporabnost zapisovalnikov.

| (c) | Operator hrani zapise za obdobje časa delovanja zapisovalnika poletov v skladu z zahtevami iz CAT.IDE.A.190 ali CAT.IDE.H.190, razen za testiranje in vzdrževanje zapisovalnikov poletov, ko se lahko izbrišejo zapisi, nastali več kot eno uro po času testiranja. |
| --- | --- |

(c)

Operator hrani zapise za obdobje časa delovanja zapisovalnika poletov v skladu z zahtevami iz CAT.IDE.A.190 ali CAT.IDE.H.190, razen za testiranje in vzdrževanje zapisovalnikov poletov, ko se lahko izbrišejo zapisi, nastali več kot eno uro po času testiranja.

| (d) | Operator hrani in posodablja dokumentacijo, ki vsebuje informacije, potrebne za pretvorbo neobdelanih podatkov zapisovalnika poletov v parametre, izražene v tehničnih enotah. |
| --- | --- |

(d)

Operator hrani in posodablja dokumentacijo, ki vsebuje informacije, potrebne za pretvorbo neobdelanih podatkov zapisovalnika poletov v parametre, izražene v tehničnih enotah.

| (e) | Operator da na voljo vse zapise zapisovalnika poletov, ki so bili shranjeni, če tako določi pristojni organ. |
| --- | --- |

(e)

Operator da na voljo vse zapise zapisovalnika poletov, ki so bili shranjeni, če tako določi pristojni organ.

| (f) | Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1):






  1. | se zapisi zapisovalnika zvoka v pilotski kabini uporabljajo samo za namene, ki niso preiskava nesreče ali incidenta, za katera velja obvezno poročanje, če s tem soglašajo vsi zadevni člani posadke in vzdrževalnega osebja; |
| --- | --- | --- |

(f)

Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (1):

1.

se zapisi zapisovalnika zvoka v pilotski kabini uporabljajo samo za namene, ki niso preiskava nesreče ali incidenta, za katera velja obvezno poročanje, če s tem soglašajo vsi zadevni člani posadke in vzdrževalnega osebja;

| 2. | se zapisi zapisovalnika poletov in zapisi podatkovnih zvez uporabljajo samo za namene, ki niso preiskava nesreče ali incidenta, za katera velja obvezno poročanje, če take zapise:






  (i) | operator uporablja le za namene plovnosti ali vzdrževanja, ali |
| --- | --- | --- |

2.

se zapisi zapisovalnika poletov in zapisi podatkovnih zvez uporabljajo samo za namene, ki niso preiskava nesreče ali incidenta, za katera velja obvezno poročanje, če take zapise:

(i)

operator uporablja le za namene plovnosti ali vzdrževanja, ali

| (ii) | niso opredeljivi, ali |
| --- | --- |

(ii)

niso opredeljivi, ali

| (iii) | če se razkrijejo po varnostnih postopkih. |
| --- | --- |

(iii)

če se razkrijejo po varnostnih postopkih.

CAT.GEN.MPA.200   Prevoz nevarnega blaga

| (a) | Razen če ni v tej prilogi dovoljeno drugače, se zračni prevoz nevarnega blaga izvaja v skladu s Prilogo 18 k Čikaški konvenciji, kakor je bila nazadnje spremenjena in razširjena s Tehničnimi navodili za varen zračni prevoz nevarnega blaga (dokument ICAO 9284-AN/905), vključno z dodatki in vsemi drugimi dopolnitvami ali popravki. |
| --- | --- |

(a)

Razen če ni v tej prilogi dovoljeno drugače, se zračni prevoz nevarnega blaga izvaja v skladu s Prilogo 18 k Čikaški konvenciji, kakor je bila nazadnje spremenjena in razširjena s Tehničnimi navodili za varen zračni prevoz nevarnega blaga (dokument ICAO 9284-AN/905), vključno z dodatki in vsemi drugimi dopolnitvami ali popravki.

| (b) | Nevarno blago prevaža le operator, odobren v skladu s Prilogo V (del SPA), poddel G, razen če:






  1. | zanj ne veljajo tehnična navodila v skladu z delom 1 navedenih navodil, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Nevarno blago prevaža le operator, odobren v skladu s Prilogo V (del SPA), poddel G, razen če:

1.

zanj ne veljajo tehnična navodila v skladu z delom 1 navedenih navodil, ali

| 2. | ga prenašajo potniki ali člani posadke, ali je v prtljagi v skladu z delom 8 tehničnih navodil. |
| --- | --- |

2.

ga prenašajo potniki ali člani posadke, ali je v prtljagi v skladu z delom 8 tehničnih navodil.

| (c) | Operator določi postopke za zagotovitev, da se sprejmejo vsi razumni ukrepi za preprečevanje nenamernega prevoza nevarnega blaga na zrakoplovu. |
| --- | --- |

(c)

Operator določi postopke za zagotovitev, da se sprejmejo vsi razumni ukrepi za preprečevanje nenamernega prevoza nevarnega blaga na zrakoplovu.

| (d) | Operator osebju zagotovi potrebne informacije, ki mu omogočajo izvajanje njegovih obveznosti v skladu s tehničnimi navodili. |
| --- | --- |

(d)

Operator osebju zagotovi potrebne informacije, ki mu omogočajo izvajanje njegovih obveznosti v skladu s tehničnimi navodili.

| (e) | Operator v skladu s tehničnimi navodili pristojni organ in ustrezni organ države dogodka nemudoma obvesti o:






  1. | vseh nesrečah ali incidentih, ki vključujejo nevarno blago; |
| --- | --- | --- |

(e)

Operator v skladu s tehničnimi navodili pristojni organ in ustrezni organ države dogodka nemudoma obvesti o:

1.

vseh nesrečah ali incidentih, ki vključujejo nevarno blago;

| 2. | neprijavljenem ali nepravilno prijavljenem nevarnem blagu, odkritem med tovorom ali pošto, ali |
| --- | --- |

2.

neprijavljenem ali nepravilno prijavljenem nevarnem blagu, odkritem med tovorom ali pošto, ali

| 3. | odkritem nevarnem blagu, ki ga prenašajo potniki ali člani posadke ali je v njihovi prtljagi, če to ni v skladu z delom 8 tehničnih navodil. |
| --- | --- |

3.

odkritem nevarnem blagu, ki ga prenašajo potniki ali člani posadke ali je v njihovi prtljagi, če to ni v skladu z delom 8 tehničnih navodil.

| (f) | Operator zagotovi, da se v skladu s tehničnimi navodili potnikom predložijo informacije o nevarnem blagu. |
| --- | --- |

(f)

Operator zagotovi, da se v skladu s tehničnimi navodili potnikom predložijo informacije o nevarnem blagu.

| (g) | Operator zagotovi, da so v skladu s tehničnimi navodili na sprejemnih mestih za tovor na voljo obvestila o prevozu nevarnega blaga. |
| --- | --- |

(g)

Operator zagotovi, da so v skladu s tehničnimi navodili na sprejemnih mestih za tovor na voljo obvestila o prevozu nevarnega blaga.

PODDEL B

OPERATIVNI POSTOPKI

ODDELEK 1

Zrakoplovi na motorni pogon

CAT.OP.MPA.100   Uporaba služb zračnega prometa

| (a) | Operator zagotovi, da:






  1. | se za vse lete uporabljajo službe zračnega prometa (ATS), ki ustrezajo zračnemu prostoru, in veljavna pravila letenja, kadar so na voljo; |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator zagotovi, da:

1.

se za vse lete uporabljajo službe zračnega prometa (ATS), ki ustrezajo zračnemu prostoru, in veljavna pravila letenja, kadar so na voljo;

| 2. | se operativna navodila med letom, ki se nanašajo na spremembo načrta leta službe zračnega prometa (ATS), po možnosti uskladijo s pristojno enoto službe ATS, preden jih posreduje zrakoplovu. |
| --- | --- |

2.

se operativna navodila med letom, ki se nanašajo na spremembo načrta leta službe zračnega prometa (ATS), po možnosti uskladijo s pristojno enoto službe ATS, preden jih posreduje zrakoplovu.

| (b) | Ne glede na odstavek (a) služba ATS ni potrebna, razen če je določena v zahtevah glede zračnega prostora za:






  1. | dnevne operacije po pravilih VFR z nekompleksnimi letali na motorni pogon; |
| --- | --- | --- |

(b)

Ne glede na odstavek (a) služba ATS ni potrebna, razen če je določena v zahtevah glede zračnega prostora za:

1.

dnevne operacije po pravilih VFR z nekompleksnimi letali na motorni pogon;

| 2. | helikopterje z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 3 175 kg ali manj, ki letijo podnevi in po zračnih poteh, na katerih navigacija poteka ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, ali |
| --- | --- |

2.

helikopterje z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 3 175 kg ali manj, ki letijo podnevi in po zračnih poteh, na katerih navigacija poteka ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, ali

| 3. | lokalne helikopterske operacije, |
| --- | --- |

3.

lokalne helikopterske operacije,

če je mogoče ohraniti ureditev iskanja in reševanja.

CAT.OP.MPA.105   Uporaba letališč in območij delovanja

| (a) | Operator uporablja samo letališča in območja delovanja, ki ustrezajo zadevnemu tipu oziroma tipom zrakoplovov in vrsti oziroma vrstam operacij. |
| --- | --- |

(a)

Operator uporablja samo letališča in območja delovanja, ki ustrezajo zadevnemu tipu oziroma tipom zrakoplovov in vrsti oziroma vrstam operacij.

| (b) | Uporaba območij delovanja se nanaša samo na:






  1. | nekompleksna letala na motorni pogon in |
| --- | --- | --- |

(b)

Uporaba območij delovanja se nanaša samo na:

1.

nekompleksna letala na motorni pogon in

| 2. | helikopterje. |
| --- | --- |

2.

helikopterje.

CAT.OP.MPA.106   Uporaba izoliranih letališč – letala

| (a) | Uporabo izoliranega letališča za namembno letališče z letali mora predhodno odobriti pristojni organ. |
| --- | --- |

(a)

Uporabo izoliranega letališča za namembno letališče z letali mora predhodno odobriti pristojni organ.

| (b) | Izolirano letališče je letališče, v zvezi s katerim količina nadomestne in končne rezerve goriva do najbližjega ustreznega nadomestnega namembnega letališča presega:






  1. | za letala z batnimi motorji gorivo za 45-minutni let plus 15 % časa letenja, ki naj bi se po načrtih porabil za letenje na potovalni višini, ali za dve uri, kar koli od navedenega je manj, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Izolirano letališče je letališče, v zvezi s katerim količina nadomestne in končne rezerve goriva do najbližjega ustreznega nadomestnega namembnega letališča presega:

1.

za letala z batnimi motorji gorivo za 45-minutni let plus 15 % časa letenja, ki naj bi se po načrtih porabil za letenje na potovalni višini, ali za dve uri, kar koli od navedenega je manj, ali

| 2. | za letala s turbinskimi motorji gorivo za dveurni let pri običajni porabi pri letenju nad namembnim letališčem, vključno s končno rezervo goriva. |
| --- | --- |

2.

za letala s turbinskimi motorji gorivo za dveurni let pri običajni porabi pri letenju nad namembnim letališčem, vključno s končno rezervo goriva.

CAT.OP.MPA.107   Ustrezno letališče

Operator šteje, da je letališče ustrezno, če je ob predvidenem času uporabe na voljo in opremljeno s potrebnimi pomožnimi storitvami, kot so službe zračnega prometa (ATS), zadostna razsvetljava, komunikacijske zmogljivosti, meteorološka služba, navigacijski pripomočki in službe za ukrepanje v sili.

CAT.OP.MPA.110   Letališki operativni minimumi

| (a) | Operator določi letališke operativne minimume za vsako odhodno, namembno ali nadomestno letališče, ki ga namerava uporabiti. Ti minimumi ne smejo biti nižji od minimumov, ki jih za taka letališča določi država, v kateri je letališče, razen če jih navedena država posebej odobri. Vsako povečanje, ki ga določi pristojni organ, se doda minimumom. |
| --- | --- |

(a)

Operator določi letališke operativne minimume za vsako odhodno, namembno ali nadomestno letališče, ki ga namerava uporabiti. Ti minimumi ne smejo biti nižji od minimumov, ki jih za taka letališča določi država, v kateri je letališče, razen če jih navedena država posebej odobri. Vsako povečanje, ki ga določi pristojni organ, se doda minimumom.

| (b) | Uporaba elektrooptičnega polprosojnega zaslona (HUD), elektrooptično vodenega sistema za pristajanje (HUDLS) ali sistema za izboljšanje vidnosti (EVS) lahko omogoči operacije pri slabših vidljivostih od tistih, ki so določene v letaliških operativnih minimumih, če so odobrene v skladu s SPA.LVO. |
| --- | --- |

(b)

Uporaba elektrooptičnega polprosojnega zaslona (HUD), elektrooptično vodenega sistema za pristajanje (HUDLS) ali sistema za izboljšanje vidnosti (EVS) lahko omogoči operacije pri slabših vidljivostih od tistih, ki so določene v letaliških operativnih minimumih, če so odobrene v skladu s SPA.LVO.

| (c) | Operator pri določitvi letaliških operativnih minimumov upošteva:






  1. | tip, zmogljivosti in značilnosti upravljanja zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(c)

Operator pri določitvi letaliških operativnih minimumov upošteva:

1.

tip, zmogljivosti in značilnosti upravljanja zrakoplova;

| 2. | sestavo, usposobljenost in izkušnje letalske posadke; |
| --- | --- |

2.

sestavo, usposobljenost in izkušnje letalske posadke;

| 3. | dimenzije in značilnosti vzletno-pristajalnih stez/območij končnega prileta in vzleta (FATO), ki se lahko izberejo za uporabo; |
| --- | --- |

3.

dimenzije in značilnosti vzletno-pristajalnih stez/območij končnega prileta in vzleta (FATO), ki se lahko izberejo za uporabo;

| 4. | ustreznost in zmogljivost razpoložljivih vizualnih in nevizualnih zemeljskih pripomočkov; |
| --- | --- |

4.

ustreznost in zmogljivost razpoložljivih vizualnih in nevizualnih zemeljskih pripomočkov;

| 5. | opremo, ki je na zrakoplovu na voljo za navigacijo in/ali nadzor poti leta med vzletom, priletom, ravnanjem letala, pristankom, iztekom in neuspelim priletom; |
| --- | --- |

5.

opremo, ki je na zrakoplovu na voljo za navigacijo in/ali nadzor poti leta med vzletom, priletom, ravnanjem letala, pristankom, iztekom in neuspelim priletom;

| 6. | za opredelitev višine leta nad ovirami ovire na območjih prileta, neuspelega prileta in začetnega vzpenjanja, ki se zahtevajo za izvedbo postopkov v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

6.

za opredelitev višine leta nad ovirami ovire na območjih prileta, neuspelega prileta in začetnega vzpenjanja, ki se zahtevajo za izvedbo postopkov v izrednih razmerah;

| 7. | najmanjšo nadmorsko/relativno višino nad ovirami za postopke instrumentalnega prileta; |
| --- | --- |

7.

najmanjšo nadmorsko/relativno višino nad ovirami za postopke instrumentalnega prileta;

| 8. | naprave za določitev in poročanje o meteoroloških razmerah ter |
| --- | --- |

8.

naprave za določitev in poročanje o meteoroloških razmerah ter

| 9. | tehniko letenja, ki jo je treba uporabljati med končnim priletom. |
| --- | --- |

9.

tehniko letenja, ki jo je treba uporabljati med končnim priletom.

| (d) | Operator opredeli način določitve letaliških operativnih minimumov v operativnem priročniku. |
| --- | --- |

(d)

Operator opredeli način določitve letaliških operativnih minimumov v operativnem priročniku.

| (e) | Minimumi za poseben postopek prileta in pristanka se uporabljajo le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  1. | zemeljska oprema s karte, ki se zahteva za predvideni postopek, deluje; |
| --- | --- | --- |

(e)

Minimumi za poseben postopek prileta in pristanka se uporabljajo le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

1.

zemeljska oprema s karte, ki se zahteva za predvideni postopek, deluje;

| 2. | sistemi na zrakoplovu, ki se zahtevajo za to vrsto prileta, delujejo; |
| --- | --- |

2.

sistemi na zrakoplovu, ki se zahtevajo za to vrsto prileta, delujejo;

| 3. | izpolnjena so zahtevana merila za zmogljivost zrakoplova in |
| --- | --- |

3.

izpolnjena so zahtevana merila za zmogljivost zrakoplova in

| 4. | posadka je ustrezno usposobljena. |
| --- | --- |

4.

posadka je ustrezno usposobljena.

CAT.OP.MPA.115   Tehnika letenja za prilet – letala

(a)   Vsi prileti se izvedejo kot stabilizirani prileti, razen če pristojni organ za poseben prilet ali vzletno-pristajalno stezo odobri drugače.

(b)   Nenatančni prileti

| 1. | Za vse nenatančne prilete se uporablja tehnika končnega prileta s stalnim spuščanjem (CDFA). |
| --- | --- |

1.

Za vse nenatančne prilete se uporablja tehnika končnega prileta s stalnim spuščanjem (CDFA).

| 2. | Ne glede na pododstavek 1 se lahko za določeno kombinacijo prileta in vzletno-pristajalne steze uporabi druga tehnika letenja za prilet, če jo odobri pristojni organ. V takih primerih se ustrezna vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR):






  (i) | poveča za 200 m za letala kategorije A in B ter za 400 m za letala kategorije C in D ali |
| --- | --- | --- |

2.

Ne glede na pododstavek 1 se lahko za določeno kombinacijo prileta in vzletno-pristajalne steze uporabi druga tehnika letenja za prilet, če jo odobri pristojni organ. V takih primerih se ustrezna vidljivost vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR):

(i)

poveča za 200 m za letala kategorije A in B ter za 400 m za letala kategorije C in D ali

| (ii) | za letališča, v zvezi s katerimi obstaja javni interes za ohranitev sedanjih operacij, tehnike CDFA pa ni mogoče uporabiti, pristojni organ določi in redno preverja RVR, ob upoštevanju izkušenj operatorja, programa usposabljanja in usposobljenosti njegove letalske posadke. |
| --- | --- |

(ii)

za letališča, v zvezi s katerimi obstaja javni interes za ohranitev sedanjih operacij, tehnike CDFA pa ni mogoče uporabiti, pristojni organ določi in redno preverja RVR, ob upoštevanju izkušenj operatorja, programa usposabljanja in usposobljenosti njegove letalske posadke.

CAT.OP.MPA.120   Prilet z radarjem na helikopterju (ARA) za operacije nad vodo – helikopterji

| (a) | Prilet ARA se izvede le, če:






  1. | lahko radar zagotovi ustrezno višino leta nad ovirami in |
| --- | --- | --- |

(a)

Prilet ARA se izvede le, če:

1.

lahko radar zagotovi ustrezno višino leta nad ovirami in

| 2. | se bodisi:






  (i) | najmanjša relativna višina spuščanja (MDH) odčita z radijskega višinomera bodisi |
| --- | --- | --- |

2.

se bodisi:

(i)

najmanjša relativna višina spuščanja (MDH) odčita z radijskega višinomera bodisi

| (ii) | uporabi najmanjša nadmorska višina spuščanja (MDA), pri kateri se upošteva ustrezna mejna vrednost. |
| --- | --- |

(ii)

uporabi najmanjša nadmorska višina spuščanja (MDA), pri kateri se upošteva ustrezna mejna vrednost.

| (b) | Prileti z radarjem na helikopterju na vodne ploščadi in plovila se izvajajo le pri operacijah z veččlansko posadko. |
| --- | --- |

(b)

Prileti z radarjem na helikopterju na vodne ploščadi in plovila se izvajajo le pri operacijah z veččlansko posadko.

| (c) | Območje odločitve zagotavlja ustrezno višino nad ovirami pri neuspelem priletu iz katerega koli namembnega kraja, za katerega se načrtuje prilet ARA. |
| --- | --- |

(c)

Območje odločitve zagotavlja ustrezno višino nad ovirami pri neuspelem priletu iz katerega koli namembnega kraja, za katerega se načrtuje prilet ARA.

| (d) | Prilet onkraj območja odločitve ali pod višino MDH/MDA se nadaljuje le, če je namembni kraj v vidnem dosegu. |
| --- | --- |

(d)

Prilet onkraj območja odločitve ali pod višino MDH/MDA se nadaljuje le, če je namembni kraj v vidnem dosegu.

| (e) | Pri operacijah z enim samim pilotom se višini MDH/MDA in območje odločitve ustrezno povečajo. |
| --- | --- |

(e)

Pri operacijah z enim samim pilotom se višini MDH/MDA in območje odločitve ustrezno povečajo.

CAT.OP.MPA.125   Postopki instrumentalnega odleta in prileta

| (a) | Operator zagotovi, da se uporabljajo postopki instrumentalnega odleta in prileta, ki jih določi država letališča. |
| --- | --- |

(a)

Operator zagotovi, da se uporabljajo postopki instrumentalnega odleta in prileta, ki jih določi država letališča.

| (b) | Ne glede na odstavek (a) lahko vodja zrakoplova sprejme dovoljenje KZP (kontrole zračnega prometa) za odmik od objavljene odletne ali priletne zračne poti, če so izpolnjena merila glede višine leta nad ovirami in v celoti upoštevani obratovalni pogoji. Vsekakor je treba končni prilet izvesti vizualno ali v skladu z vzpostavljenim postopkom instrumentalnega prileta. |
| --- | --- |

(b)

Ne glede na odstavek (a) lahko vodja zrakoplova sprejme dovoljenje KZP (kontrole zračnega prometa) za odmik od objavljene odletne ali priletne zračne poti, če so izpolnjena merila glede višine leta nad ovirami in v celoti upoštevani obratovalni pogoji. Vsekakor je treba končni prilet izvesti vizualno ali v skladu z vzpostavljenim postopkom instrumentalnega prileta.

| (c) | Ne glede na odstavek (a) lahko operator uporabi druge postopke, kot so navedeni v odstavku (a), če jih je odobrila država, v kateri je letališče, in so navedeni v operativnem priročniku. |
| --- | --- |

(c)

Ne glede na odstavek (a) lahko operator uporabi druge postopke, kot so navedeni v odstavku (a), če jih je odobrila država, v kateri je letališče, in so navedeni v operativnem priročniku.

CAT.OP.MPA.130   Postopki za zmanjšanje hrupa – letala

| (a) | Operator razen za operacije po pravilih VFR z nekompleksnimi letali na motorni pogon vzpostavi ustrezne operativne odhodne in prihodne/priletne postopke za vsak tip letala, pri čemer upošteva potrebo po čim večjem zmanjšanju vpliva hrupa zrakoplova. |
| --- | --- |

(a)

Operator razen za operacije po pravilih VFR z nekompleksnimi letali na motorni pogon vzpostavi ustrezne operativne odhodne in prihodne/priletne postopke za vsak tip letala, pri čemer upošteva potrebo po čim večjem zmanjšanju vpliva hrupa zrakoplova.

| (b) | Postopki:






  1. | zagotavljajo, da ima varnost prednost pred zmanjšanjem hrupa, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Postopki:

1.

zagotavljajo, da ima varnost prednost pred zmanjšanjem hrupa, in

| 2. | so preprosti ter jih je mogoče varno izvesti brez bistvenega povečanja delovne obremenitve posadke v ključnih fazah leta. |
| --- | --- |

2.

so preprosti ter jih je mogoče varno izvesti brez bistvenega povečanja delovne obremenitve posadke v ključnih fazah leta.

CAT.OP.MPA.131   Postopki za zmanjšanje hrupa – helikopterji

| (a) | Operator zagotovi, da se pri vzletnih in pristajalnih postopkih upošteva potreba po čim večjem zmanjšanju vpliva hrupa helikopterja. |
| --- | --- |

(a)

Operator zagotovi, da se pri vzletnih in pristajalnih postopkih upošteva potreba po čim večjem zmanjšanju vpliva hrupa helikopterja.

| (b) | Postopki:






  1. | zagotavljajo, da ima varnost prednost pred zmanjšanjem hrupa, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Postopki:

1.

zagotavljajo, da ima varnost prednost pred zmanjšanjem hrupa, in

| 2. | so preprosti ter jih je mogoče varno izvesti brez bistvenega povečanja delovne obremenitve posadke v ključnih fazah leta. |
| --- | --- |

2.

so preprosti ter jih je mogoče varno izvesti brez bistvenega povečanja delovne obremenitve posadke v ključnih fazah leta.

CAT.OP.MPA.135   Zračne poti in območja operacij – splošno

| (a) | Operator zagotovi, da operacije potekajo samo po zračnih poteh ali znotraj območij, za katera so izpolnjeni naslednji pogoji:






  1. | zagotovljene so zemeljske zmogljivosti in službe, vključno z meteorološkimi službami, ki ustrezajo načrtovani operaciji; |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator zagotovi, da operacije potekajo samo po zračnih poteh ali znotraj območij, za katera so izpolnjeni naslednji pogoji:

1.

zagotovljene so zemeljske zmogljivosti in službe, vključno z meteorološkimi službami, ki ustrezajo načrtovani operaciji;

| 2. | zmogljivost zrakoplova omogoča izpolnitev zahtev za najmanjšo višino letenja; |
| --- | --- |

2.

zmogljivost zrakoplova omogoča izpolnitev zahtev za najmanjšo višino letenja;

| 3. | oprema zrakoplova izpolnjuje minimalne zahteve za načrtovano operacijo in |
| --- | --- |

3.

oprema zrakoplova izpolnjuje minimalne zahteve za načrtovano operacijo in

| 4. | na voljo so ustrezni zemljevidi in karte. |
| --- | --- |

4.

na voljo so ustrezni zemljevidi in karte.

| (b) | Operator zagotovi, da se operacije izvajajo v skladu z vsemi omejitvami na zračnih poteh ali območjih operacij, ki jih določi pristojni organ. |
| --- | --- |

(b)

Operator zagotovi, da se operacije izvajajo v skladu z vsemi omejitvami na zračnih poteh ali območjih operacij, ki jih določi pristojni organ.

| (c) | Pododstavek (a)(1) se ne uporablja za dnevne operacije po pravilih VFR z nekompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon na letih, ki odletijo z istega letališča ali območja delovanja, na katerem tudi pristanejo. |
| --- | --- |

(c)

Pododstavek (a)(1) se ne uporablja za dnevne operacije po pravilih VFR z nekompleksnimi zrakoplovi na motorni pogon na letih, ki odletijo z istega letališča ali območja delovanja, na katerem tudi pristanejo.

CAT.OP.MPA.136   Zračne poti in območja operacij – enomotorna letala

Operator zagotovi, da operacije enomotornih letal potekajo samo po zračnih poteh ali znotraj območij, na katerih so na voljo površine, ki omogočajo izvedbo varnega pristanka v sili.

CAT.OP.MPA.137   Zračne poti in območja operacij – helikopterji

Operator zagotovi, da:

| (a) | so za helikopterje, ki se uporabljajo v razredu zmogljivosti 3, na voljo površine, ki omogočajo izvedbo varnega pristanka v sili, razen če ima helikopter dovoljenje za izvajanje operacij v skladu s CAT.POL.H.420; |
| --- | --- |

(a)

so za helikopterje, ki se uporabljajo v razredu zmogljivosti 3, na voljo površine, ki omogočajo izvedbo varnega pristanka v sili, razen če ima helikopter dovoljenje za izvajanje operacij v skladu s CAT.POL.H.420;

| (b) | za helikopterje, ki se uporabljajo v razredu zmogljivosti 3 in izvajajo operacije „obalnega tranzita“, operativni priročnik vsebuje postopke za zagotovitev, da sta širina obalnega koridorja in oprema, ki se prevaža, v skladu s pogoji, ki tedaj prevladujejo. |
| --- | --- |

(b)

za helikopterje, ki se uporabljajo v razredu zmogljivosti 3 in izvajajo operacije „obalnega tranzita“, operativni priročnik vsebuje postopke za zagotovitev, da sta širina obalnega koridorja in oprema, ki se prevaža, v skladu s pogoji, ki tedaj prevladujejo.

CAT.OP.MPA.140   Največja dovoljena oddaljenost od ustreznega letališča za dvomotorna letala brez odobritve ETOPS

| (a) | Razen če pristojni organ tega ne odobri v skladu s Prilogo V (del SPA), poddel F, operator ne uporablja dvomotornega letala na zračni poti, ki vključuje točko, katere oddaljenost od ustreznega letališča pri standardnih razmerah v brezvetrju presega:






  1. | pri letalih razreda zmogljivosti A z:






  (i) | največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 20 ali več ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Razen če pristojni organ tega ne odobri v skladu s Prilogo V (del SPA), poddel F, operator ne uporablja dvomotornega letala na zračni poti, ki vključuje točko, katere oddaljenost od ustreznega letališča pri standardnih razmerah v brezvetrju presega:

1.

pri letalih razreda zmogljivosti A z:

(i)

največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 20 ali več ali

| (ii) | največjo potrjeno vzletno maso 45 360 kg ali več |
| --- | --- |

(ii)

največjo potrjeno vzletno maso 45 360 kg ali več

razdaljo, ki jo letalo preleti v 60 minutah pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu z odstavkom (b);

| 2. | pri letalih razreda zmogljivosti A z:






  (i) | največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj in |
| --- | --- | --- |

2.

pri letalih razreda zmogljivosti A z:

(i)

največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj in

| (ii) | največjo vzletno maso pod 45 360 kg |
| --- | --- |

(ii)

največjo vzletno maso pod 45 360 kg

razdaljo, ki jo preleti letalo v 120 minutah, ali na podlagi odobritve pristojnega organa v do 180 minutah za turboreaktivna letala, pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu z odstavkom (b);

| 3. | pri letalih razreda zmogljivosti B ali C:






  (i) | razdaljo, ki jo letalo preleti v 120 minutah pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu z odstavkom (b), ali |
| --- | --- | --- |

3.

pri letalih razreda zmogljivosti B ali C:

(i)

razdaljo, ki jo letalo preleti v 120 minutah pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu z odstavkom (b), ali

| (ii) | 300 NM, kar koli od navedenega je manj. |
| --- | --- |

(ii)

300 NM, kar koli od navedenega je manj.

| (b) | Operator določi hitrost za izračun največje dovoljene oddaljenosti od ustreznega letališča za vsak tip ali različico dvomotornih letal, ki jih uporablja, ki ne sme presegati VMO (največje operativne hitrosti), ki temelji na dejanski hitrosti, ki jo letalo lahko vzdržuje z enim nedelujočim motorjem. |
| --- | --- |

(b)

Operator določi hitrost za izračun največje dovoljene oddaljenosti od ustreznega letališča za vsak tip ali različico dvomotornih letal, ki jih uporablja, ki ne sme presegati VMO (največje operativne hitrosti), ki temelji na dejanski hitrosti, ki jo letalo lahko vzdržuje z enim nedelujočim motorjem.

| (c) | Operator v operativni priročnik vključi naslednje podatke, ki se nanašajo na vsak tip ali različico:






  1. | določeno potovalno hitrost pri enem nedelujočem motorju (OEI) in |
| --- | --- | --- |

(c)

Operator v operativni priročnik vključi naslednje podatke, ki se nanašajo na vsak tip ali različico:

1.

določeno potovalno hitrost pri enem nedelujočem motorju (OEI) in

| 2. | določeno največjo potrjeno oddaljenost od ustreznega letališča. |
| --- | --- |

2.

določeno največjo potrjeno oddaljenost od ustreznega letališča.

| (d) | Operator za pridobitev odobritve iz pododstavka (a)(2) predloži dokaze, da:






  1. | ima kombinacija letala in motorja odobren načrt tipa in zanesljivosti v zvezi z operacijami povečanega doleta z dvomotornimi letali (ETOPS) za predvideno operacijo; |
| --- | --- | --- |

(d)

Operator za pridobitev odobritve iz pododstavka (a)(2) predloži dokaze, da:

1.

ima kombinacija letala in motorja odobren načrt tipa in zanesljivosti v zvezi z operacijami povečanega doleta z dvomotornimi letali (ETOPS) za predvideno operacijo;

| 2. | je bil uveden niz pogojev za zagotovitev, da se letalo in njegovi motorji vzdržujejo za izpolnjevanje zahtevanih meril glede zanesljivosti, ter |
| --- | --- |

2.

je bil uveden niz pogojev za zagotovitev, da se letalo in njegovi motorji vzdržujejo za izpolnjevanje zahtevanih meril glede zanesljivosti, ter

| 3. | so letalska posadka in vse drugo zadevno operativno osebje usposobljeni in ustrezno kvalificirani za izvedbo predvidene operacije. |
| --- | --- |

3.

so letalska posadka in vse drugo zadevno operativno osebje usposobljeni in ustrezno kvalificirani za izvedbo predvidene operacije.

CAT.OP.MPA.145   Določitev najmanjših višin letenja

| (a) | Operator za vse predvidene segmente zračne poti določi:






  1. | najmanjše višine letenja, ki zagotavljajo zahtevano višino leta nad terenom, ob upoštevanju zahtev iz poddela C, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator za vse predvidene segmente zračne poti določi:

1.

najmanjše višine letenja, ki zagotavljajo zahtevano višino leta nad terenom, ob upoštevanju zahtev iz poddela C, in

| 2. | postopek, s katerim letalska posadka določi te višine. |
| --- | --- |

2.

postopek, s katerim letalska posadka določi te višine.

| (b) | Postopek za določitev najmanjših višin letenja odobri pristojni organ. |
| --- | --- |

(b)

Postopek za določitev najmanjših višin letenja odobri pristojni organ.

| (c) | Če se najmanjše višine letenja, ki jih določita operator in država, prek katere se leti, razlikujejo, se uporabijo višje vrednosti. |
| --- | --- |

(c)

Če se najmanjše višine letenja, ki jih določita operator in država, prek katere se leti, razlikujejo, se uporabijo višje vrednosti.

CAT.OP.MPA.150   Politika ravnanja z gorivom

| (a) | Operator določi politiko ravnanja z gorivom zaradi načrtovanja letov in ponovnega načrtovanja med letom, da zagotovi, da je na letalu za vsako načrtovano operacijo dovolj goriva in rezervnega goriva za morebitna odstopanja od načrtovane operacije. Za politiko ravnanja z gorivom in vse njene spremembe je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
| --- | --- |

(a)

Operator določi politiko ravnanja z gorivom zaradi načrtovanja letov in ponovnega načrtovanja med letom, da zagotovi, da je na letalu za vsako načrtovano operacijo dovolj goriva in rezervnega goriva za morebitna odstopanja od načrtovane operacije. Za politiko ravnanja z gorivom in vse njene spremembe je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa.

| (b) | Operator zagotovi, da načrtovanje letov temelji vsaj na:






  1. | postopkih iz operativnega priročnika in:






  (i) | podatkih proizvajalca zrakoplova ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Operator zagotovi, da načrtovanje letov temelji vsaj na:

1.

postopkih iz operativnega priročnika in:

(i)

podatkih proizvajalca zrakoplova ali

| (ii) | tekočih podatkih o konkretnem zrakoplovu, pridobljenih na podlagi sistema za spremljanje porabe goriva, |
| --- | --- |

(ii)

tekočih podatkih o konkretnem zrakoplovu, pridobljenih na podlagi sistema za spremljanje porabe goriva,

in

| 2. | obratovalnih pogojih, v katerih naj bi potekal let, vključno s/z:






  (i) | podatki o gorivu, ki ga porabi zrakoplov; |
| --- | --- | --- |

2.

obratovalnih pogojih, v katerih naj bi potekal let, vključno s/z:

(i)

podatki o gorivu, ki ga porabi zrakoplov;

| (ii) | načrtovanimi masami; |
| --- | --- |

(ii)

načrtovanimi masami;

| (iii) | pričakovanimi meteorološkimi razmerami ter |
| --- | --- |

(iii)

pričakovanimi meteorološkimi razmerami ter

| (iv) | postopki in omejitvami izvajalca oziroma izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa. |
| --- | --- |

(iv)

postopki in omejitvami izvajalca oziroma izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa.

| (c) | Operator zagotovi, da se pred letom za izračun uporabnega goriva, potrebnega za let, upoštevajo:






  1. | gorivo za vožnjo po tleh; |
| --- | --- | --- |

(c)

Operator zagotovi, da se pred letom za izračun uporabnega goriva, potrebnega za let, upoštevajo:

1.

gorivo za vožnjo po tleh;

| 2. | gorivo za potovanje; |
| --- | --- |

2.

gorivo za potovanje;

| 3. | rezervno gorivo, ki ga sestavljajo:






  (i) | gorivo za izredne razmere; |
| --- | --- | --- |

3.

rezervno gorivo, ki ga sestavljajo:

(i)

gorivo za izredne razmere;

| (ii) | nadomestno gorivo, če je potrebno nadomestno namembno letališče; |
| --- | --- |

(ii)

nadomestno gorivo, če je potrebno nadomestno namembno letališče;

| (iii) | končna rezerva goriva in |
| --- | --- |

(iii)

končna rezerva goriva in

| (iv) | dodatno gorivo, če to zahteva vrsta operacije, |
| --- | --- |

(iv)

dodatno gorivo, če to zahteva vrsta operacije,

ter

| 4. | posebno gorivo, če ga zahteva vodja zrakoplova. |
| --- | --- |

4.

posebno gorivo, če ga zahteva vodja zrakoplova.

| (d) | Operator zagotovi, da postopki ponovnega načrtovanja med letom za izračun uporabnega goriva, ki se zahteva, če se mora let nadaljevati po zračni poti ali do namembnega letališča, ki prvotno ni bilo predvideno, vključujejo:






  1. | gorivo za potovanje za preostali del leta in |
| --- | --- | --- |

(d)

Operator zagotovi, da postopki ponovnega načrtovanja med letom za izračun uporabnega goriva, ki se zahteva, če se mora let nadaljevati po zračni poti ali do namembnega letališča, ki prvotno ni bilo predvideno, vključujejo:

1.

gorivo za potovanje za preostali del leta in

| 2. | rezervno gorivo, ki ga sestavljajo:






  (i) | gorivo za izredne razmere; |
| --- | --- | --- |

2.

rezervno gorivo, ki ga sestavljajo:

(i)

gorivo za izredne razmere;

| (ii) | nadomestno gorivo, če je potrebno nadomestno namembno letališče; |
| --- | --- |

(ii)

nadomestno gorivo, če je potrebno nadomestno namembno letališče;

| (iii) | končna rezerva goriva in |
| --- | --- |

(iii)

končna rezerva goriva in

| (iv) | dodatno gorivo, če to zahteva vrsta operacije, |
| --- | --- |

(iv)

dodatno gorivo, če to zahteva vrsta operacije,

ter

| 3. | posebno gorivo, če ga zahteva vodja zrakoplova. |
| --- | --- |

3.

posebno gorivo, če ga zahteva vodja zrakoplova.

CAT.OP.MPA.151   Politika ravnanja z gorivom – olajšave

| (a) | Ne glede na CAT.OP.MPA.150(b) do (d) za operacije z letali razreda zmogljivosti B operator zagotovi, da se pred letom za izračun uporabnega goriva, potrebnega za let, upoštevajo:






  (i) | gorivo za vožnjo po tleh, če je pomembno; |
| --- | --- | --- |

(a)

Ne glede na CAT.OP.MPA.150(b) do (d) za operacije z letali razreda zmogljivosti B operator zagotovi, da se pred letom za izračun uporabnega goriva, potrebnega za let, upoštevajo:

(i)

gorivo za vožnjo po tleh, če je pomembno;

| (ii) | gorivo za potovanje; |
| --- | --- |

(ii)

gorivo za potovanje;

| (iii) | rezervno gorivo, ki ga sestavljajo:






  A. | gorivo za izredne razmere, ki obsega najmanj pet odstotkov predvidenega goriva za potovanje, v primeru ponovnega načrtovanja med letom pa 5 % goriva za potovanje, predvidenega za preostali del leta, in |
| --- | --- | --- |

(iii)

rezervno gorivo, ki ga sestavljajo:

A.

gorivo za izredne razmere, ki obsega najmanj pet odstotkov predvidenega goriva za potovanje, v primeru ponovnega načrtovanja med letom pa 5 % goriva za potovanje, predvidenega za preostali del leta, in

| B. | končna rezerva goriva, to je gorivo za dodatnih 45 minut letenja za batne motorje ali 30 minut letenja za turbinske motorje; |
| --- | --- |

B.

končna rezerva goriva, to je gorivo za dodatnih 45 minut letenja za batne motorje ali 30 minut letenja za turbinske motorje;

| (iv) | nadomestno gorivo za dosego nadomestnega namembnega letališča prek namembnega letališča, če je potrebno nadomestno namembno letališče, in |
| --- | --- |

(iv)

nadomestno gorivo za dosego nadomestnega namembnega letališča prek namembnega letališča, če je potrebno nadomestno namembno letališče, in

| (v) | posebno gorivo, če ga zahteva vodja zrakoplova. |
| --- | --- |

(v)

posebno gorivo, če ga zahteva vodja zrakoplova.

| (b) | Ne glede na CAT.OP.MPA.150(b) do (d) se v zvezi s helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 3 175 kg ali manj, ki letijo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, ali pri lokalnih helikopterskih operacijah v politiki ravnanja z gorivom zagotovi, da po opravljenem letu ali vrsti letov končna rezerva goriva ni manjša od količine, ki zadostuje za:






  1. | 30 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Ne glede na CAT.OP.MPA.150(b) do (d) se v zvezi s helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 3 175 kg ali manj, ki letijo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, ali pri lokalnih helikopterskih operacijah v politiki ravnanja z gorivom zagotovi, da po opravljenem letu ali vrsti letov končna rezerva goriva ni manjša od količine, ki zadostuje za:

1.

30 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti ali

| 2. | 20 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti pri letenju znotraj območja, ki zagotavlja stalna in ustrezna previdnostna pristajalna območja. |
| --- | --- |

2.

20 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti pri letenju znotraj območja, ki zagotavlja stalna in ustrezna previdnostna pristajalna območja.

CAT.OP.MPA.155   Prevoz posebnih kategorij potnikov

| (a) | Osebe, ki zahtevajo posebne pogoje, pomoč in/ali naprave, ko se prevažajo na zrakoplovu, se štejejo za posebne kategorije potnikov in vključujejo vsaj:






  1. | osebe z omejeno mobilnostjo (PRM), ki se brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1107/2006 razumejo kot vse osebe, katerih mobilnost je zmanjšana zaradi kakršne koli telesne invalidnosti, senzorične ali gibalne, stalne ali začasne, intelektualne nezmožnosti ali prizadetosti, ali katerega koli drugega vzroka invalidnosti, ali zaradi starosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

Osebe, ki zahtevajo posebne pogoje, pomoč in/ali naprave, ko se prevažajo na zrakoplovu, se štejejo za posebne kategorije potnikov in vključujejo vsaj:

1.

osebe z omejeno mobilnostjo (PRM), ki se brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1107/2006 razumejo kot vse osebe, katerih mobilnost je zmanjšana zaradi kakršne koli telesne invalidnosti, senzorične ali gibalne, stalne ali začasne, intelektualne nezmožnosti ali prizadetosti, ali katerega koli drugega vzroka invalidnosti, ali zaradi starosti;

| 2. | dojenčke in otroke brez spremstva ter |
| --- | --- |

2.

dojenčke in otroke brez spremstva ter

| 3. | deportirance, nesprejemljive potnike ali osebe v priporu. |
| --- | --- |

3.

deportirance, nesprejemljive potnike ali osebe v priporu.

| (b) | Posebne kategorije potnikov se prevažajo v pogojih, ki zagotavljajo varnost zrakoplova in oseb na njem, v skladu s postopki, ki jih določi operator. |
| --- | --- |

(b)

Posebne kategorije potnikov se prevažajo v pogojih, ki zagotavljajo varnost zrakoplova in oseb na njem, v skladu s postopki, ki jih določi operator.

| (c) | Posebnim kategorijam potnikov se ne dodelijo sedeži in ne sedijo na sedežih, ki omogočajo neposreden dostop do zasilnih izhodov ali kjer bi njihova prisotnost lahko:






  1. | ovirala člane posadke pri opravljanju njihovih nalog; |
| --- | --- | --- |

(c)

Posebnim kategorijam potnikov se ne dodelijo sedeži in ne sedijo na sedežih, ki omogočajo neposreden dostop do zasilnih izhodov ali kjer bi njihova prisotnost lahko:

1.

ovirala člane posadke pri opravljanju njihovih nalog;

| 2. | ovirala dostop do reševalne opreme ali |
| --- | --- |

2.

ovirala dostop do reševalne opreme ali

| 3. | ovirala evakuacijo zrakoplova v sili. |
| --- | --- |

3.

ovirala evakuacijo zrakoplova v sili.

| (d) | Vodja zrakoplova je vnaprej obveščen o predvidenem prevozu posebnih kategorij potnikov na zrakoplovu. |
| --- | --- |

(d)

Vodja zrakoplova je vnaprej obveščen o predvidenem prevozu posebnih kategorij potnikov na zrakoplovu.

CAT.OP.MPA.160   Shranjevanje prtljage in tovora

Operator določi postopke za zagotovitev, da:

| (a) | se v potniško kabino sprejme samo ročna prtljaga, ki se lahko ustrezno in varno shrani, in |
| --- | --- |

(a)

se v potniško kabino sprejme samo ročna prtljaga, ki se lahko ustrezno in varno shrani, in

| (b) | se vsa prtljaga in tovor na zrakoplovu, ki bi lahko ob premiku povzročila poškodbe oseb ali materialno škodo ali ovirala prehode in izhode, shranita tako, da se prepreči premikanje. |
| --- | --- |

(b)

se vsa prtljaga in tovor na zrakoplovu, ki bi lahko ob premiku povzročila poškodbe oseb ali materialno škodo ali ovirala prehode in izhode, shranita tako, da se prepreči premikanje.

CAT.OP.MPA.165   Razporeditev potnikov po sedežih

Operator določi postopke za zagotovitev, da potniki sedijo na mestih, kjer lahko pri potrebni evakuaciji v sili najbolje pomagajo in ne ovirajo evakuacije zrakoplova.

CAT.OP.MPA.170   Dajanje navodil potnikom

Operator zagotovi, da potniki:

| (a) | dobijo navodila in predstavitve v zvezi z varnostjo v obliki, ki lajša izvedbo postopkov v sili, in |
| --- | --- |

(a)

dobijo navodila in predstavitve v zvezi z varnostjo v obliki, ki lajša izvedbo postopkov v sili, in

| (b) | prejmejo kartone z varnostnimi navodili, na katerih je v obliki slikovnih navodil prikazana uporaba reševalne opreme in izhodov, ki jih bodo potniki verjetno uporabili. |
| --- | --- |

(b)

prejmejo kartone z varnostnimi navodili, na katerih je v obliki slikovnih navodil prikazana uporaba reševalne opreme in izhodov, ki jih bodo potniki verjetno uporabili.

CAT.OP.MPA.175   Priprava leta

| (a) | Za vsak predviden let se pripravi operativni načrt leta na podlagi upoštevanja zmogljivosti zrakoplova, drugih operativnih omejitev ter ustreznih pričakovanih pogojev na predvideni zračni poti in zadevnih letališčih/območjih delovanja. |
| --- | --- |

(a)

Za vsak predviden let se pripravi operativni načrt leta na podlagi upoštevanja zmogljivosti zrakoplova, drugih operativnih omejitev ter ustreznih pričakovanih pogojev na predvideni zračni poti in zadevnih letališčih/območjih delovanja.

| (b) | Let se ne začne, dokler se vodja zrakoplova ne prepriča, da:






  1. | je mogoče izpolniti vse zahteve iz točke 2.a.3 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 v zvezi s plovnostjo in registracijo zrakoplova, instrumenti in opremo, maso in masnim središčem, prtljago in tovorom ter operativnimi omejitvami za zrakoplov; |
| --- | --- | --- |

(b)

Let se ne začne, dokler se vodja zrakoplova ne prepriča, da:

1.

je mogoče izpolniti vse zahteve iz točke 2.a.3 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 216/2008 v zvezi s plovnostjo in registracijo zrakoplova, instrumenti in opremo, maso in masnim središčem, prtljago in tovorom ter operativnimi omejitvami za zrakoplov;

| 2. | se zrakoplov ne uporablja v nasprotju z določbami s seznama dovoljenih odstopanj od konfiguracije (CDL); |
| --- | --- |

2.

se zrakoplov ne uporablja v nasprotju z določbami s seznama dovoljenih odstopanj od konfiguracije (CDL);

| 3. | so na voljo tisti deli operativnega priročnika, ki so potrebni za izvedbo leta; |
| --- | --- |

3.

so na voljo tisti deli operativnega priročnika, ki so potrebni za izvedbo leta;

| 4. | so na zrakoplovu dokumenti, dodatne informacije in obrazci, ki morajo biti na voljo v skladu s CAT.GEN.MPA.180; |
| --- | --- |

4.

so na zrakoplovu dokumenti, dodatne informacije in obrazci, ki morajo biti na voljo v skladu s CAT.GEN.MPA.180;

| 5. | so na voljo najnovejši zemljevidi, karte in povezana dokumentacija ali enakovredni podatki, potrebni za predvideno operacijo zrakoplova, vključno z vsemi preusmeritvami, ki jih je mogoče razumno pričakovati; |
| --- | --- |

5.

so na voljo najnovejši zemljevidi, karte in povezana dokumentacija ali enakovredni podatki, potrebni za predvideno operacijo zrakoplova, vključno z vsemi preusmeritvami, ki jih je mogoče razumno pričakovati;

| 6. | so na voljo ustrezne zemeljske zmogljivosti in službe, ki so potrebne za načrtovani let; |
| --- | --- |

6.

so na voljo ustrezne zemeljske zmogljivosti in službe, ki so potrebne za načrtovani let;

| 7. | se pri načrtovanem letu lahko upoštevajo določbe operativnega priročnika glede goriva, olja, kisika, najmanjših varnih višin letenja, letaliških operativnih minimumov in razpoložljivosti nadomestnih letališč, če so potrebne, in |
| --- | --- |

7.

se pri načrtovanem letu lahko upoštevajo določbe operativnega priročnika glede goriva, olja, kisika, najmanjših varnih višin letenja, letaliških operativnih minimumov in razpoložljivosti nadomestnih letališč, če so potrebne, in

| 8. | se lahko poleg tega upoštevajo vse dodatne operativne omejitve. |
| --- | --- |

8.

se lahko poleg tega upoštevajo vse dodatne operativne omejitve.

| (c) | Ne glede na odstavek (a) operativni načrt leta ni potreben za operacije po pravilih VFR s/z:






  1. | nekompleksnimi letali na motorni pogon, ki odletijo z istega letališča ali območja delovanja, na katerega tudi priletijo, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Ne glede na odstavek (a) operativni načrt leta ni potreben za operacije po pravilih VFR s/z:

1.

nekompleksnimi letali na motorni pogon, ki odletijo z istega letališča ali območja delovanja, na katerega tudi priletijo, ali

| 2. | helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 3 175 kg ali manj, ki letijo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov na lokalnem območju, kot je navedeno v operativnem priročniku. |
| --- | --- |

2.

helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 3 175 kg ali manj, ki letijo podnevi in po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov na lokalnem območju, kot je navedeno v operativnem priročniku.

CAT.OP.MPA.180   Izbira letališč – letala

| (a) | Če odhodnega letališča ni mogoče uporabiti kot nadomestno vzletno letališče zaradi vremenskih ali zmogljivostnih razlogov, operator izbere drugo ustrezno nadomestno vzletno letališče, ki od odhodnega letališča ni oddaljeno:






  1. | pri dvomotornih letalih:






  (i) | več kot eno uro letenja pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu z letalskim priročnikom letala pri standardnih pogojih v brezvetrju, na podlagi dejanske vzletne mase, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Če odhodnega letališča ni mogoče uporabiti kot nadomestno vzletno letališče zaradi vremenskih ali zmogljivostnih razlogov, operator izbere drugo ustrezno nadomestno vzletno letališče, ki od odhodnega letališča ni oddaljeno:

1.

pri dvomotornih letalih:

(i)

več kot eno uro letenja pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu z letalskim priročnikom letala pri standardnih pogojih v brezvetrju, na podlagi dejanske vzletne mase, ali

| (ii) | dlje od preusmeritvenega časa ETOPS, ki je odobren v skladu s Prilogo V (del SPA), poddel F, ob upoštevanju vseh omejitev s seznama MEL, vendar največ do dve uri pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), ki se določi v skladu z letalskim priročnikom letala pri standardnih pogojih v brezvetrju, na podlagi dejanske vzletne mase; |
| --- | --- |

(ii)

dlje od preusmeritvenega časa ETOPS, ki je odobren v skladu s Prilogo V (del SPA), poddel F, ob upoštevanju vseh omejitev s seznama MEL, vendar največ do dve uri pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), ki se določi v skladu z letalskim priročnikom letala pri standardnih pogojih v brezvetrju, na podlagi dejanske vzletne mase;

| 2. | pri tri- in štirimotornih letalih več kot dve uri letenja pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu z letalskim priročnikom letala pri standardnih pogojih v brezvetrju, na podlagi dejanske vzletne mase. |
| --- | --- |

2.

pri tri- in štirimotornih letalih več kot dve uri letenja pri potovalni hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), določeni v skladu z letalskim priročnikom letala pri standardnih pogojih v brezvetrju, na podlagi dejanske vzletne mase.

Če letalski priročnik letala ne vsebuje potovalne hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI), se pri izračunu uporabi hitrost, ki se doseže s preostalim motorjem oziroma motorji pri največji stalni moči.

| (b) | Operator izbere vsaj eno nadomestno namembno letališče za vsak let po pravilih instrumentalnega letenja (IFR), razen če je namembno letališče izolirano letališče ali:






  1. | načrtovani let od vzleta do pristanka ne traja več kot šest ur ali če v primeru ponovnega načrtovanja med letom v skladu s CAT.OP.MPA.150(d) preostali čas letenja do namembnega kraja ne presega šest ur, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator izbere vsaj eno nadomestno namembno letališče za vsak let po pravilih instrumentalnega letenja (IFR), razen če je namembno letališče izolirano letališče ali:

1.

načrtovani let od vzleta do pristanka ne traja več kot šest ur ali če v primeru ponovnega načrtovanja med letom v skladu s CAT.OP.MPA.150(d) preostali čas letenja do namembnega kraja ne presega šest ur, in

| 2. | sta na namembnem letališču na voljo dve uporabni ločeni vzletno-pristajalni stezi, ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi za namembno letališče pa kažejo, da bo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na namembno letališče do ene ure po njem baza oblakov na višini vsaj 2 000 ft ali višini kroženja + 500 ft, kar je več, vidljivost na letališču pa bo znašala vsaj 5 km. |
| --- | --- |

2.

sta na namembnem letališču na voljo dve uporabni ločeni vzletno-pristajalni stezi, ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi za namembno letališče pa kažejo, da bo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na namembno letališče do ene ure po njem baza oblakov na višini vsaj 2 000 ft ali višini kroženja + 500 ft, kar je več, vidljivost na letališču pa bo znašala vsaj 5 km.

| (c) | Operator izbere dve nadomestni namembni letališči, če:






  1. | ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi za namembno letališče kažejo, da bodo v obdobju od ene uro pred predvidenim časom prihoda do eno ure po njem vremenske razmere pod veljavnimi minimumi za načrtovanje, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Operator izbere dve nadomestni namembni letališči, če:

1.

ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi za namembno letališče kažejo, da bodo v obdobju od ene uro pred predvidenim časom prihoda do eno ure po njem vremenske razmere pod veljavnimi minimumi za načrtovanje, ali

| 2. | ni na voljo meteoroloških podatkov. |
| --- | --- |

2.

ni na voljo meteoroloških podatkov.

| (d) | Operator navede vsa potrebna nadomestna letališča v operativnem načrtu leta. |
| --- | --- |

(d)

Operator navede vsa potrebna nadomestna letališča v operativnem načrtu leta.

CAT.OP.MPA.181   Izbira letališč in območij delovanja – helikopterji

| (a) | Vodja zrakoplova za lete v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC) izbere nadomestno vzletno letališče, ki ni oddaljeno več kot eno uro letenja pri običajni potovalni hitrosti, če zaradi meteoroloških razlogov vrnitev na odhodno letališče ne bi bila mogoča. |
| --- | --- |

(a)

Vodja zrakoplova za lete v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC) izbere nadomestno vzletno letališče, ki ni oddaljeno več kot eno uro letenja pri običajni potovalni hitrosti, če zaradi meteoroloških razlogov vrnitev na odhodno letališče ne bi bila mogoča.

| (b) | Za lete po pravilih instrumentalnega letenja ali pri letenju po pravilih VFR in navigaciji, ki ne poteka ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, vodja zrakoplova v operativnem načrtu leta določi najmanj eno nadomestno letališče, razen če:






  1. | je namembni kraj obalno letališče in helikopter prihaja z morja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za lete po pravilih instrumentalnega letenja ali pri letenju po pravilih VFR in navigaciji, ki ne poteka ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, vodja zrakoplova v operativnem načrtu leta določi najmanj eno nadomestno letališče, razen če:

1.

je namembni kraj obalno letališče in helikopter prihaja z morja;

| 2. | so za let do katerega koli drugega namembnega kraja na kopnem trajanje leta in prevladujoče meteorološke razmere taki, da se ob predvidenem času prihoda na območje predvidenega pristanka prilet in pristanek lahko izvedeta v vizualnih meteoroloških razmerah, ali |
| --- | --- |

2.

so za let do katerega koli drugega namembnega kraja na kopnem trajanje leta in prevladujoče meteorološke razmere taki, da se ob predvidenem času prihoda na območje predvidenega pristanka prilet in pristanek lahko izvedeta v vizualnih meteoroloških razmerah, ali

| 3. | je območje predvidenega pristanka izolirano in nadomestno območje ni na voljo; v tem primeru se določi točka brez povratka (PNR). |
| --- | --- |

3.

je območje predvidenega pristanka izolirano in nadomestno območje ni na voljo; v tem primeru se določi točka brez povratka (PNR).

| (c) | Operator izbere dve nadomestni namembni letališči, če:






  1. | ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi za namembno letališče kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda do ene ure po njem vremenske razmere pod veljavnimi minimumi za načrtovanje, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Operator izbere dve nadomestni namembni letališči, če:

1.

ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi za namembno letališče kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda do ene ure po njem vremenske razmere pod veljavnimi minimumi za načrtovanje, ali

| 2. | za namembno letališče ni na voljo ni meteoroloških podatkov. |
| --- | --- |

2.

za namembno letališče ni na voljo ni meteoroloških podatkov.

| (d) | Operator lahko izbere nadomestno namembno letališče na morju, če so izpolnjena naslednja merila:






  1. | nadomestno namembno letališče na morju se uporabi samo po točki brez povratka (PNR). Pred točko PNR se uporabijo nadomestna letališča na kopnem; |
| --- | --- | --- |

(d)

Operator lahko izbere nadomestno namembno letališče na morju, če so izpolnjena naslednja merila:

1.

nadomestno namembno letališče na morju se uporabi samo po točki brez povratka (PNR). Pred točko PNR se uporabijo nadomestna letališča na kopnem;

| 2. | na nadomestnem letališču je mogoče pristati z enim nedelujočim motorjem (OEI); |
| --- | --- |

2.

na nadomestnem letališču je mogoče pristati z enim nedelujočim motorjem (OEI);

| 3. | če je mogoče, je krov zagotovo na voljo. Ocenijo se dimenzije, konfiguracija in oddaljenost od ovir posameznih heliportov na vodni ploščadi ali drugih območij, da se določi operativna ustreznost za uporabo kot nadomestno letališče za vsak tip helikopterja, predlaganega za uporabo; |
| --- | --- |

3.

če je mogoče, je krov zagotovo na voljo. Ocenijo se dimenzije, konfiguracija in oddaljenost od ovir posameznih heliportov na vodni ploščadi ali drugih območij, da se določi operativna ustreznost za uporabo kot nadomestno letališče za vsak tip helikopterja, predlaganega za uporabo;

| 4. | določijo se vremenski minimumi, ob upoštevanju natančnosti in zanesljivosti meteoroloških podatkov; |
| --- | --- |

4.

določijo se vremenski minimumi, ob upoštevanju natančnosti in zanesljivosti meteoroloških podatkov;

| 5. | seznam minimalne opreme (MEL) vključuje posebne določbe za tovrstne operacije in |
| --- | --- |

5.

seznam minimalne opreme (MEL) vključuje posebne določbe za tovrstne operacije in

| 6. | nadomestno letališče na morju se izbere le, če operator v operativnem priročniku opredeli postopek. |
| --- | --- |

6.

nadomestno letališče na morju se izbere le, če operator v operativnem priročniku opredeli postopek.

| (e) | Operator navede vsa potrebna nadomestna letališča v operativnem načrtu leta. |
| --- | --- |

(e)

Operator navede vsa potrebna nadomestna letališča v operativnem načrtu leta.

CAT.OP.MPA.185   Minimumi za načrtovanje letov po pravilih IFR – letala

(a)   Minimumi za načrtovanje nadomestnih vzletnih letališč

Operator izbere letališče za nadomestno vzletno letališče le, če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na letališče do ene ure po njem vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za pristajanje iz CAT.OP.MPA.110 ali bodo nad njimi. Baza oblakov se upošteva, če so na voljo samo nenatančni prileti (NPA) in/ali krožne operacije. Upoštevajo se vse omejitve za operacije z enim nedelujočim motorjem (OEI).

(b)   Minimumi za načrtovanje namembnih letališč, razen izoliranih namembnih letališč

Operator izbere namembno letališče le, če:

| 1. | ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na letališče do ene ure po njem vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za načrtovanje ali nad njimi, kot sledi:






  (i) | RVR/vidljivost (VIS) v skladu s CAT.OP.MPA.110 in |
| --- | --- | --- |

1.

ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na letališče do ene ure po njem vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za načrtovanje ali nad njimi, kot sledi:

(i)

RVR/vidljivost (VIS) v skladu s CAT.OP.MPA.110 in

| (ii) | za nenatančni prilet ali krožno operacijo baza oblakov na višini MDH ali nad njo; |
| --- | --- |

(ii)

za nenatančni prilet ali krožno operacijo baza oblakov na višini MDH ali nad njo;

ali

| 2. | sta izbrani dve nadomestni namembni letališči. |
| --- | --- |

2.

sta izbrani dve nadomestni namembni letališči.

(c)   Minimumi za načrtovanje nadomestnih namembnih letališč, izoliranih namembnih letališč, nadomestnih letališč na zračni poti za gorivo (ERA za gorivo) in nadomestnih letališč na zračni poti (ERA)

Operator izbere letališče za enega od teh namenov le, če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na letališče do ene ure po njem vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za načrtovanje iz preglednice 1 ali nad njimi.

Preglednica 1

Minimumi za načrtovanje

Nadomestno namembno letališče, izolirano namembno letališče, nadomestno letališče na zračni poti za gorivo (ERA za gorivo) in nadomestno letališče na zračni poti (ERA)

| Vrsta prileta | Minimumi za načrtovanje |
| --- | --- |
| CAT II in III | CAT I RVR |
| CAT I | NPA RVR/VIS
  Baza oblakov je na višini MDH ali nad njo |
| NPA | NPA RVR/VIS in dodatnih 1 000 m vidljivosti
  Baza oblakov je na višini MDH ali nad njo in dodatnih 200 ft vidljivosti |
| Kroženje | Kroženje |

Vrsta prileta

Minimumi za načrtovanje

CAT II in III

CAT I RVR

CAT I

NPA RVR/VIS

Baza oblakov je na višini MDH ali nad njo

NPA

NPA RVR/VIS in dodatnih 1 000 m vidljivosti

Baza oblakov je na višini MDH ali nad njo in dodatnih 200 ft vidljivosti

Kroženje

Kroženje

CAT.OP.MPA.186   Minimumi za načrtovanje letov po pravilih IFR – helikopterji

(a)   Minimumi za načrtovanje nadomestnih vzletnih letališč

Operator izbere letališče ali pristajalni kraj za nadomestno vzletno letališče le, če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na nadomestno vzletno letališče do ene ure po tem času vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za pristajanje iz CAT.OP.MPA.110 ali nad njimi. Baza oblakov se upošteva, če so na voljo samo operacije nenatančnih priletov (NPA). Upoštevajo se vse omejitve za operacije z enim nedelujočim motorjem (OEI).

(b)   Minimumi za načrtovanje namembnih letališč in nadomestnih namembnih letališč

Operator izbere namembna in/ali nadomestna namembna letališča le, če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo v obdobju od ene ure pred predvidenim časom prihoda na letališče ali območje delovanja do ene ure po njem vremenske razmere enakovredne veljavnim minimumom za načrtovanje ali nad njimi, kot sledi:

| 1. | razen kot je predvideno v CAT.OP.MPA.181(d), so minimumi za načrtovanje namembnega letališča:






  (i) | RVR/VIS, določeni v skladu s CAT.OP.MPA.110, in |
| --- | --- | --- |

1.

razen kot je predvideno v CAT.OP.MPA.181(d), so minimumi za načrtovanje namembnega letališča:

(i)

RVR/VIS, določeni v skladu s CAT.OP.MPA.110, in

| (ii) | za operacije NPA baza oblakov na višini MDH ali nad njo; |
| --- | --- |

(ii)

za operacije NPA baza oblakov na višini MDH ali nad njo;

| 2. | minimumi za načrtovanje nadomestnih namembnih letališč iz preglednice 1. |
| --- | --- |

2.

minimumi za načrtovanje nadomestnih namembnih letališč iz preglednice 1.

Preglednica 1

Minimumi za načrtovanje nadomestnih namembnih letališč

| Vrsta prileta | Minimumi za načrtovanje |
| --- | --- |
| CAT II in III | CAT I RVR |
| CAT I | CAT I in dodatnih 200 ft / 400 m vidljivosti |
| NPA | NPA RVR/VIS in dodatnih 400 m vidljivosti
  Baza oblakov je na višini MDH ali nad njo in dodatnih 200 ft vidljivosti |

Vrsta prileta

Minimumi za načrtovanje

CAT II in III

CAT I RVR

CAT I

CAT I in dodatnih 200 ft / 400 m vidljivosti

NPA

NPA RVR/VIS in dodatnih 400 m vidljivosti

Baza oblakov je na višini MDH ali nad njo in dodatnih 200 ft vidljivosti

CAT.OP.MPA.190   Predložitev načrta leta ATS

| (a) | Če načrt leta ATS ni bil predložen, ker ni potreben na podlagi pravil letenja, se predložijo ustrezne informacije, da se po potrebi lahko aktivirajo alarmne službe. |
| --- | --- |

(a)

Če načrt leta ATS ni bil predložen, ker ni potreben na podlagi pravil letenja, se predložijo ustrezne informacije, da se po potrebi lahko aktivirajo alarmne službe.

| (b) | Pri operacijah na območju, na katerem ni mogoče predložiti načrta leta ATS, tega vodja zrakoplova ali operator posreduje čim prej po vzletu. |
| --- | --- |

(b)

Pri operacijah na območju, na katerem ni mogoče predložiti načrta leta ATS, tega vodja zrakoplova ali operator posreduje čim prej po vzletu.

CAT.OP.MPA.195   Polnjenje/praznjenje rezervoarjev za gorivo, medtem ko so potniki na zrakoplovu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem

| (a) | Rezervoarji zrakoplova se ne polnijo/praznijo z gorivom Avgas (letalski bencin), ali gorivom široke frakcije „wide-cut“, ali mešanico teh vrst goriva, medtem ko so potniki na zrakoplovu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem. |
| --- | --- |

(a)

Rezervoarji zrakoplova se ne polnijo/praznijo z gorivom Avgas (letalski bencin), ali gorivom široke frakcije „wide-cut“, ali mešanico teh vrst goriva, medtem ko so potniki na zrakoplovu, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem.

| (b) | Za vse druge vrste goriva se sprejmejo potrebni previdnostni ukrepi, na zrakoplovu pa je ustrezno usposobljeno osebje, ki je pripravljeno začeti in voditi evakuacijo zrakoplova na najlažje izvedljiv in najhitrejši razpoložljiv način. |
| --- | --- |

(b)

Za vse druge vrste goriva se sprejmejo potrebni previdnostni ukrepi, na zrakoplovu pa je ustrezno usposobljeno osebje, ki je pripravljeno začeti in voditi evakuacijo zrakoplova na najlažje izvedljiv in najhitrejši razpoložljiv način.

CAT.OP.MPA.200   Polnjenje/praznjenje rezervoarjev z gorivom široke frakcije „wide-cut“

Polnjenje/praznjenje rezervoarjev z gorivom široke frakcije „wide-cut“ se izvaja le, če je operator vzpostavil ustrezne postopke, ob upoštevanju velikega tveganja pri uporabi vrst goriva široke frakcije „wide-cut“.

CAT.OP.MPA.205   Odmik in vleka – letala

Postopki za odmik in vleko, ki jih določi operator, se izvajajo v skladu z uveljavljenimi letalskimi standardi in postopki.

CAT.OP.MPA.210   Člani posadke na svojih mestih

(a)   Člani letalske posadke

| 1. | Med vzletom in pristankom so vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, na svojem dodeljenem mestu. |
| --- | --- |

1.

Med vzletom in pristankom so vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, na svojem dodeljenem mestu.

| 2. | V vseh drugih fazah leta vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, ostanejo na dodeljenem mestu, razen če ga morajo zapustiti zaradi izvajanja nalog v zvezi z operacijo ali zaradi fizioloških potreb in če je pri krmilu zrakoplova vedno vsaj en ustrezno usposobljen pilot. |
| --- | --- |

2.

V vseh drugih fazah leta vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, ostanejo na dodeljenem mestu, razen če ga morajo zapustiti zaradi izvajanja nalog v zvezi z operacijo ali zaradi fizioloških potreb in če je pri krmilu zrakoplova vedno vsaj en ustrezno usposobljen pilot.

| 3. | Vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, so pozorni v vseh fazah leta. V primeru nepozornosti se uporabijo ustrezni protiukrepi. V primeru nepričakovane preutrujenosti se lahko uporabi postopek nadzorovanega počitka, ki ga organizira vodja zrakoplova, če to dopušča delovna obremenitev. Tak nadzorovani počitek se nikakor ne šteje za del počitka pri izračunu omejitev letalskega delovnega časa niti se ne sme uporabiti za utemeljitev katerega koli podaljšanja delovnega časa. |
| --- | --- |

3.

Vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, so pozorni v vseh fazah leta. V primeru nepozornosti se uporabijo ustrezni protiukrepi. V primeru nepričakovane preutrujenosti se lahko uporabi postopek nadzorovanega počitka, ki ga organizira vodja zrakoplova, če to dopušča delovna obremenitev. Tak nadzorovani počitek se nikakor ne šteje za del počitka pri izračunu omejitev letalskega delovnega časa niti se ne sme uporabiti za utemeljitev katerega koli podaljšanja delovnega časa.

(b)   Člani kabinskega osebja

V ključnih fazah leta vsi člani kabinskega osebja sedijo na dodeljenem mestu in ne izvajajo nobenih dejavnosti, razen tistih, ki so potrebne za varno delovanje zrakoplova.

CAT.OP.MPA.215   Uporaba slušalk – letala

| (a) | Vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, nosijo slušalke z usmerjenim mikrofonom ali enakovredno napravo. Slušalke se uporabljajo kot glavna naprava za govorno sporazumevanje s službo zračnega prometa (ATS):






  1. | na tleh:






  (i) | pri prejemanju odletnega dovoljenja KZP prek govornega sporazumevanja in |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, nosijo slušalke z usmerjenim mikrofonom ali enakovredno napravo. Slušalke se uporabljajo kot glavna naprava za govorno sporazumevanje s službo zračnega prometa (ATS):

1.

na tleh:

(i)

pri prejemanju odletnega dovoljenja KZP prek govornega sporazumevanja in

| (ii) | kadar so prižgani motorji; |
| --- | --- |

(ii)

kadar so prižgani motorji;

| 2. | med letom:






  (i) | pod nadmorsko višino prehoda ali |
| --- | --- | --- |

2.

med letom:

(i)

pod nadmorsko višino prehoda ali

| (ii) | 10 000 ft, kar koli od navedenega je več, |
| --- | --- |

(ii)

10 000 ft, kar koli od navedenega je več,

in

| 3. | kadar koli se vodju zrakoplova to zdi potrebno. |
| --- | --- |

3.

kadar koli se vodju zrakoplova to zdi potrebno.

| (b) | V pogojih iz odstavka (a) je usmerjeni mikrofon ali enakovredna naprava v položaju, ki omogoča uporabo za dvosmerno radijsko komunikacijo. |
| --- | --- |

(b)

V pogojih iz odstavka (a) je usmerjeni mikrofon ali enakovredna naprava v položaju, ki omogoča uporabo za dvosmerno radijsko komunikacijo.

CAT.OP.MPA.216   Uporaba slušalk – helikopterji

Vsi člani letalske posadke, ki opravljajo delo v pilotski kabini, nosijo slušalke z usmerjenim mikrofonom ali enakovredno napravo in jih uporabljajo kot glavno napravo za sporazumevanje s službo zračnega prometa (ATS).

CAT.OP.MPA.220   Pomožna sredstva za evakuacijo v sili

Operator določi postopke za zagotovitev, da so pomožna sredstva za evakuacijo v sili, ki se samodejno odprejo, pred vožnjo po tleh, vzletom in pristankom in kadar je to varno in izvedljivo, pripravljena za uporabo.

CAT.OP.MPA.225   Sedeži, varnostni pasovi in zadrževalni sistemi

(a)   Člani posadke

| 1. | Vsi člani posadke so med vzletom in pristankom in kadar to določi vodja zrakoplova zaradi varnosti, ustrezno pripeti z vsemi razpoložljivimi varnostnimi pasovi in zadrževalnimi sistemi. |
| --- | --- |

1.

Vsi člani posadke so med vzletom in pristankom in kadar to določi vodja zrakoplova zaradi varnosti, ustrezno pripeti z vsemi razpoložljivimi varnostnimi pasovi in zadrževalnimi sistemi.

| 2. | Medtem ko so vsi člani letalske posadke v drugih fazah leta na svojem mestu v pilotski kabini, imajo varnostne pasove na dodeljenem mestu zapete. |
| --- | --- |

2.

Medtem ko so vsi člani letalske posadke v drugih fazah leta na svojem mestu v pilotski kabini, imajo varnostne pasove na dodeljenem mestu zapete.

(b)   Potniki

| 1. | Vodja zrakoplova se pred vzletom in pristankom ter med vožnjo po tleh in kadar je po njegovem mnenju to potrebno zaradi varnosti, prepriča, da so vsi potniki na zrakoplovu na svojih sedežih ali ležiščih s pravilno zapetimi varnostnimi pasovi ali zadrževalnimi sistemi. |
| --- | --- |

1.

Vodja zrakoplova se pred vzletom in pristankom ter med vožnjo po tleh in kadar je po njegovem mnenju to potrebno zaradi varnosti, prepriča, da so vsi potniki na zrakoplovu na svojih sedežih ali ležiščih s pravilno zapetimi varnostnimi pasovi ali zadrževalnimi sistemi.

| 2. | Operator poskrbi, da se namestitev več oseb na enem sedežu zrakoplova dovoli samo na določenih sedežih. Vodja zrakoplova se prepriča, da na enem sedežu sedita le odrasla oseba in dojenček, ki je ustrezno zavarovan z dodatnim pasom za dojenčka ali drugo zadrževalno napravo. |
| --- | --- |

2.

Operator poskrbi, da se namestitev več oseb na enem sedežu zrakoplova dovoli samo na določenih sedežih. Vodja zrakoplova se prepriča, da na enem sedežu sedita le odrasla oseba in dojenček, ki je ustrezno zavarovan z dodatnim pasom za dojenčka ali drugo zadrževalno napravo.

CAT.OP.MPA.230   Zavarovanje potniške kabine in kuhinje (kuhinj) na letalu

| (a) | Operator določi postopke za zagotovitev, da so pred vožnjo po tleh, vzletom in pristankom vsi izhodi in poti pobega prehodni. |
| --- | --- |

(a)

Operator določi postopke za zagotovitev, da so pred vožnjo po tleh, vzletom in pristankom vsi izhodi in poti pobega prehodni.

| (b) | Vodja zrakoplova zagotovi, da sta pred vzletom in pristankom ter kadar se mu to zdi potrebno zaradi varnosti, vsa oprema in prtljaga ustrezno zavarovani. |
| --- | --- |

(b)

Vodja zrakoplova zagotovi, da sta pred vzletom in pristankom ter kadar se mu to zdi potrebno zaradi varnosti, vsa oprema in prtljaga ustrezno zavarovani.

CAT.OP.MPA.235   Rešilni jopiči – helikopterji

Operator določi postopke za zagotovitev, da se pri izvajanju operacij razreda zmogljivosti 3 s helikopterjem nad vodo pri odločanju, ali si morajo vse osebe na helikopterju nadeti rešilni jopič, upoštevajo trajanje leta in verjetne razmere.

CAT.OP.MPA.240   Kajenje na zrakoplovu

Vodja zrakoplova ne dovoli kajenja na zrakoplovu:

| (a) | kadar meni, da je to potrebno zaradi varnosti; |
| --- | --- |

(a)

kadar meni, da je to potrebno zaradi varnosti;

| (b) | med ponovnim polnjenjem in praznjenjem rezervoarjev zrakoplova; |
| --- | --- |

(b)

med ponovnim polnjenjem in praznjenjem rezervoarjev zrakoplova;

| (c) | ko je zrakoplov na tleh, razen če je operator določil postopke za zmanjševanje tveganj med zemeljskimi operacijami; |
| --- | --- |

(c)

ko je zrakoplov na tleh, razen če je operator določil postopke za zmanjševanje tveganj med zemeljskimi operacijami;

| (d) | zunaj označenih območij za kajenje, v prehodu(-ih) in stranišču(-ih); |
| --- | --- |

(d)

zunaj označenih območij za kajenje, v prehodu(-ih) in stranišču(-ih);

| (e) | v prostoru za tovor in/ali drugih prostorih, v katerih se prevaža tovor, ki ni shranjen v ognjevarni embalaži ali pokrit z ognjevarnim platnom, in |
| --- | --- |

(e)

v prostoru za tovor in/ali drugih prostorih, v katerih se prevaža tovor, ki ni shranjen v ognjevarni embalaži ali pokrit z ognjevarnim platnom, in

| (f) | v tistih delih potniške kabine, v katere se dovaja kisik. |
| --- | --- |

(f)

v tistih delih potniške kabine, v katere se dovaja kisik.

CAT.OP.MPA.245   Meteorološke razmere – vsi zrakoplovi

| (a) | Vodja zrakoplova na letih po pravilih IFR:






  1. | začne vzlet ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Vodja zrakoplova na letih po pravilih IFR:

1.

začne vzlet ali

| 2. | nadaljuje let prek točke, od katere se pri ponovnem načrtovanju med letom uporablja popravljeni načrt leta ATS, šele, |
| --- | --- |

2.

nadaljuje let prek točke, od katere se pri ponovnem načrtovanju med letom uporablja popravljeni načrt leta ATS, šele,

ko so na voljo informacije, ki kažejo, da bodo pričakovane vremenske razmere ob prihodu na namembno in/ali zahtevano nadomestno letališče oziroma letališča enakovredne minimumom za načrtovanje ali nad njimi.

| (b) | Pri letih po pravilih IFR vodja zrakoplova nadaljuje let proti načrtovanemu namembnemu letališču šele, ko so najnovejše razpoložljive informacije kažejo, da bodo ob predvidenem prihodu vremenske razmere na namembnem letališču ali vsaj enem nadomestnem namembnem letališču enakovredne veljavnim letališkim operativnim minimumom ali nad njimi. |
| --- | --- |

(b)

Pri letih po pravilih IFR vodja zrakoplova nadaljuje let proti načrtovanemu namembnemu letališču šele, ko so najnovejše razpoložljive informacije kažejo, da bodo ob predvidenem prihodu vremenske razmere na namembnem letališču ali vsaj enem nadomestnem namembnem letališču enakovredne veljavnim letališkim operativnim minimumom ali nad njimi.

| (c) | Pri letih po pravilih VFR vodja zrakoplova začne vzlet šele, ko ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo meteorološke razmere na delu zračne poti, ki ga je treba preleteti po pravilih VFR, ob ustreznem času enakovredne omejitvam VFR ali nad njimi. |
| --- | --- |

(c)

Pri letih po pravilih VFR vodja zrakoplova začne vzlet šele, ko ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bodo meteorološke razmere na delu zračne poti, ki ga je treba preleteti po pravilih VFR, ob ustreznem času enakovredne omejitvam VFR ali nad njimi.

CAT.OP.MPA.246   Meteorološke razmere – letala

Poleg CAT.OP.MPA.245 pri letih po pravilih IFR z letali vodja zrakoplova nadaljuje let prek:

| (a) | točke odločitve, če se uporablja postopek zmanjšanega goriva za izredne razmere (RCF), ali |
| --- | --- |

(a)

točke odločitve, če se uporablja postopek zmanjšanega goriva za izredne razmere (RCF), ali

| (b) | vnaprej določene točke, če se uporablja postopek vnaprej določene točke (PDP), šele, |
| --- | --- |

(b)

vnaprej določene točke, če se uporablja postopek vnaprej določene točke (PDP), šele,

ko so na voljo informacije, ki kažejo, da bodo pričakovane vremenske razmere ob prihodu na namembno in/ali zahtevano nadomestno letališče oziroma letališča enakovredne veljavnim letališkim operativnim minimumom ali nad njimi.

CAT.OP.MPA.247   Meteorološke razmere – helikopterji

Poleg CAT.OP.MPA.245:

| (a) | vodja zrakoplova pri letih po pravilih VFR nad vodo zunaj vidnega dosega kopnega s helikopterji začne vzlet šele, ko ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bo baza oblakov podnevi nad 600 ft podnevi ali ponoči 1 200 ft; |
| --- | --- |

(a)

vodja zrakoplova pri letih po pravilih VFR nad vodo zunaj vidnega dosega kopnega s helikopterji začne vzlet šele, ko ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bo baza oblakov podnevi nad 600 ft podnevi ali ponoči 1 200 ft;

| (b) | ne glede na odstavek (a) se pri letenju med heliporti na vodnih ploščadih v zračnem prostoru razreda G, kjer je sektor nad vodo manjši od 10 NM, leti po pravilih VFR lahko izvajajo, ko so omejitve enakovredne naslednjemu ali presegajo naslednje:

  Preglednica 1


  Minimumi za letenje med heliporti na vodnih ploščadih v zračnem prostoru razreda G | Podnevi | Ponoči |
| --- | --- | --- | --- |
| | Višina (2) | Vidljivost | Višina (2) | Vidljivost |
| En pilot | 300 ft | 3 km | 500 ft | 5 km |
| Dva pilota | 300 ft | 2 km (3) | 500 ft | 5 km (4) |

(b)

ne glede na odstavek (a) se pri letenju med heliporti na vodnih ploščadih v zračnem prostoru razreda G, kjer je sektor nad vodo manjši od 10 NM, leti po pravilih VFR lahko izvajajo, ko so omejitve enakovredne naslednjemu ali presegajo naslednje:

Preglednica 1

Minimumi za letenje med heliporti na vodnih ploščadih v zračnem prostoru razreda G

Podnevi

Ponoči

Višina (2)

Vidljivost

Višina (2)

Vidljivost

En pilot

300 ft

3 km

500 ft

5 km

Dva pilota

300 ft

2 km (3)

500 ft

5 km (4)

| (c) | Let s helikopterjem do heliporta na vodni ploščadi ali dvignjenega območja končnega prileta in vzleta (FATO) se izvede le, če je povprečna hitrost vetra na heliportu na vodni ploščadi ali dvignjenem območju FATO po poročilih manjša od 60 vozlov. |
| --- | --- |

(c)

Let s helikopterjem do heliporta na vodni ploščadi ali dvignjenega območja končnega prileta in vzleta (FATO) se izvede le, če je povprečna hitrost vetra na heliportu na vodni ploščadi ali dvignjenem območju FATO po poročilih manjša od 60 vozlov.

CAT.OP.MPA.250   Led in drugi kontaminanti – postopki na tleh

| (a) | Operator določi postopke, ki se izvajajo, ko je treba zrakoplove na letališču razledeniti in preprečiti njihovo zaledenitev ter opraviti s tem povezane inšpekcijske preglede, da se omogoči varno delovanje zrakoplovov. |
| --- | --- |

(a)

Operator določi postopke, ki se izvajajo, ko je treba zrakoplove na letališču razledeniti in preprečiti njihovo zaledenitev ter opraviti s tem povezane inšpekcijske preglede, da se omogoči varno delovanje zrakoplovov.

| (b) | Vodja zrakoplova začne vzlet šele, ko je zrakoplov brez vseh nanosov, ki bi lahko škodljivo vplivali na zmogljivost ali vodljivost letala, razen v skladu z odstavkom (a) in letalskim priročnikom zrakoplova. |
| --- | --- |

(b)

Vodja zrakoplova začne vzlet šele, ko je zrakoplov brez vseh nanosov, ki bi lahko škodljivo vplivali na zmogljivost ali vodljivost letala, razen v skladu z odstavkom (a) in letalskim priročnikom zrakoplova.

CAT.OP.MPA.255   Led in drugi kontaminanti – postopki med letom

| (a) | Operator določi postopke za lete ob pričakovani ali dejanski zaledenitvi. |
| --- | --- |

(a)

Operator določi postopke za lete ob pričakovani ali dejanski zaledenitvi.

| (b) | Vodja zrakoplova začne let ali namerno leti v pričakovano ali dejansko zaledenitev le, če je zrakoplov certificiran in opremljen za obvladovanje takšnih razmer. |
| --- | --- |

(b)

Vodja zrakoplova začne let ali namerno leti v pričakovano ali dejansko zaledenitev le, če je zrakoplov certificiran in opremljen za obvladovanje takšnih razmer.

| (c) | Če zaledenitev presega intenzivnost zaledenitve, za katero je zrakoplov certificiran, ali če zrakoplov, ki ni certificiran za letenje v znanih razmerah zaledenitve, naleti na zaledenitev, vodja zrakoplova nemudoma zapusti razmere s spremembo nivoja letenja in/ali zračne poti, po potrebi s sporočitvijo nevarnosti kontroli zračnega prometa (KZP). |
| --- | --- |

(c)

Če zaledenitev presega intenzivnost zaledenitve, za katero je zrakoplov certificiran, ali če zrakoplov, ki ni certificiran za letenje v znanih razmerah zaledenitve, naleti na zaledenitev, vodja zrakoplova nemudoma zapusti razmere s spremembo nivoja letenja in/ali zračne poti, po potrebi s sporočitvijo nevarnosti kontroli zračnega prometa (KZP).

CAT.OP.MPA.260   Zaloga goriva in olja

Vodja zrakoplova let začne ali ga v primeru ponovnega načrtovanja med letom nadaljuje šele, ko se prepriča, da je na zrakoplovu vsaj načrtovana količina uporabnega goriva in olja za varno izvedbo leta ob upoštevanju pričakovanih obratovalnih pogojev.

CAT.OP.MPA.265   Pogoji za vzlet

Vodja zrakoplova se pred začetkom vzleta prepriča, da:

| (a) | po podatkih, ki so mu na voljo, vreme na letališču ali območju delovanja in stanje vzletno-pristajalne steze ali območja FATO, ki ga namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega vzleta in odhoda ter |
| --- | --- |

(a)

po podatkih, ki so mu na voljo, vreme na letališču ali območju delovanja in stanje vzletno-pristajalne steze ali območja FATO, ki ga namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega vzleta in odhoda ter

| (b) | bodo izpolnjeni določeni letališki operativni minimumi. |
| --- | --- |

(b)

bodo izpolnjeni določeni letališki operativni minimumi.

CAT.OP.MPA.270   Najmanjše višine letenja

Vodja zrakoplova ali pilot, ki mu je bilo zaupano vodenje leta, ne leti pod navedenimi najmanjšimi višinami letenja, razen:

| (a) | če je to potrebno zaradi vzleta ali pristanka ali |
| --- | --- |

(a)

če je to potrebno zaradi vzleta ali pristanka ali

| (b) | pri spuščanju v skladu s postopki, ki jih je odobril pristojni organ. |
| --- | --- |

(b)

pri spuščanju v skladu s postopki, ki jih je odobril pristojni organ.

CAT.OP.MPA.275   Simulirane neobičajne situacije med letom

Operator zagotovi, da se pri prevozu potnikov ali tovora ne simulirajo naslednje situacije:

| (a) | nenaravne ali izredne situacije, za katere je potrebna uporaba postopkov v neobičajnih razmerah ali v sili, ali |
| --- | --- |

(a)

nenaravne ali izredne situacije, za katere je potrebna uporaba postopkov v neobičajnih razmerah ali v sili, ali

| (b) | leti v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC) z umetnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(b)

leti v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC) z umetnimi sredstvi.

CAT.OP.MPA.280   Upravljanje goriva med letom – letala

Operator določi postopek za zagotovitev, da se preverjanje in upravljanje goriva med letom izvajata v skladu z naslednjimi merili.

(a)   Preverjanje goriva med letom

| 1. | Vodja zrakoplova zagotovi, da se količina goriva med letom redno preverja. Preostala uporabna količina goriva se zapiše in oceni, da se:






  (i) | dejanska poraba primerja z načrtovano; |
| --- | --- | --- |

1.

Vodja zrakoplova zagotovi, da se količina goriva med letom redno preverja. Preostala uporabna količina goriva se zapiše in oceni, da se:

(i)

dejanska poraba primerja z načrtovano;

| (ii) | preveri, ali preostalo uporabno gorivo zadošča za dokončanje leta v skladu z odstavkom (b), in |
| --- | --- |

(ii)

preveri, ali preostalo uporabno gorivo zadošča za dokončanje leta v skladu z odstavkom (b), in

| (iii) | ugotovi količino uporabnega goriva, ki bo predvidoma ostala ob prihodu na namembno letališče. |
| --- | --- |

(iii)

ugotovi količino uporabnega goriva, ki bo predvidoma ostala ob prihodu na namembno letališče.

| 2. | Ustrezni podatki o gorivu se evidentirajo. |
| --- | --- |

2.

Ustrezni podatki o gorivu se evidentirajo.

(b)   Upravljanje goriva med letom

| 1. | Let se izvede tako, da količina uporabnega goriva, ki bo predvidoma ostala ob prihodu na namembno letališče, ni manjša od:






  (i) | količine potrebnega nadomestnega goriva in končne rezerve goriva ali |
| --- | --- | --- |

1.

Let se izvede tako, da količina uporabnega goriva, ki bo predvidoma ostala ob prihodu na namembno letališče, ni manjša od:

(i)

količine potrebnega nadomestnega goriva in končne rezerve goriva ali

| (ii) | končne rezerve goriva, če ni potrebno nadomestno letališče. |
| --- | --- |

(ii)

končne rezerve goriva, če ni potrebno nadomestno letališče.

| 2. | Če preverjanje goriva med letom pokaže, da je količina uporabnega goriva, ki bo predvidoma ostala ob prihodu na namembno letališče, manjša od:






  (i) | potrebne količine nadomestnega goriva in končne rezerve goriva, vodja zrakoplova pri odločitvi, ali bo let nadaljeval do namembnega letališča ali bo zrakoplov preusmeril, upošteva promet in obratovalne pogoje, ki prevladujejo na namembnem letališču, nadomestnem namembnem letališču in na vseh drugih ustreznih letališčih, da lahko varno pristane z najmanj končno rezervo goriva, ali |
| --- | --- | --- |

2.

Če preverjanje goriva med letom pokaže, da je količina uporabnega goriva, ki bo predvidoma ostala ob prihodu na namembno letališče, manjša od:

(i)

potrebne količine nadomestnega goriva in končne rezerve goriva, vodja zrakoplova pri odločitvi, ali bo let nadaljeval do namembnega letališča ali bo zrakoplov preusmeril, upošteva promet in obratovalne pogoje, ki prevladujejo na namembnem letališču, nadomestnem namembnem letališču in na vseh drugih ustreznih letališčih, da lahko varno pristane z najmanj končno rezervo goriva, ali

| (ii) | končne rezerve goriva, če ni potrebno nadomestno letališče, vodja zrakoplova sprejme ustrezne ukrepe in nadaljuje let do ustreznega letališča, da lahko varno pristane z najmanj končno rezervo goriva. |
| --- | --- |

(ii)

končne rezerve goriva, če ni potrebno nadomestno letališče, vodja zrakoplova sprejme ustrezne ukrepe in nadaljuje let do ustreznega letališča, da lahko varno pristane z najmanj končno rezervo goriva.

| 3. | Vodja zrakoplova razglasi nevarnost, če se izračuna, da bo količina uporabnega goriva ob pristanku na najbližjem ustreznem letališču, na katerem je mogoč varen pristanek, manjša od potrebne končne rezerve goriva. |
| --- | --- |

3.

Vodja zrakoplova razglasi nevarnost, če se izračuna, da bo količina uporabnega goriva ob pristanku na najbližjem ustreznem letališču, na katerem je mogoč varen pristanek, manjša od potrebne končne rezerve goriva.

| 4. | Dodatni pogoji za posebne postopke






  (i) | Vodja zrakoplova na letu na podlagi postopka zmanjšanega goriva za izredne razmere (RCF) pri nadaljevanju leta do prvega namembnega letališča zagotovi, da količina preostalega uporabnega goriva na točki odločitve ustreza vsaj celotni količini:






  A. | goriva za potovanje od točke odločitve do prvega namembnega letališča; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Dodatni pogoji za posebne postopke

(i)

Vodja zrakoplova na letu na podlagi postopka zmanjšanega goriva za izredne razmere (RCF) pri nadaljevanju leta do prvega namembnega letališča zagotovi, da količina preostalega uporabnega goriva na točki odločitve ustreza vsaj celotni količini:

A.

goriva za potovanje od točke odločitve do prvega namembnega letališča;

| B. | goriva za izredne razmere, ki ustreza 5 % goriva za potovanja, od točke odločitve do prvega namembnega letališča; |
| --- | --- |

B.

goriva za izredne razmere, ki ustreza 5 % goriva za potovanja, od točke odločitve do prvega namembnega letališča;

| C. | nadomestnega goriva do prvega namembnega letališča, če je potrebno nadomestno prvo namembno letališče, in |
| --- | --- |

C.

nadomestnega goriva do prvega namembnega letališča, če je potrebno nadomestno prvo namembno letališče, in

| D. | končne rezerve goriva. |
| --- | --- |

D.

končne rezerve goriva.

| (ii) | Vodja zrakoplova na letu na podlagi postopka vnaprej določene točke (PDP) pri nadaljevanju leta do namembnega letališča zagotovi, da količina preostalega uporabnega goriva na vnaprej določeni točki ustreza vsaj celotni količini:






  A. | goriva za potovanje od vnaprej določene točke do namembnega letališča; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Vodja zrakoplova na letu na podlagi postopka vnaprej določene točke (PDP) pri nadaljevanju leta do namembnega letališča zagotovi, da količina preostalega uporabnega goriva na vnaprej določeni točki ustreza vsaj celotni količini:

A.

goriva za potovanje od vnaprej določene točke do namembnega letališča;

| B. | goriva za izredne razmere od vnaprej določene točke do namembnega letališča in |
| --- | --- |

B.

goriva za izredne razmere od vnaprej določene točke do namembnega letališča in

| C. | dodatnega goriva. |
| --- | --- |

C.

dodatnega goriva.

CAT.OP.MPA.281   Upravljanje goriva med letom – helikopterji

| (a) | Operator določi postopek za zagotovitev, da se med letom izvajata preverjanje in upravljanje goriva. |
| --- | --- |

(a)

Operator določi postopek za zagotovitev, da se med letom izvajata preverjanje in upravljanje goriva.

| (b) | Vodja zrakoplova zagotovi, da količina preostalega uporabnega goriva na letu ni manjša od količine goriva, ki je potrebna za nadaljevanje leta do letališča ali območja delovanja, na katerem je mogoč varen pristanek, pri čemer mora ostati končna rezerva goriva. |
| --- | --- |

(b)

Vodja zrakoplova zagotovi, da količina preostalega uporabnega goriva na letu ni manjša od količine goriva, ki je potrebna za nadaljevanje leta do letališča ali območja delovanja, na katerem je mogoč varen pristanek, pri čemer mora ostati končna rezerva goriva.

| (c) | Vodja zrakoplova razglasi nevarnost, če je količina dejanskega uporabnega goriva na zrakoplovu manjša od zahtevane količine končne rezerve goriva. |
| --- | --- |

(c)

Vodja zrakoplova razglasi nevarnost, če je količina dejanskega uporabnega goriva na zrakoplovu manjša od zahtevane količine končne rezerve goriva.

CAT.OP.MPA.285   Uporaba dodatnega kisika

Vodja zrakoplova zagotovi, da člani letalske posadke, ki opravljajo naloge, pomembne za varno delovanje zrakoplova med letom, uporabijo dodatni kisik vedno, ko višina kabine preseže 10 000 ft za več kot 30 minut in ko višina kabine preseže 13 000 ft.

CAT.OP.MPA.290   Zaznavanje bližine tal

Če član letalske posadke ali sistem za opozarjanje na bližino tal zazna neprimerno bližino tal, pilot, ki upravlja zrakoplov, nemudoma sprejme korektivne ukrepe za vzpostavitev varnih pogojev letenja.

CAT.OP.MPA.295   Uporaba sistema za preprečevanje trčenj v zraku (ACAS)

Operator določi operativne postopke in programe usposabljanja, ko je sistem ACAS vgrajen in deluje. Kadar se uporablja ACAS II, so taki postopki in usposabljanje v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1332/2011 (5).

CAT.OP.MPA.300   Pogoji pri priletu in pristanku

Vodja zrakoplova se pred začetkom prileta za pristanek prepriča, da glede na razpoložljive podatke vreme na letališču in stanje vzletno-pristajalne steze ali območja FATO, ki ga namerava uporabiti, ne bosta ovirala varnega prileta, pristanka ali neuspelega prileta, ob upoštevanju zmogljivostnih podatkov iz operativnega priročnika.

CAT.OP.MPA.305   Začetek in nadaljevanje prileta

| (a) | Vodja zrakoplova ali pilot, ki mu je bilo zaupano vodenje leta, lahko začne instrumentalni prilet ne glede na sporočeno RVR/VIS. |
| --- | --- |

(a)

Vodja zrakoplova ali pilot, ki mu je bilo zaupano vodenje leta, lahko začne instrumentalni prilet ne glede na sporočeno RVR/VIS.

| (b) | Če sta sporočeni RVR/VIS manjši od veljavnih minimumov, se prilet ne nadaljuje:






  1. | pod višino 1 000 ft nad letališčem ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Če sta sporočeni RVR/VIS manjši od veljavnih minimumov, se prilet ne nadaljuje:

1.

pod višino 1 000 ft nad letališčem ali

| 2. | v del končnega prileta, če je DA/H ali MDA/H več kot 1 000 ft nad letališčem. |
| --- | --- |

2.

v del končnega prileta, če je DA/H ali MDA/H več kot 1 000 ft nad letališčem.

| (c) | Če RVR ni na voljo, je vrednosti RVR mogoče dobiti s pretvorbo sporočene vidljivosti. |
| --- | --- |

(c)

Če RVR ni na voljo, je vrednosti RVR mogoče dobiti s pretvorbo sporočene vidljivosti.

| (d) | Če se po prečkanju 1 000 ft nad letališčem sporočeni RVR/VIS znižata pod veljavni minimum, se lahko prilet nadaljuje do DA/H ali MDA/H. |
| --- | --- |

(d)

Če se po prečkanju 1 000 ft nad letališčem sporočeni RVR/VIS znižata pod veljavni minimum, se lahko prilet nadaljuje do DA/H ali MDA/H.

| (e) | Prilet se lahko nadaljuje pod DA/H ali MDA/H in se pristanek zaključi, če so pri DA/H ali MDA/H vizualne reference, ki ustrezajo vrsti priletne operacije in predvideni vzletno-pristajalni stezi, vzpostavljene in ohranjene. |
| --- | --- |

(e)

Prilet se lahko nadaljuje pod DA/H ali MDA/H in se pristanek zaključi, če so pri DA/H ali MDA/H vizualne reference, ki ustrezajo vrsti priletne operacije in predvideni vzletno-pristajalni stezi, vzpostavljene in ohranjene.

| (f) | RVR cone dotika s tlemi je vedno kontrolni. Kontrolna sta tudi RVR sredine in konca vzletno-pristajalne steze, če sta sporočena in ustrezna. Najmanjša vrednost RVR za sredino vzletno-pristajalne steze je 125 m ali RVR, ki je potreben za cono dotika s tlemi, če je manjši, in 75 m za konec vzletno-pristajalne steze. Za zrakoplove, opremljene s sistemom za vodenje ali nadzorovanje izteka, je najmanjša vrednost RVR za sredino vzletno-pristajalne steze 75 m. |
| --- | --- |

(f)

RVR cone dotika s tlemi je vedno kontrolni. Kontrolna sta tudi RVR sredine in konca vzletno-pristajalne steze, če sta sporočena in ustrezna. Najmanjša vrednost RVR za sredino vzletno-pristajalne steze je 125 m ali RVR, ki je potreben za cono dotika s tlemi, če je manjši, in 75 m za konec vzletno-pristajalne steze. Za zrakoplove, opremljene s sistemom za vodenje ali nadzorovanje izteka, je najmanjša vrednost RVR za sredino vzletno-pristajalne steze 75 m.

CAT.OP.MPA.310   Operativni postopki – višina prečkanja praga – letala

Operator določi operativne postopke, ki so zasnovani za zagotavljanje, da letalo, ki izvaja natančne prilete, prečka prag vzletno-pristajalne steze na varni višini, pri čemer je v konfiguraciji in položaju za pristanek.

CAT.OP.MPA.315   Poročanje o urah letenja – helikopterji

Operator pristojnemu organu da na voljo število ur letenja za vsak helikopter, ki ga je uporabljal v preteklem koledarskem letu.

CAT.OP.MPA.320   Kategorije zrakoplovov

| (a) | Kategorije zrakoplovov temeljijo na indicirani hitrosti nad pragom (VAT), ki je enaka minimalni hitrosti (VSO), pomnoženi z 1,3 ali minimalno hitrostjo ena-g (gravitacija) (VS1g), pomnoženi z 1,23 v konfiguraciji za pristanek pri največji potrjeni pristajalni masi. Če sta na voljo VSO in VS1g, se uporabi višji dobljeni VAT. |
| --- | --- |

(a)

Kategorije zrakoplovov temeljijo na indicirani hitrosti nad pragom (VAT), ki je enaka minimalni hitrosti (VSO), pomnoženi z 1,3 ali minimalno hitrostjo ena-g (gravitacija) (VS1g), pomnoženi z 1,23 v konfiguraciji za pristanek pri največji potrjeni pristajalni masi. Če sta na voljo VSO in VS1g, se uporabi višji dobljeni VAT.

| (b) | Uporabljajo se kategorije zrakoplovov iz spodnje preglednice.

  Preglednica 1


  Kategorije zrakoplovov, ki ustrezajo vrednostim VAT








  Kategorija zrakoplova | VAT |
| --- | --- | --- |
| A | Manj kot 91 vozlov |
| B | Od 91 do 120 vozlov |
| C | Od 121 do 140 vozlov |
| D | Od 141 do 165 vozlov |
| E | Od 166 do 210 vozlov |

(b)

Uporabljajo se kategorije zrakoplovov iz spodnje preglednice.

Preglednica 1

Kategorije zrakoplovov, ki ustrezajo vrednostim VAT

Kategorija zrakoplova

VAT

A

Manj kot 91 vozlov

B

Od 91 do 120 vozlov

C

Od 121 do 140 vozlov

D

Od 141 do 165 vozlov

E

Od 166 do 210 vozlov

| (c) | Konfiguracija za pristanek, ki jo je treba upoštevati, se določi v operativnem priročniku. |
| --- | --- |

(c)

Konfiguracija za pristanek, ki jo je treba upoštevati, se določi v operativnem priročniku.

| (d) | Operator lahko uporablja manjšo pristajalno maso za določanje VAT, če jo odobri pristojni organ. Taka manjša pristajalna masa je stalna vrednost, neodvisna od spreminjajočih se pogojev pri vsakodnevnih operacijah. |
| --- | --- |

(d)

Operator lahko uporablja manjšo pristajalno maso za določanje VAT, če jo odobri pristojni organ. Taka manjša pristajalna masa je stalna vrednost, neodvisna od spreminjajočih se pogojev pri vsakodnevnih operacijah.

PODDEL C

ZMOGLJIVOST IN OPERATIVNE OMEJITVE ZRAKOPLOVOV

ODDELEK 1

Letala

POGLAVJE 1

Splošne zahteve

CAT.POL.A.100   Razredi zmogljivosti

| (a) | Letala se uporabljajo v skladu z veljavnimi zahtevami glede razredov zmogljivosti. |
| --- | --- |

(a)

Letala se uporabljajo v skladu z veljavnimi zahtevami glede razredov zmogljivosti.

| (b) | Če zaradi posebnih konstrukcijskih značilnosti ni mogoče dokazati popolne skladnosti z veljavnimi zahtevami iz tega dela, operator uporabi odobrene standarde zmogljivosti, ki zagotavljajo enakovredno raven varnosti kot ustrezno poglavje. |
| --- | --- |

(b)

Če zaradi posebnih konstrukcijskih značilnosti ni mogoče dokazati popolne skladnosti z veljavnimi zahtevami iz tega dela, operator uporabi odobrene standarde zmogljivosti, ki zagotavljajo enakovredno raven varnosti kot ustrezno poglavje.

CAT.POL.A.105   Splošno

| (a) | Masa letala:






  1. | na začetku vzleta ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Masa letala:

1.

na začetku vzleta ali

| 2. | pri ponovnem načrtovanju med letom od trenutka, ko se uporablja popravljeni operativni načrt leta, |
| --- | --- |

2.

pri ponovnem načrtovanju med letom od trenutka, ko se uporablja popravljeni operativni načrt leta,

ni večja od mase, pri kateri je mogoče izpolniti zahteve iz ustreznega poglavja za let, ki se bo izvajal. Dovolijo se lahko odstopanja za pričakovano zmanjšanje mase med letom in izpuščanje goriva v zraku.

| (b) | Odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala se uporabijo za opredelitev skladnosti z zahtevami iz ustreznega poglavja in se po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, kot je določeno v ustreznem poglavju. Operator opredeli druge podatke v operativnem priročniku. Ko se uporabljajo dejavniki iz ustreznega poglavja, se lahko upoštevajo vsi operativni dejavniki, ki so že zajeti v podatkih o zmogljivosti letala v letalskem priročniku letala, da se prepreči dvojna uporaba dejavnikov. |
| --- | --- |

(b)

Odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala se uporabijo za opredelitev skladnosti z zahtevami iz ustreznega poglavja in se po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, kot je določeno v ustreznem poglavju. Operator opredeli druge podatke v operativnem priročniku. Ko se uporabljajo dejavniki iz ustreznega poglavja, se lahko upoštevajo vsi operativni dejavniki, ki so že zajeti v podatkih o zmogljivosti letala v letalskem priročniku letala, da se prepreči dvojna uporaba dejavnikov.

| (c) | Ustrezno se upoštevajo konfiguracija letala, okoljski pogoji in delovanje sistemov, ki neugodno vplivajo na zmogljivost. |
| --- | --- |

(c)

Ustrezno se upoštevajo konfiguracija letala, okoljski pogoji in delovanje sistemov, ki neugodno vplivajo na zmogljivost.

| (d) | Za namene zmogljivosti se lahko vlažna vzletno-pristajalna steza šteje za suho, kar pa ne velja za travnato stezo. |
| --- | --- |

(d)

Za namene zmogljivosti se lahko vlažna vzletno-pristajalna steza šteje za suho, kar pa ne velja za travnato stezo.

| (e) | Operator pri ocenjevanju zahtev za vzlet iz ustreznih poglavij upošteva natančnost kart. |
| --- | --- |

(e)

Operator pri ocenjevanju zahtev za vzlet iz ustreznih poglavij upošteva natančnost kart.

POGLAVJE 2

Razred zmogljivosti A

CAT.POL.A.200   Splošno

| (a) | Odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala se po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, če odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala niso zadostni glede:






  1. | upoštevanja razumno pričakovanih neugodnih obratovalnih pogojev, kot sta vzlet in pristanek na kontaminiranih vzletno-pristajalnih stezah, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala se po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, če odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika letala niso zadostni glede:

1.

upoštevanja razumno pričakovanih neugodnih obratovalnih pogojev, kot sta vzlet in pristanek na kontaminiranih vzletno-pristajalnih stezah, in

| 2. | upoštevanja okvare motorja v vseh fazah leta. |
| --- | --- |

2.

upoštevanja okvare motorja v vseh fazah leta.

| (b) | Za mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze se uporabljajo podatki o zmogljivosti, določeni v skladu z veljavnimi standardi za certificiranje velikih letal ali enakovrednimi zahtevami. |
| --- | --- |

(b)

Za mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze se uporabljajo podatki o zmogljivosti, določeni v skladu z veljavnimi standardi za certificiranje velikih letal ali enakovrednimi zahtevami.

| (c) | Uporaba drugih podatkov iz odstavka (a) in enakovrednih zahtev iz odstavka (b) se opredeli v operativnem priročniku. |
| --- | --- |

(c)

Uporaba drugih podatkov iz odstavka (a) in enakovrednih zahtev iz odstavka (b) se opredeli v operativnem priročniku.

CAT.POL.A.205   Vzlet

| (a) | Vzletna masa ne presega največje vzletne mase iz letalskega priročnika letala za tlačno višino in temperaturo okolice na odhodnem letališču. |
| --- | --- |

(a)

Vzletna masa ne presega največje vzletne mase iz letalskega priročnika letala za tlačno višino in temperaturo okolice na odhodnem letališču.

| (b) | Pri določanju največje dovoljene vzletne mase so izpolnjene naslednje zahteve:






  1. | razdalja pospeševanja in zaustavljanja ne presega razpoložljive razdalje pospeševanja in zaustavljanja (ASDA); |
| --- | --- | --- |

(b)

Pri določanju največje dovoljene vzletne mase so izpolnjene naslednje zahteve:

1.

razdalja pospeševanja in zaustavljanja ne presega razpoložljive razdalje pospeševanja in zaustavljanja (ASDA);

| 2. | vzletna razdalja ne presega razpoložljive vzletne razdalje, pri čemer razdalja čistine ne presega polovice dolžine razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA); |
| --- | --- |

2.

vzletna razdalja ne presega razpoložljive vzletne razdalje, pri čemer razdalja čistine ne presega polovice dolžine razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA);

| 3. | vzletni zalet ne presega razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA); |
| --- | --- |

3.

vzletni zalet ne presega razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA);

| 4. | za zaustavljeni in neprekinjeni vzlet se uporablja enotna vrednost V1 ter |
| --- | --- |

4.

za zaustavljeni in neprekinjeni vzlet se uporablja enotna vrednost V1 ter

| 5. | na mokri ali kontaminirani vzletno-pristajalni stezi vzletna masa ne presega mase, dovoljene za vzlet na suhi vzletno-pristajalni stezi pri enakih pogojih. |
| --- | --- |

5.

na mokri ali kontaminirani vzletno-pristajalni stezi vzletna masa ne presega mase, dovoljene za vzlet na suhi vzletno-pristajalni stezi pri enakih pogojih.

| (c) | Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (b) se upoštevajo:






  1. | tlačna višina na letališču; |
| --- | --- | --- |

(c)

Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (b) se upoštevajo:

1.

tlačna višina na letališču;

| 2. | temperatura okolice na letališču; |
| --- | --- |

2.

temperatura okolice na letališču;

| 3. | stanje na površini vzletno-pristajalne steze in vrsta njene površine; |
| --- | --- |

3.

stanje na površini vzletno-pristajalne steze in vrsta njene površine;

| 4. | nagib vzletno-pristajalne steze v smeri vzleta; |
| --- | --- |

4.

nagib vzletno-pristajalne steze v smeri vzleta;

| 5. | največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra, a ne manj kot 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra in |
| --- | --- |

5.

največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra, a ne manj kot 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra in

| 6. | izguba dolžine vzletno-pristajalne steze, če nastane, zaradi poravnave letala pred vzletom. |
| --- | --- |

6.

izguba dolžine vzletno-pristajalne steze, če nastane, zaradi poravnave letala pred vzletom.

CAT.POL.A.210   Višina leta nad ovirami pri vzletu

| (a) | Neto vzletna pot leta se določi tako, da je navpična razdalja med letalom in vsemi ovirami najmanj 35 ft, vodoravna razdalja pa najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D vodoravna razdalja, ki jo letalo prepotuje od konca razpoložljive vzletne razdalje (TODA) ali konca vzletne razdalje, če je zavoj predviden pred koncem razpoložljive vzletne razdalje (TODA). Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi vodoravna površina brez ovir, ki obsega polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D. |
| --- | --- |

(a)

Neto vzletna pot leta se določi tako, da je navpična razdalja med letalom in vsemi ovirami najmanj 35 ft, vodoravna razdalja pa najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D vodoravna razdalja, ki jo letalo prepotuje od konca razpoložljive vzletne razdalje (TODA) ali konca vzletne razdalje, če je zavoj predviden pred koncem razpoložljive vzletne razdalje (TODA). Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi vodoravna površina brez ovir, ki obsega polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D.

| (b) | Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (a):






  1. | se upoštevajo:






  (i) | masa letala na začetku vzletnega zaleta; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (a):

1.

se upoštevajo:

(i)

masa letala na začetku vzletnega zaleta;

| (ii) | tlačna višina na letališču; |
| --- | --- |

(ii)

tlačna višina na letališču;

| (iii) | temperatura okolice na letališču in |
| --- | --- |

(iii)

temperatura okolice na letališču in

| (iv) | največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra ali ne manj kot 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra; |
| --- | --- |

(iv)

največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra ali ne manj kot 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra;

| 2. | spremembe rut (projekcija poti zrakoplova na zemeljsko površino) niso dovoljene do točke, ko neto vzletna pot leta doseže višino, ki ustreza polovici razpona kril, a ne manj kot 50 ft nad višino konca razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA). Potem se vse do višine 400 ft predpostavlja, da je letalo nagnjeno za največ 15°. Nad višino 400 ft se lahko načrtujejo koti nagiba, ki presegajo 15°, vendar ne smejo biti večji od 25°; |
| --- | --- |

2.

spremembe rut (projekcija poti zrakoplova na zemeljsko površino) niso dovoljene do točke, ko neto vzletna pot leta doseže višino, ki ustreza polovici razpona kril, a ne manj kot 50 ft nad višino konca razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA). Potem se vse do višine 400 ft predpostavlja, da je letalo nagnjeno za največ 15°. Nad višino 400 ft se lahko načrtujejo koti nagiba, ki presegajo 15°, vendar ne smejo biti večji od 25°;

| 3. | vsi deli neto vzletnega kota leta, na katerih je letalo nagnjeno po nagibu za več kot 15°, morajo biti ovir prosti znotraj vodoravnih razdalj iz odstavka (a) ter pododstavkov (b)(6) in (b)(7) pri navpični razdalji najmanj 50 ft; |
| --- | --- |

3.

vsi deli neto vzletnega kota leta, na katerih je letalo nagnjeno po nagibu za več kot 15°, morajo biti ovir prosti znotraj vodoravnih razdalj iz odstavka (a) ter pododstavkov (b)(6) in (b)(7) pri navpični razdalji najmanj 50 ft;

| 4. | operacije, pri katerih se uporabljajo povečani koti nagiba do največ 20° med 200 in 400 ft ali največ do 30° nad 400 ft višine, se opravljajo v skladu s CAT.POL.A.240; |
| --- | --- |

4.

operacije, pri katerih se uporabljajo povečani koti nagiba do največ 20° med 200 in 400 ft ali največ do 30° nad 400 ft višine, se opravljajo v skladu s CAT.POL.A.240;

| 5. | dovoli se ustrezno odstopanje za vpliv kota nagiba na operativne hitrosti in pot leta, vključno s povečanji razdalje zaradi povečanih operativnih hitrosti; |
| --- | --- |

5.

dovoli se ustrezno odstopanje za vpliv kota nagiba na operativne hitrosti in pot leta, vključno s povečanji razdalje zaradi povečanih operativnih hitrosti;

| 6. | za primere, v katerih načrtovana pot leta ne zahteva spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:






  (i) | 300 m, če pilot lahko ohrani zahtevano navigacijsko natančnost prek območja z upoštevanimi ovirami, ali |
| --- | --- | --- |

6.

za primere, v katerih načrtovana pot leta ne zahteva spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:

(i)

300 m, če pilot lahko ohrani zahtevano navigacijsko natančnost prek območja z upoštevanimi ovirami, ali

| (ii) | 600 m za lete v vseh drugih primerih; |
| --- | --- |

(ii)

600 m za lete v vseh drugih primerih;

| 7. | za primere, v katerih so na načrtovani poti leta potrebne spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:






  (i) | 600 m, če pilot lahko ohrani zahtevano navigacijsko natančnost prek območja z upoštevanimi ovirami, ali |
| --- | --- | --- |

7.

za primere, v katerih so na načrtovani poti leta potrebne spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:

(i)

600 m, če pilot lahko ohrani zahtevano navigacijsko natančnost prek območja z upoštevanimi ovirami, ali

| (ii) | 900 m za lete v vseh drugih primerih; |
| --- | --- |

(ii)

900 m za lete v vseh drugih primerih;

| (c) | Operator določi postopke za ravnanje v izrednih razmerah, da izpolni zahteve iz odstavkov (a) in (b) ter zagotovi varno zračno pot ob izogibanju oviram, da omogoči, da letalo izpolni zahteve glede zračne poti iz CAT.POL.A.215 ali pristane na odhodnem letališču ali nadomestnem vzletnem letališču. |
| --- | --- |

(c)

Operator določi postopke za ravnanje v izrednih razmerah, da izpolni zahteve iz odstavkov (a) in (b) ter zagotovi varno zračno pot ob izogibanju oviram, da omogoči, da letalo izpolni zahteve glede zračne poti iz CAT.POL.A.215 ali pristane na odhodnem letališču ali nadomestnem vzletnem letališču.

CAT.POL.A.215   Na zračni poti – odpoved enega motorja (OEI)

| (a) | Podatki iz letalskega priročnika letala o neto poti leta na zračni poti pri enem nedelujočem motorju (OEI), ki ustrezajo pričakovanim meteorološkim razmeram na letu, omogočajo dokaz skladnosti z odstavkom (b) ali (c) na vseh točkah vzdolž zračne poti. Neto pot leta ima na višini 1 500 ft nad letališčem, na katerem naj bi letalo po odpovedi motorja pristalo, pozitiven gradient. V meteoroloških razmerah, v katerih je potrebna uporaba sistemov za preprečevanje zaledenitve, se upošteva učinek njihove uporabe na neto pot leta. |
| --- | --- |

(a)

Podatki iz letalskega priročnika letala o neto poti leta na zračni poti pri enem nedelujočem motorju (OEI), ki ustrezajo pričakovanim meteorološkim razmeram na letu, omogočajo dokaz skladnosti z odstavkom (b) ali (c) na vseh točkah vzdolž zračne poti. Neto pot leta ima na višini 1 500 ft nad letališčem, na katerem naj bi letalo po odpovedi motorja pristalo, pozitiven gradient. V meteoroloških razmerah, v katerih je potrebna uporaba sistemov za preprečevanje zaledenitve, se upošteva učinek njihove uporabe na neto pot leta.

| (b) | Gradient neto poti leta je pozitiven vsaj na višini 1 000 ft nad terenom in vsemi ovirami vzdolž zračne poti v razdalji 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja. |
| --- | --- |

(b)

Gradient neto poti leta je pozitiven vsaj na višini 1 000 ft nad terenom in vsemi ovirami vzdolž zračne poti v razdalji 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja.

| (c) | Neto pot leta letalu omogoča nadaljevanje leta s potovalne višine do letališča, kjer je možen pristanek v skladu s CAT.POL.A.225 ali CAT.POL.A.230, kot je ustrezno. Neto pot leta je v navpični smeri vsaj 2 000 ft oddaljena od terena in vseh ovir vzdolž zračne poti v razdalji 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja v skladu z naslednjim:






  1. | odpoved motorja se predpostavlja na najbolj kritični točki zračne poti; |
| --- | --- | --- |

(c)

Neto pot leta letalu omogoča nadaljevanje leta s potovalne višine do letališča, kjer je možen pristanek v skladu s CAT.POL.A.225 ali CAT.POL.A.230, kot je ustrezno. Neto pot leta je v navpični smeri vsaj 2 000 ft oddaljena od terena in vseh ovir vzdolž zračne poti v razdalji 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja v skladu z naslednjim:

1.

odpoved motorja se predpostavlja na najbolj kritični točki zračne poti;

| 2. | upoštevajo se učinki vetra na pot leta; |
| --- | --- |

2.

upoštevajo se učinki vetra na pot leta;

| 3. | izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek, in |
| --- | --- |

3.

izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek, in

| 4. | letališče, na katerem naj bi letalo po odpovedi motorja predvidoma pristalo, izpolnjuje naslednja merila:






  (i) | zahteve glede zmogljivosti pri predvideni pristajalni masi in |
| --- | --- | --- |

4.

letališče, na katerem naj bi letalo po odpovedi motorja predvidoma pristalo, izpolnjuje naslednja merila:

(i)

zahteve glede zmogljivosti pri predvideni pristajalni masi in

| (ii) | vremenska poročila in/ali napovedi in poročila o razmerah na letališču kažejo, da je ob pričakovanem času pristanka mogoč varen pristanek. |
| --- | --- |

(ii)

vremenska poročila in/ali napovedi in poročila o razmerah na letališču kažejo, da je ob pričakovanem času pristanka mogoč varen pristanek.

| (d) | Operator poveča zgornje meje širine iz odstavkov (b) in (c) na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne dosega vsaj zahtevane navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5). |
| --- | --- |

(d)

Operator poveča zgornje meje širine iz odstavkov (b) in (c) na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne dosega vsaj zahtevane navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5).

CAT.POL.A.220   Na zračni poti – letala s tremi ali več motorji, pri čemer dva ne delujeta

| (a) | Letalo s tremi ali več motorji na nobeni točki načrtovane rute letenja pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju ni več kot 90 minut oddaljeno od letališča, ki izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti, ki se uporabljajo pri predvideni pristajalni masi, razen če izpolnjuje zahteve iz odstavkov (b) do (f). |
| --- | --- |

(a)

Letalo s tremi ali več motorji na nobeni točki načrtovane rute letenja pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju ni več kot 90 minut oddaljeno od letališča, ki izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti, ki se uporabljajo pri predvideni pristajalni masi, razen če izpolnjuje zahteve iz odstavkov (b) do (f).

| (b) | Podatki o neto poti leta na zračni poti z dvema nedelujočima motorjema letalu omogočajo nadaljevanje leta v pričakovanih meteoroloških razmerah od točke, na kateri se predvideva hkratna okvara dveh motorjev, do letališča, na katerem bo lahko pristalo in se popolnoma ustavilo, če bo uporabilo predpisani postopek za pristanek z dvema nedelujočima motorjema. Neto pot leta je v navpični smeri vsaj 2 000 ft oddaljena od terena in vseh ovir na zračni poti v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja. Na nadmorskih višinah in v meteoroloških razmerah, v katerih je potrebna uporaba sistemov za preprečevanje zaledenitve, se upošteva učinek njihove uporabe na podatke o neto poti leta. Če navigacijska natančnost ne dosega vsaj potrebne navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5), operator poveča prej navedene zgornje meje širine na 18,5 km (10 NM). |
| --- | --- |

(b)

Podatki o neto poti leta na zračni poti z dvema nedelujočima motorjema letalu omogočajo nadaljevanje leta v pričakovanih meteoroloških razmerah od točke, na kateri se predvideva hkratna okvara dveh motorjev, do letališča, na katerem bo lahko pristalo in se popolnoma ustavilo, če bo uporabilo predpisani postopek za pristanek z dvema nedelujočima motorjema. Neto pot leta je v navpični smeri vsaj 2 000 ft oddaljena od terena in vseh ovir na zračni poti v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja. Na nadmorskih višinah in v meteoroloških razmerah, v katerih je potrebna uporaba sistemov za preprečevanje zaledenitve, se upošteva učinek njihove uporabe na podatke o neto poti leta. Če navigacijska natančnost ne dosega vsaj potrebne navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5), operator poveča prej navedene zgornje meje širine na 18,5 km (10 NM).

| (c) | Predpostavlja se, da se bosta dva motorja pokvarila na najbolj kritični točki tistega dela zračne poti, na katerem je letalo pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju več kot 90 minut oddaljeno od letališča, ki izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso. |
| --- | --- |

(c)

Predpostavlja se, da se bosta dva motorja pokvarila na najbolj kritični točki tistega dela zračne poti, na katerem je letalo pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju več kot 90 minut oddaljeno od letališča, ki izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso.

| (d) | Neto pot leta ima pozitiven gradient na višini 1 500 ft nad letališčem, na katerem se predvideva pristanek po odpovedi dveh motorjev. |
| --- | --- |

(d)

Neto pot leta ima pozitiven gradient na višini 1 500 ft nad letališčem, na katerem se predvideva pristanek po odpovedi dveh motorjev.

| (e) | Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek. |
| --- | --- |

(e)

Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek.

| (f) | Predvidena masa letala na točki, na kateri se predvideva okvara dveh motorjev, ni manjša od mase, ki vključuje dovolj goriva za nadaljevanje leta do predvidenega letališča za pristanek, kamor naj bi prispelo vsaj 1 500 ft neposredno nad pristajalnim območjem ter nato 15 minut letelo vzporedno s tlemi. |
| --- | --- |

(f)

Predvidena masa letala na točki, na kateri se predvideva okvara dveh motorjev, ni manjša od mase, ki vključuje dovolj goriva za nadaljevanje leta do predvidenega letališča za pristanek, kamor naj bi prispelo vsaj 1 500 ft neposredno nad pristajalnim območjem ter nato 15 minut letelo vzporedno s tlemi.

CAT.POL.A.225   Pristanek – namembno in nadomestno letališče

| (a) | Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a), ne presega največje pristajalne mase, določene za nadmorsko višino in temperaturo okolice, ki se pričakuje ob predvidenem času pristanka na namembnem in nadomestnem letališču. |
| --- | --- |

(a)

Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a), ne presega največje pristajalne mase, določene za nadmorsko višino in temperaturo okolice, ki se pričakuje ob predvidenem času pristanka na namembnem in nadomestnem letališču.

CAT.POL.A.230   Pristanek – suhe vzletno-pristajalne steze

| (a) | Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem letališču, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom:






  1. | za turboreaktivna letala v okviru 60 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA) ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem letališču, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom:

1.

za turboreaktivna letala v okviru 60 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA) ali

| 2. | za turbopropelerska letala v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). |
| --- | --- |

2.

za turbopropelerska letala v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA).

| (b) | Za operacije strmega prileta operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a) na podlagi višine zaslona, ki znaša manj kot 60 ft, vendar ne manj kot 35 ft, in izpolnjuje zahteve iz CAT.POL.A.245. |
| --- | --- |

(b)

Za operacije strmega prileta operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a) na podlagi višine zaslona, ki znaša manj kot 60 ft, vendar ne manj kot 35 ft, in izpolnjuje zahteve iz CAT.POL.A.245.

| (c) | Za operacije s kratkim pristankom operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a), in izpolnjuje zahteve iz CAT.POL.A.250. |
| --- | --- |

(c)

Za operacije s kratkim pristankom operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a), in izpolnjuje zahteve iz CAT.POL.A.250.

| (d) | Operator pri določitvi pristajalne mase upošteva:






  1. | nadmorsko višino letališča; |
| --- | --- | --- |

(d)

Operator pri določitvi pristajalne mase upošteva:

1.

nadmorsko višino letališča;

| 2. | največ 50 % komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % komponente hrbtnega vetra in |
| --- | --- |

2.

največ 50 % komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % komponente hrbtnega vetra in

| 3. | nagib vzletno-pristajalne steze v smeri pristanka, če je večji od ± 2 %. |
| --- | --- |

3.

nagib vzletno-pristajalne steze v smeri pristanka, če je večji od ± 2 %.

| (e) | Za odpošiljanje letala se predpostavlja, da:






  1. | bo letalo pristalo na najugodnejši vzletno-pristajalni stezi v brezvetrju in |
| --- | --- | --- |

(e)

Za odpošiljanje letala se predpostavlja, da:

1.

bo letalo pristalo na najugodnejši vzletno-pristajalni stezi v brezvetrju in

| 2. | bo letalo pristalo na vzletno-pristajalni stezi, ki mu bo najverjetneje dodeljena ob upoštevanju verjetne hitrosti in smeri vetra, značilnosti v zvezi z njegovim upravljanjem na tleh in drugih pogojev, kot so pripomočki za pristajanje in teren. |
| --- | --- |

2.

bo letalo pristalo na vzletno-pristajalni stezi, ki mu bo najverjetneje dodeljena ob upoštevanju verjetne hitrosti in smeri vetra, značilnosti v zvezi z njegovim upravljanjem na tleh in drugih pogojev, kot so pripomočki za pristajanje in teren.

| (f) | Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (e)(1) za namembno letališče s samo eno vzletno-pristajalno stezo, na katerem je pristajanje odvisno od določene komponente vetra, se letalo lahko odpošlje, če sta določeni dve nadomestni letališči, ki omogočata popolno skladnost z odstavki (a) do (e). Pred začetkom prileta za pristanek na namembnem letališču vodja zrakoplova preveri, ali je pristanek mogoče izvesti popolnoma v skladu z odstavki (a) do (d) in zahtevami iz CAT.POL.A.225. |
| --- | --- |

(f)

Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (e)(1) za namembno letališče s samo eno vzletno-pristajalno stezo, na katerem je pristajanje odvisno od določene komponente vetra, se letalo lahko odpošlje, če sta določeni dve nadomestni letališči, ki omogočata popolno skladnost z odstavki (a) do (e). Pred začetkom prileta za pristanek na namembnem letališču vodja zrakoplova preveri, ali je pristanek mogoče izvesti popolnoma v skladu z odstavki (a) do (d) in zahtevami iz CAT.POL.A.225.

| (g) | Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (e)(2) za namembno letališče, se lahko letalo odpošlje le, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča popolno skladnost z odstavki (a) do (e). |
| --- | --- |

(g)

Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (e)(2) za namembno letališče, se lahko letalo odpošlje le, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča popolno skladnost z odstavki (a) do (e).

CAT.POL.A.235   Pristanek – mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze

| (a) | Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, ustreza razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) vsaj 115 % zahtevane pristajalne razdalje, določene v skladu s CAT.POL.A.230. |
| --- | --- |

(a)

Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, ustreza razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) vsaj 115 % zahtevane pristajalne razdalje, določene v skladu s CAT.POL.A.230.

| (b) | Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bo lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) ustreza vsaj pristajalni razdalji, določeni v skladu z odstavkom (a), ali vsaj 115 % pristajalne razdalje, določene v skladu z odobrenimi podatki o pristajalni razdalji na kontaminirani vzletno-pristajalni stezi, ali enakovredni dolžini, katera koli je večja. Operator v operativnem priročniku določi, ali je treba uporabljati podatke o enakovredni pristajalni razdalji. |
| --- | --- |

(b)

Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bo lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) ustreza vsaj pristajalni razdalji, določeni v skladu z odstavkom (a), ali vsaj 115 % pristajalne razdalje, določene v skladu z odobrenimi podatki o pristajalni razdalji na kontaminirani vzletno-pristajalni stezi, ali enakovredni dolžini, katera koli je večja. Operator v operativnem priročniku določi, ali je treba uporabljati podatke o enakovredni pristajalni razdalji.

| (c) | Na mokri vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od razdalje iz odstavka (a), vendar ne krajša od razdalje iz CAT.POL.A.230(a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na mokrih vzletno-pristajalnih stezah. |
| --- | --- |

(c)

Na mokri vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od razdalje iz odstavka (a), vendar ne krajša od razdalje iz CAT.POL.A.230(a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na mokrih vzletno-pristajalnih stezah.

| (d) | Na posebej pripravljeni kontaminirani vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od zahtevane razdalje v odstavku (b), vendar ne krajša od zahtevane razdalje v CAT.POL.A.230 (a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na kontaminiranih vzletno-pristajalnih stezah. |
| --- | --- |

(d)

Na posebej pripravljeni kontaminirani vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od zahtevane razdalje v odstavku (b), vendar ne krajša od zahtevane razdalje v CAT.POL.A.230 (a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na kontaminiranih vzletno-pristajalnih stezah.

| (e) | Za odstavke (b), (c) in (d) se ustrezno uporabljajo merila iz CAT.POL.A.230, le da se CAT.POL.A.230(a) za zgornji odstavek (b) ne uporablja. |
| --- | --- |

(e)

Za odstavke (b), (c) in (d) se ustrezno uporabljajo merila iz CAT.POL.A.230, le da se CAT.POL.A.230(a) za zgornji odstavek (b) ne uporablja.

CAT.POL.A.240   Odobritev operacij s povečanimi koti nagiba

| (a) | Za operacije s povečanimi koti nagiba je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
| --- | --- |

(a)

Za operacije s povečanimi koti nagiba je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa.

| (b) | Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:






  1. | letalski priročnik letala vsebuje odobrene podatke za zahtevano povečanje operativne hitrosti in podatke, ki omogočajo sestavo poti leta ob upoštevanju povečanih kotov nagiba in hitrosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

1.

letalski priročnik letala vsebuje odobrene podatke za zahtevano povečanje operativne hitrosti in podatke, ki omogočajo sestavo poti leta ob upoštevanju povečanih kotov nagiba in hitrosti;

| 2. | za navigacijsko natančnost je na voljo vizualno vodenje; |
| --- | --- |

2.

za navigacijsko natančnost je na voljo vizualno vodenje;

| 3. | za vsako vzletno-pristajalno stezo so navedeni vremenski minimumi in omejitve vetra ter |
| --- | --- |

3.

za vsako vzletno-pristajalno stezo so navedeni vremenski minimumi in omejitve vetra ter

| 4. | letalska posadka je ustrezno seznanjena s predvideno zračno potjo in postopki, ki jih je treba uporabljati v skladu z ORO.OPS.FC. |
| --- | --- |

4.

letalska posadka je ustrezno seznanjena s predvideno zračno potjo in postopki, ki jih je treba uporabljati v skladu z ORO.OPS.FC.

CAT.POL.A.245   Odobritev operacij strmega prileta

| (a) | Za operacije strmega prileta, v katerih se uporabljajo 4,5-stopinjski ali večji koti drsne strmine in višine zaslona pod 60 ft, vendar ne pod 35 ft, je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
| --- | --- |

(a)

Za operacije strmega prileta, v katerih se uporabljajo 4,5-stopinjski ali večji koti drsne strmine in višine zaslona pod 60 ft, vendar ne pod 35 ft, je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa.

| (b) | Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:






  1. | v letalskem priročniku letala so navedeni največji dovoljeni kot drsne strmine, vse druge omejitve, običajni in neobičajni postopki ter postopki v sili za strm prilet ter spremenjeni podatki o dolžini letališča, če se uporabijo merila za strm prilet; |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

1.

v letalskem priročniku letala so navedeni največji dovoljeni kot drsne strmine, vse druge omejitve, običajni in neobičajni postopki ter postopki v sili za strm prilet ter spremenjeni podatki o dolžini letališča, če se uporabijo merila za strm prilet;

| 2. | za vsako letališče, na katerem se predvideva izvajanje operacij strmega prileta:






  (i) | je na voljo ustrezen referenčni sistem za prikaz drsne poti, ki vključuje vsaj sistem za vizualni prikaz drsne poti; |
| --- | --- | --- |

2.

za vsako letališče, na katerem se predvideva izvajanje operacij strmega prileta:

(i)

je na voljo ustrezen referenčni sistem za prikaz drsne poti, ki vključuje vsaj sistem za vizualni prikaz drsne poti;

| (ii) | so določeni vremenski minimumi in |
| --- | --- |

(ii)

so določeni vremenski minimumi in

| (iii) | se upoštevajo:






  A. | stanje glede ovir; |
| --- | --- | --- |

(iii)

se upoštevajo:

A.

stanje glede ovir;

| B. | vrsta referenčnega sistema za prikaz drsne poti in vodenje po vzletno-pristajalni stezi; |
| --- | --- |

B.

vrsta referenčnega sistema za prikaz drsne poti in vodenje po vzletno-pristajalni stezi;

| C. | najmanjša zunanja vidljivost, ki se zahteva na višini odločitve (DH) in najmanjši nadmorski višini spuščanja (MDA); |
| --- | --- |

C.

najmanjša zunanja vidljivost, ki se zahteva na višini odločitve (DH) in najmanjši nadmorski višini spuščanja (MDA);

| D. | razpoložljiva oprema na letalu; |
| --- | --- |

D.

razpoložljiva oprema na letalu;

| E. | pilotova usposobljenost in posebna seznanitev z letališčem; |
| --- | --- |

E.

pilotova usposobljenost in posebna seznanitev z letališčem;

| F. | omejitve in postopki iz letalskega priročnika letala ter |
| --- | --- |

F.

omejitve in postopki iz letalskega priročnika letala ter

| G. | merila za neuspeli prilet. |
| --- | --- |

G.

merila za neuspeli prilet.

CAT.POL.A.250   Odobritev operacij s kratkim pristankom

| (a) | Za operacije s kratkim pristankom je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
| --- | --- |

(a)

Za operacije s kratkim pristankom je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa.

| (b) | Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:






  1. | razdaljo, uporabljeno pri izračunu dovoljene pristajalne mase, lahko sestavljata uporabna dolžina deklariranega varnega območja in deklarirana razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA); |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

1.

razdaljo, uporabljeno pri izračunu dovoljene pristajalne mase, lahko sestavljata uporabna dolžina deklariranega varnega območja in deklarirana razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA);

| 2. | država letališča je ugotovila obstoj javnega interesa in operativne potrebe po taki operaciji, bodisi zaradi oddaljenosti letališča bodisi zaradi fizičnih omejitev v zvezi s podaljšanjem vzletno-pristajalne steze; |
| --- | --- |

2.

država letališča je ugotovila obstoj javnega interesa in operativne potrebe po taki operaciji, bodisi zaradi oddaljenosti letališča bodisi zaradi fizičnih omejitev v zvezi s podaljšanjem vzletno-pristajalne steze;

| 3. | navpična razdalja med potjo pilotovih oči in potjo najnižjega dela koles po tem, ko je letalo na običajni drsni poti, ne presega 3 metrov; |
| --- | --- |

3.

navpična razdalja med potjo pilotovih oči in potjo najnižjega dela koles po tem, ko je letalo na običajni drsni poti, ne presega 3 metrov;

| 4. | RVR/VIS ni manjša od 1 500 m, omejitve glede vetra pa so navedene v operativnem priročniku; |
| --- | --- |

4.

RVR/VIS ni manjša od 1 500 m, omejitve glede vetra pa so navedene v operativnem priročniku;

| 5. | določene in izpolnjene so zahteve glede minimalnih izkušenj pilotov, njihovega usposabljanja in posebne seznanitve z letališčem; |
| --- | --- |

5.

določene in izpolnjene so zahteve glede minimalnih izkušenj pilotov, njihovega usposabljanja in posebne seznanitve z letališčem;

| 6. | višina prečkanja nad začetkom uporabne dolžine deklariranega varnega območja je 50 ft; |
| --- | --- |

6.

višina prečkanja nad začetkom uporabne dolžine deklariranega varnega območja je 50 ft;

| 7. | uporabo deklariranega varnega območja odobri država letališča; |
| --- | --- |

7.

uporabo deklariranega varnega območja odobri država letališča;

| 8. | uporabna dolžina deklariranega varnega območja ne presega 90 m; |
| --- | --- |

8.

uporabna dolžina deklariranega varnega območja ne presega 90 m;

| 9. | širina deklariranega varnega območja ustreza vsaj dvakratni širini vzletno-pristajalne steze ali dvakratnemu razponu kril, kar je več, osredotočene na podaljšano sredinsko črto vzletno-pristajalne steze; |
| --- | --- |

9.

širina deklariranega varnega območja ustreza vsaj dvakratni širini vzletno-pristajalne steze ali dvakratnemu razponu kril, kar je več, osredotočene na podaljšano sredinsko črto vzletno-pristajalne steze;

| 10. | na deklariranem varnem območju ni ovir ali depresij, ki bi ogrožale letalo pri prezgodnjem pristanku, na deklariranem varnem območju pa med uporabo vzletno-pristajalne steze za operacije s kratkim pristankom tudi niso dovoljeni nobeni mobilni predmeti; |
| --- | --- |

10.

na deklariranem varnem območju ni ovir ali depresij, ki bi ogrožale letalo pri prezgodnjem pristanku, na deklariranem varnem območju pa med uporabo vzletno-pristajalne steze za operacije s kratkim pristankom tudi niso dovoljeni nobeni mobilni predmeti;

| 11. | nagib deklariranega varnega območja ne presega 5 % navzgor in 2 % navzdol v smeri pristanka ter |
| --- | --- |

11.

nagib deklariranega varnega območja ne presega 5 % navzgor in 2 % navzdol v smeri pristanka ter

| 12. | dodatni pogoji, če jih določi pristojni organ, ob upoštevanju značilnosti tipa letala, orografskih značilnosti na območju prileta, razpoložljivih navigacijskih pripomočkov za prilet in premislekov o neuspelem priletu/zaustavljenem pristanku. |
| --- | --- |

12.

dodatni pogoji, če jih določi pristojni organ, ob upoštevanju značilnosti tipa letala, orografskih značilnosti na območju prileta, razpoložljivih navigacijskih pripomočkov za prilet in premislekov o neuspelem priletu/zaustavljenem pristanku.

POGLAVJE 3

Razred zmogljivosti B

CAT.POL.A.300   Splošno

| (a) | Operator ne uporablja enomotornega letala:






  1. | ponoči ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator ne uporablja enomotornega letala:

1.

ponoči ali

| 2. | v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), razen na podlagi posebnih pravil vizualnega letenja (VFR). |
| --- | --- |

2.

v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), razen na podlagi posebnih pravil vizualnega letenja (VFR).

| (b) | Operator obravnava dvomotorna letala, ki ne izpolnjujejo zahtev za vzpenjanje iz CAT.POL.A.340, kot enomotorna letala. |
| --- | --- |

(b)

Operator obravnava dvomotorna letala, ki ne izpolnjujejo zahtev za vzpenjanje iz CAT.POL.A.340, kot enomotorna letala.

CAT.POL.A.305   Vzlet

| (a) | Vzletna masa ne presega največje vzletne mase, navedene v letalskem priročniku letala za tlačno višino in temperaturo okolice na odhodnem letališču. |
| --- | --- |

(a)

Vzletna masa ne presega največje vzletne mase, navedene v letalskem priročniku letala za tlačno višino in temperaturo okolice na odhodnem letališču.

| (b) | Nefaktorizirana vzletna razdalja iz letalskega priročnika letala ne presega:






  1. | razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA), če se pomnoži s faktorjem 1,25, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Nefaktorizirana vzletna razdalja iz letalskega priročnika letala ne presega:

1.

razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA), če se pomnoži s faktorjem 1,25, ali

| 2. | naslednjih dolžin, če sta na voljo podaljšek zaustavljanja in/ali čistina:






  (i) | razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA); |
| --- | --- | --- |

2.

naslednjih dolžin, če sta na voljo podaljšek zaustavljanja in/ali čistina:

(i)

razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA);

| (ii) | razpoložljive vzletne razdalje (TODA), če se pomnoži s faktorjem 1,15, ali |
| --- | --- |

(ii)

razpoložljive vzletne razdalje (TODA), če se pomnoži s faktorjem 1,15, ali

| (iii) | razpoložljive razdalje pospeševanja in zaustavljanja (ASDA), če se pomnoži s faktorjem 1,3. |
| --- | --- |

(iii)

razpoložljive razdalje pospeševanja in zaustavljanja (ASDA), če se pomnoži s faktorjem 1,3.

| (c) | Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (b) se upoštevajo:






  1. | masa letala na začetku vzletnega zaleta; |
| --- | --- | --- |

(c)

Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (b) se upoštevajo:

1.

masa letala na začetku vzletnega zaleta;

| 2. | tlačna višina na letališču; |
| --- | --- |

2.

tlačna višina na letališču;

| 3. | temperatura okolice na letališču; |
| --- | --- |

3.

temperatura okolice na letališču;

| 4. | razmere na površini vzletno-pristajalne steze in vrsta njene površine; |
| --- | --- |

4.

razmere na površini vzletno-pristajalne steze in vrsta njene površine;

| 5. | nagib vzletno-pristajalne steze v smeri vzleta in |
| --- | --- |

5.

nagib vzletno-pristajalne steze v smeri vzleta in

| 6. | največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra. |
| --- | --- |

6.

največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra.

CAT.POL.A.310   Višina leta nad ovirami pri vzletu – večmotorna letala

| (a) | Vzletna pot leta letal z dvema ali več motorji se določi tako, da je navpična razdalja med letalom in vsemi ovirami najmanj 50 ft, vodoravna razdalja pa najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D vodoravna razdalja, ki jo letalo prepotuje od konca razpoložljive vzletne razdalje (TODA) ali konca vzletne razdalje, če je zavoj predviden pred koncem razpoložljive vzletne razdalje (TODA), razen kot je predvideno v odstavkih (b) in (c). Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi vodoravna površina brez ovir, ki znaša polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D. Domneva se, da:






  1. | se vzletna pot leta začne na višini 50 ft nad površino na koncu vzletne razdalje v skladu s CAT.POL.A.305(b) in konča na višini 1 500 ft nad površino; |
| --- | --- | --- |

(a)

Vzletna pot leta letal z dvema ali več motorji se določi tako, da je navpična razdalja med letalom in vsemi ovirami najmanj 50 ft, vodoravna razdalja pa najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D vodoravna razdalja, ki jo letalo prepotuje od konca razpoložljive vzletne razdalje (TODA) ali konca vzletne razdalje, če je zavoj predviden pred koncem razpoložljive vzletne razdalje (TODA), razen kot je predvideno v odstavkih (b) in (c). Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi vodoravna površina brez ovir, ki znaša polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D. Domneva se, da:

1.

se vzletna pot leta začne na višini 50 ft nad površino na koncu vzletne razdalje v skladu s CAT.POL.A.305(b) in konča na višini 1 500 ft nad površino;

| 2. | se letalo ne nagne, dokler ne doseže višine 50 ft nad površino, in da nato kot nagiba ne preseže 15°; |
| --- | --- |

2.

se letalo ne nagne, dokler ne doseže višine 50 ft nad površino, in da nato kot nagiba ne preseže 15°;

| 3. | se okvara ključnega motorja zgodi na tisti točki vzletne poti leta z vsemi delujočimi motorji, ko se predvidoma izgubi vizualna referenca, potrebna za izogibanje oviram; |
| --- | --- |

3.

se okvara ključnega motorja zgodi na tisti točki vzletne poti leta z vsemi delujočimi motorji, ko se predvidoma izgubi vizualna referenca, potrebna za izogibanje oviram;

| 4. | je gradient vzletne poti leta od 50 ft do domnevne višine okvare motorja enak povprečnemu gradientu pri vseh delujočih motorjih med vzpenjanjem in prehodom v konfiguracijo za zračno pot, pomnoženemu s faktorjem 0,77, in |
| --- | --- |

4.

je gradient vzletne poti leta od 50 ft do domnevne višine okvare motorja enak povprečnemu gradientu pri vseh delujočih motorjih med vzpenjanjem in prehodom v konfiguracijo za zračno pot, pomnoženemu s faktorjem 0,77, in

| 5. | je gradient vzletne poti leta od višine, dosežene v skladu s pododstavkom (a)(4), do konca vzletne poti leta enak gradientu vzpenjanja na zračno pot z enim nedelujočim motorjem (OEI) iz letalskega priročnika letala. |
| --- | --- |

5.

je gradient vzletne poti leta od višine, dosežene v skladu s pododstavkom (a)(4), do konca vzletne poti leta enak gradientu vzpenjanja na zračno pot z enim nedelujočim motorjem (OEI) iz letalskega priročnika letala.

| (b) | Za primere, v katerih načrtovana pot leta ne zahteva spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:






  1. | 300 m, če let poteka v razmerah, ki dopuščajo navigacijo vizualnega vodenja po smeri, ali če so na voljo navigacijski pripomočki, ki pilotu omogočajo ohranitev načrtovane poti leta z enako točnostjo, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Za primere, v katerih načrtovana pot leta ne zahteva spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:

1.

300 m, če let poteka v razmerah, ki dopuščajo navigacijo vizualnega vodenja po smeri, ali če so na voljo navigacijski pripomočki, ki pilotu omogočajo ohranitev načrtovane poti leta z enako točnostjo, ali

| 2. | 600 m za lete v vseh drugih razmerah. |
| --- | --- |

2.

600 m za lete v vseh drugih razmerah.

| (c) | Za primere, v katerih so za načrtovano pot leta potrebne spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:






  1. | 600 m pri letih v razmerah, ki dopuščajo navigacijo vizualnega vodenja po smeri, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Za primere, v katerih so za načrtovano pot leta potrebne spremembe rut za več kot 15°, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:

1.

600 m pri letih v razmerah, ki dopuščajo navigacijo vizualnega vodenja po smeri, ali

| 2. | 900 m za lete v vseh drugih razmerah. |
| --- | --- |

2.

900 m za lete v vseh drugih razmerah.

| (d) | Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo:






  1. | masa letala na začetku vzletnega zaleta; |
| --- | --- | --- |

(d)

Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo:

1.

masa letala na začetku vzletnega zaleta;

| 2. | tlačna višina na letališču; |
| --- | --- |

2.

tlačna višina na letališču;

| 3. | temperatura okolice na letališču in |
| --- | --- |

3.

temperatura okolice na letališču in

| 4. | največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra. |
| --- | --- |

4.

največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra.

CAT.POL.A.315   Na zračni poti – večmotorna letala

| (a) | Letalo v meteoroloških razmerah, ki se pričakujejo za let, in pri okvari enega motorja, pri čemer drugi motorji delujejo z navedeno največjo neprekinjeno močjo, lahko nadaljuje let na ustreznih najmanjših višinah za varen let iz operativnega priročnika ali nad njimi do točke 1 000 ft nad letališčem, na katerem se lahko izpolnijo zahteve glede zmogljivosti. |
| --- | --- |

(a)

Letalo v meteoroloških razmerah, ki se pričakujejo za let, in pri okvari enega motorja, pri čemer drugi motorji delujejo z navedeno največjo neprekinjeno močjo, lahko nadaljuje let na ustreznih najmanjših višinah za varen let iz operativnega priročnika ali nad njimi do točke 1 000 ft nad letališčem, na katerem se lahko izpolnijo zahteve glede zmogljivosti.

| (b) | Domneva se, da na točki okvare motorja:






  1. | letalo ne leti na višini, ki presega višino, na kateri znaša hitrost vzpenjanja 300 ft na minuto, ko vsi motorji delujejo z največjo navedeno neprekinjeno močjo, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Domneva se, da na točki okvare motorja:

1.

letalo ne leti na višini, ki presega višino, na kateri znaša hitrost vzpenjanja 300 ft na minuto, ko vsi motorji delujejo z največjo navedeno neprekinjeno močjo, in

| 2. | gradient na zračni poti, ko en motor ne deluje (OEI), ustreza bruto gradientu spuščanja ali vzpenjanja, kot je ustrezno, ki se poveča z gradientom 0,5 % oziroma zmanjša z gradientom 0,5 %. |
| --- | --- |

2.

gradient na zračni poti, ko en motor ne deluje (OEI), ustreza bruto gradientu spuščanja ali vzpenjanja, kot je ustrezno, ki se poveča z gradientom 0,5 % oziroma zmanjša z gradientom 0,5 %.

CAT.POL.A.320   Na zračni poti – enomotorna letala

| (a) | V meteoroloških razmerah, ki se pričakujejo za let, in pri okvari motorja je letalo zmožno doseči kraj, kjer se lahko izvede varen pristanek v sili. |
| --- | --- |

(a)

V meteoroloških razmerah, ki se pričakujejo za let, in pri okvari motorja je letalo zmožno doseči kraj, kjer se lahko izvede varen pristanek v sili.

| (b) | Domneva se, da na točki okvare motorja:






  1. | letalo ne leti na višini, ki presega višino, na kateri znaša hitrost vzpenjanja 300 ft na minuto, z motorjem, ki deluje z največjo navedeno neprekinjeno močjo, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Domneva se, da na točki okvare motorja:

1.

letalo ne leti na višini, ki presega višino, na kateri znaša hitrost vzpenjanja 300 ft na minuto, z motorjem, ki deluje z največjo navedeno neprekinjeno močjo, in

| 2. | gradient na zračni poti ustreza bruto gradientu spuščanja, povečanemu za gradient 0,5 %. |
| --- | --- |

2.

gradient na zračni poti ustreza bruto gradientu spuščanja, povečanemu za gradient 0,5 %.

CAT.POL.A.325   Pristanek – namembno in nadomestno letališče

Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a), ne presega največje pristajalne mase, določene za nadmorsko višino in temperaturo okolice, ki se pričakuje ob predvidenem času pristanka na namembnem in nadomestnem letališču.

CAT.POL.A.330   Pristanek – suhe vzletno-pristajalne steze

| (a) | Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem letališču, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA) ob upoštevanju:






  1. | nadmorske višine letališča; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem letališču, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA) ob upoštevanju:

1.

nadmorske višine letališča;

| 2. | največ 50 % komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % komponente hrbtnega vetra; |
| --- | --- |

2.

največ 50 % komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % komponente hrbtnega vetra;

| 3. | razmer na površini vzletno-pristajalne steze in vrste njene površine ter |
| --- | --- |

3.

razmer na površini vzletno-pristajalne steze in vrste njene površine ter

| 4. | nagiba vzletno-pristajalne steze v smeri pristanka. |
| --- | --- |

4.

nagiba vzletno-pristajalne steze v smeri pristanka.

| (b) | Za operacije strmega prileta operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a) na podlagi višine zaslona, ki znaša manj kot 60 ft, vendar ne manj kot 35 ft, in izpolnjuje zahteve iz CAT.POL.A.345. |
| --- | --- |

(b)

Za operacije strmega prileta operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a) na podlagi višine zaslona, ki znaša manj kot 60 ft, vendar ne manj kot 35 ft, in izpolnjuje zahteve iz CAT.POL.A.345.

| (c) | Za operacije s kratkim pristankom operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a), in zahteve iz CAT.POL.A.350. |
| --- | --- |

(c)

Za operacije s kratkim pristankom operator uporablja podatke o pristajalnih razdaljah, faktorizirane v skladu z odstavkom (a), in zahteve iz CAT.POL.A.350.

| (d) | Za odpošiljanje letala v skladu z odstavki (a) do (c) se predpostavlja, da:






  1. | bo letalo pristalo na najugodnejši vzletno-pristajalni stezi v brezvetrju in |
| --- | --- | --- |

(d)

Za odpošiljanje letala v skladu z odstavki (a) do (c) se predpostavlja, da:

1.

bo letalo pristalo na najugodnejši vzletno-pristajalni stezi v brezvetrju in

| 2. | bo letalo pristalo na vzletno-pristajalni stezi, ki mu bo najverjetneje dodeljena ob upoštevanju verjetne hitrosti in smeri vetra ter značilnosti v zvezi z njegovim upravljanjem na tleh in drugih pogojev, kot so pripomočki za pristajanje in teren. |
| --- | --- |

2.

bo letalo pristalo na vzletno-pristajalni stezi, ki mu bo najverjetneje dodeljena ob upoštevanju verjetne hitrosti in smeri vetra ter značilnosti v zvezi z njegovim upravljanjem na tleh in drugih pogojev, kot so pripomočki za pristajanje in teren.

| (e) | Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (d)(2) za namembno letališče, se lahko letalo odpošlje le, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča popolno skladnost z odstavki (a) do (d). |
| --- | --- |

(e)

Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (d)(2) za namembno letališče, se lahko letalo odpošlje le, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča popolno skladnost z odstavki (a) do (d).

CAT.POL.A.335   Pristanek – mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze

| (a) | Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, je razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) enaka zahtevani pristajalni razdalji, določeni v skladu s CAT.POL.A.330 in pomnoženi s faktorjem 1,15, ali večja od te razdalje. |
| --- | --- |

(a)

Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, je razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) enaka zahtevani pristajalni razdalji, določeni v skladu s CAT.POL.A.330 in pomnoženi s faktorjem 1,15, ali večja od te razdalje.

| (b) | Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, pristajalna razdalja ne presega razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). Operator v operativnem priročniku navede podatke o pristajalni razdalji, ki jih je treba uporabljati. |
| --- | --- |

(b)

Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, pristajalna razdalja ne presega razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). Operator v operativnem priročniku navede podatke o pristajalni razdalji, ki jih je treba uporabljati.

| (c) | Na mokri vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od razdalje iz odstavka (a), vendar ne krajša od razdalje iz CAT.POL.A.330(a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na mokrih vzletno-pristajalnih stezah. |
| --- | --- |

(c)

Na mokri vzletno-pristajalni stezi se lahko uporabi pristajalna razdalja, ki je krajša od razdalje iz odstavka (a), vendar ne krajša od razdalje iz CAT.POL.A.330(a), če letalski priročnik letala vključuje posebne dodatne informacije o pristajalnih razdaljah na mokrih vzletno-pristajalnih stezah.

CAT.POL.A.340   Zahteve glede vzpenjanja pri vzletu in pristanku

Operator dvomotornega letala izpolnjuje naslednje zahteve glede vzpenjanja pri vzletu in pristanku.

(a)   Vzpenjanje pri vzletu

1.   Delujejo vsi motorji

| (i) | Enakomerni gradient vzpenjanja po vzletu je vsaj 4-odstoten s/z:






  A. | vzletno močjo vseh motorjev; |
| --- | --- | --- |

(i)

Enakomerni gradient vzpenjanja po vzletu je vsaj 4-odstoten s/z:

A.

vzletno močjo vseh motorjev;

| B. | izvlečenim podvozjem letala, razen če se podvozje letala lahko uvleče v največ 7 sekundah, ko se lahko predpostavi, da je uvlečeno; |
| --- | --- |

B.

izvlečenim podvozjem letala, razen če se podvozje letala lahko uvleče v največ 7 sekundah, ko se lahko predpostavi, da je uvlečeno;

| C. | zakrilci v položaju(-ih) za vzlet in |
| --- | --- |

C.

zakrilci v položaju(-ih) za vzlet in

| D. | hitrostjo vzpenjanja, ki ni manjša od večje od hitrosti 1,1 VMC (minimalna hitrost na tleh ali blizu tal, pri kateri je letalo še upravljivo) in 1,2 VS1 (hitrost letala, pri kateri pride do porušitve vzgona, ali minimalna konstantna hitrost zrakoplova v konfiguraciji za pristanek). |
| --- | --- |

D.

hitrostjo vzpenjanja, ki ni manjša od večje od hitrosti 1,1 VMC (minimalna hitrost na tleh ali blizu tal, pri kateri je letalo še upravljivo) in 1,2 VS1 (hitrost letala, pri kateri pride do porušitve vzgona, ali minimalna konstantna hitrost zrakoplova v konfiguraciji za pristanek).

2.   En motor ne deluje (OEI)

| (i) | Enakomerni gradient vzpenjanja na višini 400 ft nad vzletno površino je izmerljivo pozitiven, ko:






  A. | ključni motor ne deluje in je njegov propeler v položaju, v katerem ima najmanjši upor; |
| --- | --- | --- |

(i)

Enakomerni gradient vzpenjanja na višini 400 ft nad vzletno površino je izmerljivo pozitiven, ko:

A.

ključni motor ne deluje in je njegov propeler v položaju, v katerem ima najmanjši upor;

| B. | drugi motor deluje z vzletno močjo; |
| --- | --- |

B.

drugi motor deluje z vzletno močjo;

| C. | je podvozje letala uvlečeno; |
| --- | --- |

C.

je podvozje letala uvlečeno;

| D. | so zakrilca v položaju(-ih) za vzlet in |
| --- | --- |

D.

so zakrilca v položaju(-ih) za vzlet in

| E. | je hitrost vzpenjanja enaka hitrosti, doseženi na 50 ft. |
| --- | --- |

E.

je hitrost vzpenjanja enaka hitrosti, doseženi na 50 ft.

| (ii) | Enakomerni gradient vzpenjanja na višini 1 500 ft nad vzletno površino ni manjši od 0,75 %, ko:






  A. | ključni motor ne deluje in je njegov propeler v položaju, v katerem ima najmanjši upor; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Enakomerni gradient vzpenjanja na višini 1 500 ft nad vzletno površino ni manjši od 0,75 %, ko:

A.

ključni motor ne deluje in je njegov propeler v položaju, v katerem ima najmanjši upor;

| B. | drugi motor ne presega največje stalne moči; |
| --- | --- |

B.

drugi motor ne presega največje stalne moči;

| C. | je podvozje letala uvlečeno; |
| --- | --- |

C.

je podvozje letala uvlečeno;

| D. | so zakrilca uvlečena in |
| --- | --- |

D.

so zakrilca uvlečena in

| E. | hitrost vzpenjanja znaša najmanj 1,2 VS1. |
| --- | --- |

E.

hitrost vzpenjanja znaša najmanj 1,2 VS1.

(b)   Vzpenjanje pri pristanku

1.   Delujejo vsi motorji

| (i) | Enakomerni gradient vzpenjanja je vsaj 2,5 % s/z:






  A. | močjo ali potiskom, ki nista večja od tistih, ki sta na voljo 8 sekund po začetku premikanja ročic za plin iz položaja za najmanjši prosti tek; |
| --- | --- | --- |

(i)

Enakomerni gradient vzpenjanja je vsaj 2,5 % s/z:

A.

močjo ali potiskom, ki nista večja od tistih, ki sta na voljo 8 sekund po začetku premikanja ročic za plin iz položaja za najmanjši prosti tek;

| B. | izvlečenim podvozjem letala; |
| --- | --- |

B.

izvlečenim podvozjem letala;

| C. | zakrilci v položaju za pristanek in |
| --- | --- |

C.

zakrilci v položaju za pristanek in

| D. | hitrostjo vzpenjanja, ki je enaka VREF (referenčni pristajalni hitrosti). |
| --- | --- |

D.

hitrostjo vzpenjanja, ki je enaka VREF (referenčni pristajalni hitrosti).

2.   En motor ne deluje (OEI)

| (i) | Enakomerni gradient vzpenjanja na višini 1 500 ft nad pristajalno površino ni manjši od 0,75 %, ko:






  A. | ključni motor ne deluje in je njegov propeler v položaju, v katerem ima najmanjši upor; |
| --- | --- | --- |

(i)

Enakomerni gradient vzpenjanja na višini 1 500 ft nad pristajalno površino ni manjši od 0,75 %, ko:

A.

ključni motor ne deluje in je njegov propeler v položaju, v katerem ima najmanjši upor;

| B. | drugi motor ne presega največje stalne moči; |
| --- | --- |

B.

drugi motor ne presega največje stalne moči;

| C. | je podvozje letala uvlečeno; |
| --- | --- |

C.

je podvozje letala uvlečeno;

| D. | so zakrilca uvlečena in |
| --- | --- |

D.

so zakrilca uvlečena in

| E. | hitrost vzpenjanja znaša najmanj 1,2 VS1. |
| --- | --- |

E.

hitrost vzpenjanja znaša najmanj 1,2 VS1.

CAT.POL.A.345   Odobritev operacij s strmim priletom

| (a) | Za operacije s strmim priletom, v katerih se uporabljajo 4,5-stopinjski ali večji koti drsne strmine in višine zaslona pod 60 ft, vendar ne pod 35 ft, je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
| --- | --- |

(a)

Za operacije s strmim priletom, v katerih se uporabljajo 4,5-stopinjski ali večji koti drsne strmine in višine zaslona pod 60 ft, vendar ne pod 35 ft, je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa.

| (b) | Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:






  1. | v letalskem priročniku letala so navedeni največji dovoljeni kot drsne strmine, vse druge omejitve, običajni in neobičajni postopki ter postopki v sili za strm prilet ter spremenjeni podatki o dolžini letališča, če se uporabijo merila za strm prilet, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

1.

v letalskem priročniku letala so navedeni največji dovoljeni kot drsne strmine, vse druge omejitve, običajni in neobičajni postopki ter postopki v sili za strm prilet ter spremenjeni podatki o dolžini letališča, če se uporabijo merila za strm prilet, in

| 2. | za vsako letališče, na katerem se predvideva izvajanje operacij strmega prileta:






  (i) | je na voljo ustrezen referenčni sistem za prikaz drsne poti, ki vključuje vsaj sistem za vizualni prikaz drsne poti; |
| --- | --- | --- |

2.

za vsako letališče, na katerem se predvideva izvajanje operacij strmega prileta:

(i)

je na voljo ustrezen referenčni sistem za prikaz drsne poti, ki vključuje vsaj sistem za vizualni prikaz drsne poti;

| (ii) | so določeni vremenski minimumi in |
| --- | --- |

(ii)

so določeni vremenski minimumi in

| (iii) | se upoštevajo:






  A. | stanje glede ovir; |
| --- | --- | --- |

(iii)

se upoštevajo:

A.

stanje glede ovir;

| B. | vrsta referenčnega sistema za prikaz drsne poti in vodenje po vzletno-pristajalni stezi; |
| --- | --- |

B.

vrsta referenčnega sistema za prikaz drsne poti in vodenje po vzletno-pristajalni stezi;

| C. | najmanjša zunanja vidljivost, ki se zahteva na višini odločitve (DH) in najmanjši nadmorski višini spuščanja (MDA); |
| --- | --- |

C.

najmanjša zunanja vidljivost, ki se zahteva na višini odločitve (DH) in najmanjši nadmorski višini spuščanja (MDA);

| D. | razpoložljiva oprema na letalu; |
| --- | --- |

D.

razpoložljiva oprema na letalu;

| E. | pilotova usposobljenost in posebna seznanitev z letališčem; |
| --- | --- |

E.

pilotova usposobljenost in posebna seznanitev z letališčem;

| F. | omejitve in postopki iz letalskega priročnika letala ter |
| --- | --- |

F.

omejitve in postopki iz letalskega priročnika letala ter

| G. | merila za neuspeli prilet. |
| --- | --- |

G.

merila za neuspeli prilet.

CAT.POL.A.350   Odobritev operacij s kratkim pristankom

| (a) | Za operacije s kratkim pristankom je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa. |
| --- | --- |

(a)

Za operacije s kratkim pristankom je potrebna predhodna odobritev pristojnega organa.

| (b) | Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:






  1. | razdaljo, uporabljeno pri izračunu dovoljene pristajalne mase, lahko sestavljata uporabna dolžina deklariranega varnega območja in deklarirana razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA); |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator za pridobitev odobritve predloži dokaze, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

1.

razdaljo, uporabljeno pri izračunu dovoljene pristajalne mase, lahko sestavljata uporabna dolžina deklariranega varnega območja in deklarirana razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA);

| 2. | uporabo deklariranega varnega območja je odobrila država letališča; |
| --- | --- |

2.

uporabo deklariranega varnega območja je odobrila država letališča;

| 3. | na deklariranem varnem območju ni ovir ali depresij, ki bi ogrožale letalo pri prezgodnem pristanku, na deklariranem varnem območju pa med uporabo vzletno-pristajalne steze za operacije s kratkim pristankom tudi niso dovoljeni nobeni mobilni predmeti; |
| --- | --- |

3.

na deklariranem varnem območju ni ovir ali depresij, ki bi ogrožale letalo pri prezgodnem pristanku, na deklariranem varnem območju pa med uporabo vzletno-pristajalne steze za operacije s kratkim pristankom tudi niso dovoljeni nobeni mobilni predmeti;

| 4. | nagib deklariranega varnega območja ne presega 5 % navzgor in 2 % navzdol v smeri pristanka; |
| --- | --- |

4.

nagib deklariranega varnega območja ne presega 5 % navzgor in 2 % navzdol v smeri pristanka;

| 5. | uporabna dolžina deklariranega varnega območja ne presega 90 m; |
| --- | --- |

5.

uporabna dolžina deklariranega varnega območja ne presega 90 m;

| 6. | širina deklariranega varnega območja ustreza vsaj dvakratni širini vzletno-pristajalne steze, osredotočene na podaljšano sredinsko črto vzletno-pristajalne steze; |
| --- | --- |

6.

širina deklariranega varnega območja ustreza vsaj dvakratni širini vzletno-pristajalne steze, osredotočene na podaljšano sredinsko črto vzletno-pristajalne steze;

| 7. | višina prečkanja nad začetkom uporabne dolžine deklariranega varnega območja je vsaj 50 ft; |
| --- | --- |

7.

višina prečkanja nad začetkom uporabne dolžine deklariranega varnega območja je vsaj 50 ft;

| 8. | za vsako vzletno-pristajalno stezo, ki se bo uporabljala, se določijo vremenski minimumi, ki niso manjši od minimumov VFR ali NPA, kateri koli so večji; |
| --- | --- |

8.

za vsako vzletno-pristajalno stezo, ki se bo uporabljala, se določijo vremenski minimumi, ki niso manjši od minimumov VFR ali NPA, kateri koli so večji;

| 9. | določene in izpolnjene so zahteve glede minimalnih izkušenj pilotov, njihovega usposabljanja in posebne seznanitve z letališčem; |
| --- | --- |

9.

določene in izpolnjene so zahteve glede minimalnih izkušenj pilotov, njihovega usposabljanja in posebne seznanitve z letališčem;

| 10. | dodatni pogoji, če jih določi pristojni organ, ob upoštevanju značilnosti tipa letala, orografskih značilnosti na območju prileta, razpoložljivih navigacijskih pripomočkov za prilet in premislekov o neuspelem priletu/zaustavljenem pristanku. |
| --- | --- |

10.

dodatni pogoji, če jih določi pristojni organ, ob upoštevanju značilnosti tipa letala, orografskih značilnosti na območju prileta, razpoložljivih navigacijskih pripomočkov za prilet in premislekov o neuspelem priletu/zaustavljenem pristanku.

POGLAVJE 4

Razred zmogljivosti C

CAT.POL.A.400   Vzlet

| (a) | Vzletna masa ne presega največje vzletne mase, navedene v letalskem priročniku letala za tlačno višino in temperaturo okolice na odhodnem letališču. |
| --- | --- |

(a)

Vzletna masa ne presega največje vzletne mase, navedene v letalskem priročniku letala za tlačno višino in temperaturo okolice na odhodnem letališču.

| (b) | Za letala, ki imajo v svojih letalskih priročnikih navedene podatke o dolžini vzletnega območja, v katerih ni upoštevana okvara motorja, razdalja od začetka vzletnega zaleta, ki jo potrebuje letalo, da doseže višino 50 ft nad površino pri največji navedeni vzletni moči vseh motorjev, pomnožena s faktorjem:






  1. | 1,33 za dvomotorna letala; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za letala, ki imajo v svojih letalskih priročnikih navedene podatke o dolžini vzletnega območja, v katerih ni upoštevana okvara motorja, razdalja od začetka vzletnega zaleta, ki jo potrebuje letalo, da doseže višino 50 ft nad površino pri največji navedeni vzletni moči vseh motorjev, pomnožena s faktorjem:

1.

1,33 za dvomotorna letala;

| 2. | 1,25 za trimotorna letala ali |
| --- | --- |

2.

1,25 za trimotorna letala ali

| 3. | 1,18 za štirimotorna letala, |
| --- | --- |

3.

1,18 za štirimotorna letala,

ne presega razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA) na predvidenem letališču za vzlet.

| (c) | Za letala, ki imajo v svojih letalskih priročnikih letala navedene podatke o dolžini vzletnega območja, v katerih je upoštevana okvara motorja, so v skladu s specifikacijami iz letalskega priročnika letala izpolnjene naslednje zahteve:






  1. | razdalja pospeševanja in zaustavljanja ne presega razpoložljive razdalje pospeševanja in zaustavljanja (ASDA); |
| --- | --- | --- |

(c)

Za letala, ki imajo v svojih letalskih priročnikih letala navedene podatke o dolžini vzletnega območja, v katerih je upoštevana okvara motorja, so v skladu s specifikacijami iz letalskega priročnika letala izpolnjene naslednje zahteve:

1.

razdalja pospeševanja in zaustavljanja ne presega razpoložljive razdalje pospeševanja in zaustavljanja (ASDA);

| 2. | vzletna razdalja ne presega razpoložljive vzletne razdalje (TODA), pri čemer razdalja čistine ne presega polovice dolžine razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA); |
| --- | --- |

2.

vzletna razdalja ne presega razpoložljive vzletne razdalje (TODA), pri čemer razdalja čistine ne presega polovice dolžine razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA);

| 3. | vzletni zalet ne presega razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA); |
| --- | --- |

3.

vzletni zalet ne presega razpoložljive razdalje vzletnega zaleta (TORA);

| 4. | za zaustavljeni in neprekinjeni vzlet se uporablja enotna vrednost V1 in |
| --- | --- |

4.

za zaustavljeni in neprekinjeni vzlet se uporablja enotna vrednost V1 in

| 5. | na mokri ali kontaminirani vzletno-pristajalni stezi vzletna masa ne presega mase, dovoljene za vzlet na suhi vzletno-pristajalni stezi v enakih razmerah. |
| --- | --- |

5.

na mokri ali kontaminirani vzletno-pristajalni stezi vzletna masa ne presega mase, dovoljene za vzlet na suhi vzletno-pristajalni stezi v enakih razmerah.

| (d) | Upoštevajo se:






  1. | tlačna višina na letališču; |
| --- | --- | --- |

(d)

Upoštevajo se:

1.

tlačna višina na letališču;

| 2. | temperatura okolice na letališču; |
| --- | --- |

2.

temperatura okolice na letališču;

| 3. | razmere na površini vzletno-pristajalne steze in vrsta njene površine; |
| --- | --- |

3.

razmere na površini vzletno-pristajalne steze in vrsta njene površine;

| 4. | nagib vzletno-pristajalne steze v smeri vzleta; |
| --- | --- |

4.

nagib vzletno-pristajalne steze v smeri vzleta;

| 5. | največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra in |
| --- | --- |

5.

največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra in

| 6. | morebitna izguba dolžine vzletno-pristajalne steze zaradi poravnave letala pred vzletom. |
| --- | --- |

6.

morebitna izguba dolžine vzletno-pristajalne steze zaradi poravnave letala pred vzletom.

CAT.POL.A.405   Višina leta nad ovirami pri vzletu

| (a) | Vzletna pot leta pri enem nedelujočem motorju (OEI) se določi tako, da je navpična razdalja med letalom in vsemi ovirami najmanj 50 ft plus 0,01 × D, vodoravna razdalja pa najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D vodoravna razdalja, ki jo letalo prepotuje od konca razpoložljive vzletne razdalje (TODA). Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi vodoravna površina brez ovir, ki obsega polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D. |
| --- | --- |

(a)

Vzletna pot leta pri enem nedelujočem motorju (OEI) se določi tako, da je navpična razdalja med letalom in vsemi ovirami najmanj 50 ft plus 0,01 × D, vodoravna razdalja pa najmanj 90 m plus 0,125 × D, pri čemer je D vodoravna razdalja, ki jo letalo prepotuje od konca razpoložljive vzletne razdalje (TODA). Za letala z razponom kril manj kot 60 m se lahko uporabi vodoravna površina brez ovir, ki obsega polovico razpona kril letala plus 60 m plus 0,125 × D.

| (b) | Vzletna pot leta se začne na višini 50 ft nad površino na koncu vzletne razdalje iz CAT.POL.A.405(b) ali (c), kot je ustrezno, in konča na višini 1 500 ft nad površino. |
| --- | --- |

(b)

Vzletna pot leta se začne na višini 50 ft nad površino na koncu vzletne razdalje iz CAT.POL.A.405(b) ali (c), kot je ustrezno, in konča na višini 1 500 ft nad površino.

| (c) | Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (a) se upoštevajo:






  1. | masa letala na začetku vzletnega zaleta; |
| --- | --- | --- |

(c)

Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (a) se upoštevajo:

1.

masa letala na začetku vzletnega zaleta;

| 2. | tlačna višina na letališču; |
| --- | --- |

2.

tlačna višina na letališču;

| 3. | temperatura okolice na letališču in |
| --- | --- |

3.

temperatura okolice na letališču in

| 4. | največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra. |
| --- | --- |

4.

največ 50 % sporočene komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % sporočene komponente hrbtnega vetra.

| (d) | Spremembe rute niso dovoljene do tiste točke vzletne poti leta, na kateri se doseže višina 50 ft nad površino. Potem se vse do višine 400 ft predpostavlja, da je letalo nagnjeno za največ 15°. Nad 400 ft se lahko načrtujejo večji koti nagiba kot 15°, vendar ne smejo biti večji od 25°. Dovoli se ustrezno odstopanje za vpliv kota nagiba na operativne hitrosti in pot leta, vključno s povečanji razdalje zaradi povečanih operativnih hitrosti. |
| --- | --- |

(d)

Spremembe rute niso dovoljene do tiste točke vzletne poti leta, na kateri se doseže višina 50 ft nad površino. Potem se vse do višine 400 ft predpostavlja, da je letalo nagnjeno za največ 15°. Nad 400 ft se lahko načrtujejo večji koti nagiba kot 15°, vendar ne smejo biti večji od 25°. Dovoli se ustrezno odstopanje za vpliv kota nagiba na operativne hitrosti in pot leta, vključno s povečanji razdalje zaradi povečanih operativnih hitrosti.

| (e) | Za primere, v katerih niso potrebne več kot 15-stopinjske spremembe rute, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:






  1. | 300 m, če lahko pilot ohrani zahtevano navigacijsko natančnost prek območja z upoštevanimi ovirami, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

Za primere, v katerih niso potrebne več kot 15-stopinjske spremembe rute, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:

1.

300 m, če lahko pilot ohrani zahtevano navigacijsko natančnost prek območja z upoštevanimi ovirami, ali

| 2. | 600 m za lete v vseh drugih primerih. |
| --- | --- |

2.

600 m za lete v vseh drugih primerih.

| (f) | Za primere, v katerih so potrebne več kot 15-stopinjske spremembe rute, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:






  1. | 600 m, če lahko pilot ohrani zahtevano navigacijsko natančnost prek območja z upoštevanimi ovirami, ali |
| --- | --- | --- |

(f)

Za primere, v katerih so potrebne več kot 15-stopinjske spremembe rute, operatorju ni treba upoštevati tistih ovir, ki so bočno oddaljene za več kot:

1.

600 m, če lahko pilot ohrani zahtevano navigacijsko natančnost prek območja z upoštevanimi ovirami, ali

| 2. | 900 m za lete v vseh drugih primerih. |
| --- | --- |

2.

900 m za lete v vseh drugih primerih.

| (g) | Operator določi postopke za ravnanje v izrednih razmerah, da izpolni zahteve iz odstavkov (a) do (f) ter zagotovi varno zračno pot ob izogibanju oviram, da omogoči, da letalo izpolni zahteve glede zračne poti iz CAT.POL.A.410 ali pristane na odhodnem letališču ali nadomestnem vzletnem letališču. |
| --- | --- |

(g)

Operator določi postopke za ravnanje v izrednih razmerah, da izpolni zahteve iz odstavkov (a) do (f) ter zagotovi varno zračno pot ob izogibanju oviram, da omogoči, da letalo izpolni zahteve glede zračne poti iz CAT.POL.A.410 ali pristane na odhodnem letališču ali nadomestnem vzletnem letališču.

CAT.POL.A.410   Na zračni poti – vsi motorji delujejo

| (a) | Letalo je v pričakovanih meteoroloških razmerah za let na kateri koli točki svoje zračne poti ali na kateri koli načrtovani preusmeritvi z nje zmožno doseči hitrost vzpenjanja najmanj 300 ft na minuto, ko vsi motorji delujejo z največjo navedeno neprekinjeno močjo, na:






  1. | najmanjših višinah za varno letenje v vsaki fazi predvidene zračne poti ali pri načrtovani preusmeritvi z nje, ki so navedene v operativnem priročniku za letalo ali se izračunajo na podlagi informacij iz tega priročnika, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Letalo je v pričakovanih meteoroloških razmerah za let na kateri koli točki svoje zračne poti ali na kateri koli načrtovani preusmeritvi z nje zmožno doseči hitrost vzpenjanja najmanj 300 ft na minuto, ko vsi motorji delujejo z največjo navedeno neprekinjeno močjo, na:

1.

najmanjših višinah za varno letenje v vsaki fazi predvidene zračne poti ali pri načrtovani preusmeritvi z nje, ki so navedene v operativnem priročniku za letalo ali se izračunajo na podlagi informacij iz tega priročnika, in

| 2. | na najmanjših višinah, potrebnih za upoštevanje pogojev iz CAT.POL.A.415 in 420, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

2.

na najmanjših višinah, potrebnih za upoštevanje pogojev iz CAT.POL.A.415 in 420, kot je ustrezno.

CAT.POL.A.415   Na zračni poti – en motor ne deluje (OEI)

| (a) | Letalo je v pričakovanih meteoroloških razmerah za let pri okvari katerega koli motorja na kateri koli točki svoje zračne poti ali pri načrtovani preusmeritvi z nje, pri čemer drug motor ali drugi motorji delujejo z največjo navedeno neprekinjeno močjo, zmožno let nadaljevati s potovalne višine do letališča, na katerem lahko pristane v skladu s CAT.POL.A.430 ali CAT.POL.A.435, kot je ustrezno. Letalo je oddaljeno od ovir v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja pri navpičnem intervalu najmanj:






  1. | 1 000 ft, če je hitrost vzpenjanja nič ali večja, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Letalo je v pričakovanih meteoroloških razmerah za let pri okvari katerega koli motorja na kateri koli točki svoje zračne poti ali pri načrtovani preusmeritvi z nje, pri čemer drug motor ali drugi motorji delujejo z največjo navedeno neprekinjeno močjo, zmožno let nadaljevati s potovalne višine do letališča, na katerem lahko pristane v skladu s CAT.POL.A.430 ali CAT.POL.A.435, kot je ustrezno. Letalo je oddaljeno od ovir v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja pri navpičnem intervalu najmanj:

1.

1 000 ft, če je hitrost vzpenjanja nič ali večja, ali

| 2. | 2 000 ft, če je hitrost vzpenjanja manj kot nič. |
| --- | --- |

2.

2 000 ft, če je hitrost vzpenjanja manj kot nič.

| (b) | Pot leta ima pozitiven nagib na višini 450 m (1 500 ft) nad letališčem, na katerem se predvideva pristanek po okvari enega motorja. |
| --- | --- |

(b)

Pot leta ima pozitiven nagib na višini 450 m (1 500 ft) nad letališčem, na katerem se predvideva pristanek po okvari enega motorja.

| (c) | Za razpoložljivo hitrost vzpenjanja letala se šteje hitrost, ki je za 150 ft na minuto manjša od navedene bruto hitrosti vzpenjanja. |
| --- | --- |

(c)

Za razpoložljivo hitrost vzpenjanja letala se šteje hitrost, ki je za 150 ft na minuto manjša od navedene bruto hitrosti vzpenjanja.

| (d) | Zgornje meje širine iz odstavka (a) se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje vsaj zahtevane navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5). |
| --- | --- |

(d)

Zgornje meje širine iz odstavka (a) se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje vsaj zahtevane navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5).

| (e) | Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek. |
| --- | --- |

(e)

Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek.

CAT.POL.A.420   Na zračni poti – letala s tremi ali več motorji, pri čemer dva ne delujeta

| (a) | Letalo s tremi ali več motorji na nobeni točki načrtovane rute letenja pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji pri standardni temperaturi v brezvetrju ni več kot 90 minut oddaljeno od letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso, razen če izpolnjuje zahteve iz pododstavkov (b) do (e). |
| --- | --- |

(a)

Letalo s tremi ali več motorji na nobeni točki načrtovane rute letenja pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji pri standardni temperaturi v brezvetrju ni več kot 90 minut oddaljeno od letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso, razen če izpolnjuje zahteve iz pododstavkov (b) do (e).

| (b) | Pot leta pri dveh nedelujočih motorjih letalu v pričakovanih meteoroloških razmerah omogoča nadaljevanje leta v območju, ki je brez ovir v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja pri navpičnem intervalu vsaj 2 000 ft, do letališča, ki izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso. |
| --- | --- |

(b)

Pot leta pri dveh nedelujočih motorjih letalu v pričakovanih meteoroloških razmerah omogoča nadaljevanje leta v območju, ki je brez ovir v širini 9,3 km (5 NM) na obeh straneh načrtovane rute letenja pri navpičnem intervalu vsaj 2 000 ft, do letališča, ki izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso.

| (c) | Predpostavlja se, da se bosta dva motorja pokvarila na najbolj kritični točki tistega dela zračne poti, na katerem je letalo pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju več kot 90 minut oddaljeno od letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso. |
| --- | --- |

(c)

Predpostavlja se, da se bosta dva motorja pokvarila na najbolj kritični točki tistega dela zračne poti, na katerem je letalo pri potovalni hitrosti za veliki dolet z vsemi delujočimi motorji in pri standardni temperaturi v brezvetrju več kot 90 minut oddaljeno od letališča z izpolnjenimi zahtevami glede zmogljivosti, ki se uporabljajo za predvideno pristajalno maso.

| (d) | Predvidena masa letala na točki, na kateri se predvideva okvara dveh motorjev, ni manjša od mase, ki vključuje dovolj goriva za nadaljevanje leta do predvidenega letališča za pristanek, kamor naj bi prispelo na višini vsaj 450 m (1 500 ft) neposredno nad pristajalnim območjem ter nato 15 minut letelo vzporedno s tlemi. |
| --- | --- |

(d)

Predvidena masa letala na točki, na kateri se predvideva okvara dveh motorjev, ni manjša od mase, ki vključuje dovolj goriva za nadaljevanje leta do predvidenega letališča za pristanek, kamor naj bi prispelo na višini vsaj 450 m (1 500 ft) neposredno nad pristajalnim območjem ter nato 15 minut letelo vzporedno s tlemi.

| (e) | Za razpoložljivo hitrost vzpenjanja letala se šteje hitrost, ki je za 150 ft na minuto manjša od navedene. |
| --- | --- |

(e)

Za razpoložljivo hitrost vzpenjanja letala se šteje hitrost, ki je za 150 ft na minuto manjša od navedene.

| (f) | Zgornje meje širine iz odstavka (b) se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje vsaj zahtevane navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5). |
| --- | --- |

(f)

Zgornje meje širine iz odstavka (b) se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijska natančnost ne izpolnjuje vsaj zahtevane navigacijske zmogljivosti 5 (RNP5).

| (g) | Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek. |
| --- | --- |

(g)

Izpuščanje goriva v zraku je dovoljeno v obsegu, ki je skladen z zahtevo, da je treba letališče doseči z zahtevano rezervo goriva, če se uporabi varnostni postopek.

CAT.POL.A.425   Pristanek – namembno in nadomestno letališče

Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a), ne presega največje pristajalne mase iz letalskega priročnika letala za nadmorsko višino, in če je določena v letalskem priročniku letala, temperaturo okolice, ki se pričakuje ob predvidenem času pristanka na namembnem in nadomestnem letališču.

CAT.POL.A.430   Pristanek – suhe vzletno-pristajalne steze

| (a) | Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem letališču, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA) ob upoštevanju:






  1. | nadmorske višine letališča; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristajalna masa letala, določena v skladu s CAT.POL.A.105(a) za predvideni čas pristanka na namembnem in katerem koli nadomestnem letališču, omogoča pristanek s popolno zaustavitvijo z višine 50 ft nad pragom v okviru 70 % razpoložljive pristajalne razdalje (LDA) ob upoštevanju:

1.

nadmorske višine letališča;

| 2. | največ 50 % komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % komponente hrbtnega vetra; |
| --- | --- |

2.

največ 50 % komponente čelnega vetra ali najmanj 150 % komponente hrbtnega vetra;

| 3. | vrste površine vzletno-pristajalne steze in |
| --- | --- |

3.

vrste površine vzletno-pristajalne steze in

| 4. | nagiba vzletno-pristajalne steze v smeri pristanka. |
| --- | --- |

4.

nagiba vzletno-pristajalne steze v smeri pristanka.

| (b) | Za odpošiljanje letala se predpostavlja, da:






  1. | bo letalo pristalo na najugodnejši vzletno-pristajalni stezi v brezvetrju in |
| --- | --- | --- |

(b)

Za odpošiljanje letala se predpostavlja, da:

1.

bo letalo pristalo na najugodnejši vzletno-pristajalni stezi v brezvetrju in

| 2. | bo letalo pristalo na vzletno-pristajalni stezi, ki mu bo najverjetneje dodeljena ob upoštevanju verjetne hitrosti in smeri vetra ter značilnosti v zvezi z njegovim upravljanjem na tleh in drugih pogojev, kot so pripomočki za pristajanje in teren. |
| --- | --- |

2.

bo letalo pristalo na vzletno-pristajalni stezi, ki mu bo najverjetneje dodeljena ob upoštevanju verjetne hitrosti in smeri vetra ter značilnosti v zvezi z njegovim upravljanjem na tleh in drugih pogojev, kot so pripomočki za pristajanje in teren.

| (c) | Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (b)(2) za namembno letališče, se lahko letalo odpošlje le, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča popolno skladnost z odstavkoma (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

Če operator ne more izpolniti predpostavke iz pododstavka (b)(2) za namembno letališče, se lahko letalo odpošlje le, če je določeno nadomestno letališče, ki omogoča popolno skladnost z odstavkoma (a) in (b).

CAT.POL.A.435   Pristanek – mokre in kontaminirane vzletno-pristajalne steze

| (a) | Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, je razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) enaka zahtevani pristajalni razdalji, določeni v skladu s CAT.POL.A.430 in pomnoženi s faktorjem 1,15, ali večja od te razdalje. |
| --- | --- |

(a)

Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda mokra, je razpoložljiva pristajalna razdalja (LDA) enaka zahtevani pristajalni razdalji, določeni v skladu s CAT.POL.A.430 in pomnoženi s faktorjem 1,15, ali večja od te razdalje.

| (b) | Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, pristajalna razdalja ne presega razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). Operator v operativnem priročniku določi podatke o pristajalni razdalji, ki jih je treba uporabljati. |
| --- | --- |

(b)

Če ustrezna vremenska poročila in/ali napovedi kažejo, da bi bila lahko vzletno-pristajalna steza ob predvidenem času prihoda kontaminirana, pristajalna razdalja ne presega razpoložljive pristajalne razdalje (LDA). Operator v operativnem priročniku določi podatke o pristajalni razdalji, ki jih je treba uporabljati.

ODDELEK 2

Helikopterji

POGLAVJE 1

Splošne zahteve

CAT.POL.H.100   Uporaba

| (a) | Helikopterji se uporabljajo v skladu z veljavnimi zahtevami glede razredov zmogljivosti. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji se uporabljajo v skladu z veljavnimi zahtevami glede razredov zmogljivosti.

| (b) | Helikopterji se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1:






  1. | do/od letališč ali območij delovanja, ki so na gosto naseljenem neprijaznem območju, razen za operacije do območja javnega interesa/z njega v skladu s CAT.POL.H.225, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Helikopterji se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1:

1.

do/od letališč ali območij delovanja, ki so na gosto naseljenem neprijaznem območju, razen za operacije do območja javnega interesa/z njega v skladu s CAT.POL.H.225, ali

| 2. | kadar imajo največje operativno število potniških sedežev (MOPSC) nad 19, razen za operacije do heliporta na vodni ploščadi/od njega za operacije razreda zmogljivosti 2, za katere je potrebna odobritev v skladu s CAT.POL.H.305. |
| --- | --- |

2.

kadar imajo največje operativno število potniških sedežev (MOPSC) nad 19, razen za operacije do heliporta na vodni ploščadi/od njega za operacije razreda zmogljivosti 2, za katere je potrebna odobritev v skladu s CAT.POL.H.305.

| (c) | Razen če ni v odstavku (b) drugače določeno, se helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj, vendar več kot devetimi, uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2. |
| --- | --- |

(c)

Razen če ni v odstavku (b) drugače določeno, se helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj, vendar več kot devetimi, uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2.

| (d) | Razen če ni v odstavku (b) drugače določeno, se helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1, 2 ali 3. |
| --- | --- |

(d)

Razen če ni v odstavku (b) drugače določeno, se helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1, 2 ali 3.

CAT.POL.H.105   Splošno

| (a) | Masa helikopterja:






  1. | na začetku vzleta ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Masa helikopterja:

1.

na začetku vzleta ali

| 2. | pri ponovnem načrtovanju med letom od trenutka, ko se uporablja popravljeni operativni načrt leta, |
| --- | --- |

2.

pri ponovnem načrtovanju med letom od trenutka, ko se uporablja popravljeni operativni načrt leta,

ni večja od mase, pri kateri je mogoče izpolniti veljavne zahteve iz tega dela za let, ki se bo izvajal, ob upoštevanju pričakovanih zmanjšanj mase med letom in tolikšnega izpuščanja goriva v zraku, kot je predpisano v ustrezni zahtevi.

| (b) | Odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika helikopterja se uporabijo za opredelitev skladnosti z zahtevami iz tega dela in se po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, kot je določeno v ustrezni zahtevi. Operator opredeli druge take podatke v operativnem priročniku. Ko se uporabljajo dejavniki iz tega dela, se lahko upoštevajo vsi operativni dejavniki, ki so že zajeti v podatkih o zmogljivosti helikopterja v letalskem priročniku helikopterja, da bi se izognili dvojni uporabi dejavnikov. |
| --- | --- |

(b)

Odobreni podatki o zmogljivosti iz letalskega priročnika helikopterja se uporabijo za opredelitev skladnosti z zahtevami iz tega dela in se po potrebi dopolnijo z drugimi podatki, kot je določeno v ustrezni zahtevi. Operator opredeli druge take podatke v operativnem priročniku. Ko se uporabljajo dejavniki iz tega dela, se lahko upoštevajo vsi operativni dejavniki, ki so že zajeti v podatkih o zmogljivosti helikopterja v letalskem priročniku helikopterja, da bi se izognili dvojni uporabi dejavnikov.

| (c) | Pri dokazovanju skladnosti z zahtevami iz tega dela se upoštevajo naslednji parametri:






  1. | masa helikopterja; |
| --- | --- | --- |

(c)

Pri dokazovanju skladnosti z zahtevami iz tega dela se upoštevajo naslednji parametri:

1.

masa helikopterja;

| 2. | konfiguracija helikopterja; |
| --- | --- |

2.

konfiguracija helikopterja;

| 3. | okoljske razmere, zlasti:






  (i) | tlačna višina in temperatura; |
| --- | --- | --- |

3.

okoljske razmere, zlasti:

(i)

tlačna višina in temperatura;

| (ii) | veter:






  A. | razen kot je določeno v pododstavku C, se pri zahtevah za vzlet, vzletno pot in pristajanje upošteva največ 50 % katere koli sporočene komponente nespremenljivega čelnega vetra s hitrostjo 5 vozlov ali več; |
| --- | --- | --- |

(ii)

veter:

A.

razen kot je določeno v pododstavku C, se pri zahtevah za vzlet, vzletno pot in pristajanje upošteva največ 50 % katere koli sporočene komponente nespremenljivega čelnega vetra s hitrostjo 5 vozlov ali več;

| B. | če sta v letalskem priročniku helikopterja dovoljena vzlet in pristanek s komponento hrbtnega vetra in v vseh primerih za vzletno pot leta, se upošteva najmanj 150 % katere koli sporočene komponente hrbtnega vetra, in |
| --- | --- |

B.

če sta v letalskem priročniku helikopterja dovoljena vzlet in pristanek s komponento hrbtnega vetra in v vseh primerih za vzletno pot leta, se upošteva najmanj 150 % katere koli sporočene komponente hrbtnega vetra, in

| C. | če oprema za natančno merjenje vetra omogoča merjenje točne hitrosti vetra nad točko vzleta in pristanka, lahko komponente vetra nad 50 % določi operator, če pristojnemu organu dokaže, da bližina območja končnega prileta in vzleta (FATO) in izboljšave natančnosti opreme za merjenje vetra zagotavljajo enakovredno raven varnosti; |
| --- | --- |

C.

če oprema za natančno merjenje vetra omogoča merjenje točne hitrosti vetra nad točko vzleta in pristanka, lahko komponente vetra nad 50 % določi operator, če pristojnemu organu dokaže, da bližina območja končnega prileta in vzleta (FATO) in izboljšave natančnosti opreme za merjenje vetra zagotavljajo enakovredno raven varnosti;

| 4. | operativne tehnike in |
| --- | --- |

4.

operativne tehnike in

| 5. | delovanje sistemov, ki neugodno vplivajo na zmogljivost. |
| --- | --- |

5.

delovanje sistemov, ki neugodno vplivajo na zmogljivost.

CAT.POL.H.110   Upoštevanje ovir

| (a) | Za namen zahtev o višini leta nad ovirami se upošteva ovira onkraj območja končnega prileta in vzleta (FATO), na vzletni poti ali poti prekinjenega prileta, če njena bočna oddaljenost od najbližje točke na površini pod načrtovano potjo leta ni manjša od:






  1. | za operacije po pravilih VFR:






  (i) | polovice najmanjše širine, ki je določena v letalskem priročniku helikopterja – oziroma če širina ni določena, 0,75 × D, kjer je D največja dimenzija helikopterja med vrtenjem rotorjev; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Za namen zahtev o višini leta nad ovirami se upošteva ovira onkraj območja končnega prileta in vzleta (FATO), na vzletni poti ali poti prekinjenega prileta, če njena bočna oddaljenost od najbližje točke na površini pod načrtovano potjo leta ni manjša od:

1.

za operacije po pravilih VFR:

(i)

polovice najmanjše širine, ki je določena v letalskem priročniku helikopterja – oziroma če širina ni določena, 0,75 × D, kjer je D največja dimenzija helikopterja med vrtenjem rotorjev;

| (ii) | plus 0,25 × D ali 3 m, kar je več; |
| --- | --- |

(ii)

plus 0,25 × D ali 3 m, kar je več;

| (iii) | plus:






  A. | 0,10 × razdalja DR za dnevne operacije po pravilih VFR ali |
| --- | --- | --- |

(iii)

plus:

A.

0,10 × razdalja DR za dnevne operacije po pravilih VFR ali

| B. | 0,15 × razdalja DR za nočne operacije po pravilih VFR; |
| --- | --- |

B.

0,15 × razdalja DR za nočne operacije po pravilih VFR;

| 2. | za operacije po pravilih IFR:






  (i) | 1,5 × D ali 30 m, kar je več, plus:






  A. | 0,10 × razdalja DR za operacije po pravilih IFR s točnim vodenjem po smeri; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

za operacije po pravilih IFR:

(i)

1,5 × D ali 30 m, kar je več, plus:

A.

0,10 × razdalja DR za operacije po pravilih IFR s točnim vodenjem po smeri;

| B. | 0,15 × razdalja DR za operacije po pravilih IFR s standardnim vodenjem po smeri ali |
| --- | --- |

B.

0,15 × razdalja DR za operacije po pravilih IFR s standardnim vodenjem po smeri ali

| C. | 0,30 × razdalja DR za operacije po pravilih IFR brez vodenja po smeri; |
| --- | --- |

C.

0,30 × razdalja DR za operacije po pravilih IFR brez vodenja po smeri;

| (ii) | pri upoštevanju poti prekinjenega prileta se odstopanja v območja upoštevanja ovir uporabljajo samo po koncu razpoložljive vzletne razdalje; |
| --- | --- |

(ii)

pri upoštevanju poti prekinjenega prileta se odstopanja v območja upoštevanja ovir uporabljajo samo po koncu razpoložljive vzletne razdalje;

| 3. | za operacije, pri katerih se začetni vzlet izvaja vizualno in se na točki prehoda spremenijo v operacije po pravilih IFR/IMC, merila iz pododstavka 1 veljajo do točke prehoda, onkraj točke prehoda pa se uporabljajo merila iz pododstavka 2. Točka prehoda ne more biti pred koncem zahtevane vzletne razdalje (TODRH) za helikopterje, ki izvajajo operacije razreda zmogljivosti 1, ali pred določeno točko po vzletu (DPATO) za helikopterje, ki izvajajo operacije razreda zmogljivosti 2. |
| --- | --- |

3.

za operacije, pri katerih se začetni vzlet izvaja vizualno in se na točki prehoda spremenijo v operacije po pravilih IFR/IMC, merila iz pododstavka 1 veljajo do točke prehoda, onkraj točke prehoda pa se uporabljajo merila iz pododstavka 2. Točka prehoda ne more biti pred koncem zahtevane vzletne razdalje (TODRH) za helikopterje, ki izvajajo operacije razreda zmogljivosti 1, ali pred določeno točko po vzletu (DPATO) za helikopterje, ki izvajajo operacije razreda zmogljivosti 2.

| (b) | Za vzlet, pri katerem se uporablja rezervni postopek ali postopek bočnega prehoda, se za namen zahtev o višini leta nad ovirami upošteva ovira v rezervnem območju ali območju bočnega prehoda, če njena bočna oddaljenost od najbližje točke na površini pod načrtovano potjo leta ni manjša od:






  1. | polovice najmanjše širine, ki je določena v letalskem priročniku helikopterja, ali če širina ni določena, 0,75 × D; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za vzlet, pri katerem se uporablja rezervni postopek ali postopek bočnega prehoda, se za namen zahtev o višini leta nad ovirami upošteva ovira v rezervnem območju ali območju bočnega prehoda, če njena bočna oddaljenost od najbližje točke na površini pod načrtovano potjo leta ni manjša od:

1.

polovice najmanjše širine, ki je določena v letalskem priročniku helikopterja, ali če širina ni določena, 0,75 × D;

| 2. | plus 0,25 x D ali 3 m, kar je več; |
| --- | --- |

2.

plus 0,25 x D ali 3 m, kar je več;

| 3. | plus:






  (i) | za dnevne operacije po pravilih VFR 0,10 × preletena razdalja onkraj območja FATO ali |
| --- | --- | --- |

3.

plus:

(i)

za dnevne operacije po pravilih VFR 0,10 × preletena razdalja onkraj območja FATO ali

| (ii) | za nočne operacije po pravilih VFR 0,15 × preletena razdalja onkraj območja FATO. |
| --- | --- |

(ii)

za nočne operacije po pravilih VFR 0,15 × preletena razdalja onkraj območja FATO.

| (c) | Ovir ni treba upoštevati, če so na razdalji, ki je večja od:






  1. | 7 × polmer rotorja (R) pri dnevnih operacijah, če se zagotovi, da je navigacijsko natančnost mogoče doseči z upoštevanjem ustreznih vizualnih kazalnikov med vzpenjanjem; |
| --- | --- | --- |

(c)

Ovir ni treba upoštevati, če so na razdalji, ki je večja od:

1.

7 × polmer rotorja (R) pri dnevnih operacijah, če se zagotovi, da je navigacijsko natančnost mogoče doseči z upoštevanjem ustreznih vizualnih kazalnikov med vzpenjanjem;

| 2. | 10 × R pri nočnih operacijah, če se zagotovi, da je navigacijsko natančnost mogoče doseči z upoštevanjem ustreznih vizualnih kazalnikov med vzpenjanjem; |
| --- | --- |

2.

10 × R pri nočnih operacijah, če se zagotovi, da je navigacijsko natančnost mogoče doseči z upoštevanjem ustreznih vizualnih kazalnikov med vzpenjanjem;

| 3. | 300 m, če je navigacijsko natančnost mogoče doseči z ustreznimi navigacijskimi sredstvi, ali |
| --- | --- |

3.

300 m, če je navigacijsko natančnost mogoče doseči z ustreznimi navigacijskimi sredstvi, ali

| 4. | 900 m v vseh drugih primerih. |
| --- | --- |

4.

900 m v vseh drugih primerih.

POGLAVJE 2

Razred zmogljivosti 1

CAT.POL.H.200   Splošno

Helikopterji, ki se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1, so certificirani v kategoriji A ali enakovredni kategoriji, kakršno določi agencija.

CAT.POL.H.205   Vzlet

| (a) | Vzletna masa ne presega največje vzletne mase iz letalskega priročnika helikopterja za postopek, ki se bo uporabljal. |
| --- | --- |

(a)

Vzletna masa ne presega največje vzletne mase iz letalskega priročnika helikopterja za postopek, ki se bo uporabljal.

| (b) | Vzletna masa je tolikšna, da:






  1. | je mogoče vzlet in pristanek na območju FATO prekiniti v primeru odpovedi ključnega motorja, ugotovljene na točki odločitve za vzlet (TDP) ali pred njo; |
| --- | --- | --- |

(b)

Vzletna masa je tolikšna, da:

1.

je mogoče vzlet in pristanek na območju FATO prekiniti v primeru odpovedi ključnega motorja, ugotovljene na točki odločitve za vzlet (TDP) ali pred njo;

| 2. | zahtevana razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODRH) ne presega razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet (RTODAH) in |
| --- | --- |

2.

zahtevana razdalja za zaustavljeni vzlet (RTODRH) ne presega razpoložljive razdalje za zaustavljeni vzlet (RTODAH) in

| 3. | zahtevana vzletna razdalja (TODRH) ne presega razpoložljive vzletne razdalje (TODAH); |
| --- | --- |

3.

zahtevana vzletna razdalja (TODRH) ne presega razpoložljive vzletne razdalje (TODAH);

| 4. | ne glede na pododstavek (b)(3) lahko zahtevana vzletna razdalja (TODRH) presega razpoložljivo vzletno razdaljo (TODAH), če helikopter, pri katerem se odpoved ključnega motorja ugotovi na točki odločitve za vzlet (TDP), vzlet nadaljuje in do konca zahtevane vzletne razdalje (TODRH) leti nad vsemi ovirami na navpični razdalji najmanj 10,7 m (35 ft). |
| --- | --- |

4.

ne glede na pododstavek (b)(3) lahko zahtevana vzletna razdalja (TODRH) presega razpoložljivo vzletno razdaljo (TODAH), če helikopter, pri katerem se odpoved ključnega motorja ugotovi na točki odločitve za vzlet (TDP), vzlet nadaljuje in do konca zahtevane vzletne razdalje (TODRH) leti nad vsemi ovirami na navpični razdalji najmanj 10,7 m (35 ft).

| (c) | Pri dokazovanju skladnosti z odstavkoma (a) in (b) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na odhodnem letališču ali območju delovanja. |
| --- | --- |

(c)

Pri dokazovanju skladnosti z odstavkoma (a) in (b) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na odhodnem letališču ali območju delovanja.

| (d) | Del vzleta do vključno točke TDP se izvede v vidnem dosegu površine, da je mogoče opraviti zaustavljeni vzlet. |
| --- | --- |

(d)

Del vzleta do vključno točke TDP se izvede v vidnem dosegu površine, da je mogoče opraviti zaustavljeni vzlet.

| (e) | Za vzlet po rezervnem postopku ali postopku z bočnim prehodom pri odpovedi ključnega motorja, ugotovljeni na točki TDP ali pred njo, je treba nad vsemi ovirami na rezervnem območju ali območju bočnega prehoda leteti na zadostni višini. |
| --- | --- |

(e)

Za vzlet po rezervnem postopku ali postopku z bočnim prehodom pri odpovedi ključnega motorja, ugotovljeni na točki TDP ali pred njo, je treba nad vsemi ovirami na rezervnem območju ali območju bočnega prehoda leteti na zadostni višini.

CAT.POL.H.210   Vzletna pot leta

| (a) | Od konca zahtevane vzletne razdalje (TODRH) pri odpovedi ključnega motorja, ki se ugotovi na točki odločitve za vzlet (TDP):






  1. | je vzletna masa tolikšna, da je vzletna pot na poti vzpenjanja prosta vseh ovir v navpični razdalji najmanj 10,7 m (35 ft) pri operacijah po pravilih VFR in najmanj 10,7 m (35 ft) + 0,01 × razdalja DR pri operacijah po pravilih IFR. Upoštevati je treba samo ovire iz CAT.POL.H.110; |
| --- | --- | --- |

(a)

Od konca zahtevane vzletne razdalje (TODRH) pri odpovedi ključnega motorja, ki se ugotovi na točki odločitve za vzlet (TDP):

1.

je vzletna masa tolikšna, da je vzletna pot na poti vzpenjanja prosta vseh ovir v navpični razdalji najmanj 10,7 m (35 ft) pri operacijah po pravilih VFR in najmanj 10,7 m (35 ft) + 0,01 × razdalja DR pri operacijah po pravilih IFR. Upoštevati je treba samo ovire iz CAT.POL.H.110;

| 2. | pri spremembi smeri za več kot 15° se ustrezno upošteva učinek kota nagiba na zmožnost izpolnitve zahtev o letu nad ovirami. Ta zavoj se ne začne, dokler ni dosežena višina 61 m (200 ft) nad vzletno površino, razen če to ni dovoljeno kot del odobrenega postopka v letalskem priročniku helikopterja. |
| --- | --- |

2.

pri spremembi smeri za več kot 15° se ustrezno upošteva učinek kota nagiba na zmožnost izpolnitve zahtev o letu nad ovirami. Ta zavoj se ne začne, dokler ni dosežena višina 61 m (200 ft) nad vzletno površino, razen če to ni dovoljeno kot del odobrenega postopka v letalskem priročniku helikopterja.

| (b) | Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (a) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na odhodnem letališču ali območju delovanja. |
| --- | --- |

(b)

Pri dokazovanju skladnosti z odstavkom (a) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na odhodnem letališču ali območju delovanja.

CAT.POL.H.215   Na zračni poti – nedelujoči ključni motor

| (a) | Masa helikopterja in pot leta na vseh točkah vzdolž zračne poti z nedelujočim ključnim motorjem in v pričakovanih meteoroloških razmerah leta omogočajo skladnost s pododstavki 1, 2 ali 3:






  1. | če se načrtuje, da bo let kadar koli potekal zunaj vidnega dosega površine, masa helikopterja dopušča hitrost vzpenjanja najmanj 50 ft/minuto z nedelujočim ključnim motorjem na višini najmanj 300 m (1 000 ft) ali 600 m (2 000 ft) na območjih z goratim terenom, nad celotnim terenom in ovirami vzdolž zračne poti v širini 9,3 km (5 NM) na vsaki strani načrtovane rute letenja; |
| --- | --- | --- |

(a)

Masa helikopterja in pot leta na vseh točkah vzdolž zračne poti z nedelujočim ključnim motorjem in v pričakovanih meteoroloških razmerah leta omogočajo skladnost s pododstavki 1, 2 ali 3:

1.

če se načrtuje, da bo let kadar koli potekal zunaj vidnega dosega površine, masa helikopterja dopušča hitrost vzpenjanja najmanj 50 ft/minuto z nedelujočim ključnim motorjem na višini najmanj 300 m (1 000 ft) ali 600 m (2 000 ft) na območjih z goratim terenom, nad celotnim terenom in ovirami vzdolž zračne poti v širini 9,3 km (5 NM) na vsaki strani načrtovane rute letenja;

| 2. | če se načrtuje, da bo let potekal zunaj vidnega dosega površine, pot leta omogoča, da helikopter nadaljuje let s potovalne višine na višino 300 m (1 000 ft) nad območjem, na katerem je mogoč pristanek v skladu s CAT.POL.H.220. Na poti leta ni ovir na navpični razdalji najmanj 300 m (1 000 ft) ali 600 m (2 000 ft) na območjih z goratim terenom vzdolž zračne poti v širini 9,3 km (5 NM) na vsaki strani načrtovane rute letenja. Med potovalnim letom se lahko uporabijo tehnike spusta; |
| --- | --- |

2.

če se načrtuje, da bo let potekal zunaj vidnega dosega površine, pot leta omogoča, da helikopter nadaljuje let s potovalne višine na višino 300 m (1 000 ft) nad območjem, na katerem je mogoč pristanek v skladu s CAT.POL.H.220. Na poti leta ni ovir na navpični razdalji najmanj 300 m (1 000 ft) ali 600 m (2 000 ft) na območjih z goratim terenom vzdolž zračne poti v širini 9,3 km (5 NM) na vsaki strani načrtovane rute letenja. Med potovalnim letom se lahko uporabijo tehnike spusta;

| 3. | če se načrtuje, da bo let potekal v pogojih VMC in v vidnem dosegu površine, pot leta omogoča, da helikopter nadaljuje let s potovalne višine na višino 300 m (1 000 ft) nad območjem, na katerem je mogoč pristanek v skladu s CAT.POL.H.220, vendar v nobenem trenutku pod ustrezno najmanjšo višino leta; upoštevati je treba ovire v širini 900 m na vsaki strani zračne poti. |
| --- | --- |

3.

če se načrtuje, da bo let potekal v pogojih VMC in v vidnem dosegu površine, pot leta omogoča, da helikopter nadaljuje let s potovalne višine na višino 300 m (1 000 ft) nad območjem, na katerem je mogoč pristanek v skladu s CAT.POL.H.220, vendar v nobenem trenutku pod ustrezno najmanjšo višino leta; upoštevati je treba ovire v širini 900 m na vsaki strani zračne poti.

| (b) | Pri dokazovanju skladnosti s pododstavkom (a)(2) ali (a)(3) se:






  1. | odpoved ključnega motorja predpostavlja na najbolj kritični točki vzdolž zračne poti; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pri dokazovanju skladnosti s pododstavkom (a)(2) ali (a)(3) se:

1.

odpoved ključnega motorja predpostavlja na najbolj kritični točki vzdolž zračne poti;

| 2. | upoštevajo učinki vetra na pot leta; |
| --- | --- |

2.

upoštevajo učinki vetra na pot leta;

| 3. | izpuščanje goriva v zraku načrtuje samo v obsegu, ki je v skladu z zahtevo, da je treba letališče ali območje delovanja ob uporabi varnostnega postopka doseči z zahtevano rezervo goriva, in |
| --- | --- |

3.

izpuščanje goriva v zraku načrtuje samo v obsegu, ki je v skladu z zahtevo, da je treba letališče ali območje delovanja ob uporabi varnostnega postopka doseči z zahtevano rezervo goriva, in

| 4. | izpuščanje goriva v zraku ne načrtuje manj kot 1 000 ft nad terenom. |
| --- | --- |

4.

izpuščanje goriva v zraku ne načrtuje manj kot 1 000 ft nad terenom.

| (c) | Širine iz pododstavkov (a)(1) in (a)(2) se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijske natančnosti ni mogoče dosegati 95 % celotnega trajanja leta. |
| --- | --- |

(c)

Širine iz pododstavkov (a)(1) in (a)(2) se povečajo na 18,5 km (10 NM), če navigacijske natančnosti ni mogoče dosegati 95 % celotnega trajanja leta.

CAT.POL.H.220   Pristanek

| (a) | Pristajalna masa helikopterja ob predvidenem času pristanka ne presega največje mase, določene v letalskem priročniku helikopterja za postopek, ki se bo uporabljal. |
| --- | --- |

(a)

Pristajalna masa helikopterja ob predvidenem času pristanka ne presega največje mase, določene v letalskem priročniku helikopterja za postopek, ki se bo uporabljal.

| (b) | V primeru odpovedi ključnega motorja, ki se ugotovi na točki odločitve za pristanek (LDP) ali pred njo, je mogoče pristati in se ustaviti znotraj območja FATO ali izvesti zaustavljeni pristanek in leteti nad vsemi ovirami pod potjo leta na navpični razdalji najmanj 10,7 m (35 ft). Upoštevati je treba samo ovire iz CAT.POL.H.110. |
| --- | --- |

(b)

V primeru odpovedi ključnega motorja, ki se ugotovi na točki odločitve za pristanek (LDP) ali pred njo, je mogoče pristati in se ustaviti znotraj območja FATO ali izvesti zaustavljeni pristanek in leteti nad vsemi ovirami pod potjo leta na navpični razdalji najmanj 10,7 m (35 ft). Upoštevati je treba samo ovire iz CAT.POL.H.110.

| (c) | V primeru odpovedi ključnega motorja, ugotovljene na točki LDP ali po njej, je mogoče:






  1. | leteti nad vsemi ovirami na poti prileta ter |
| --- | --- | --- |

(c)

V primeru odpovedi ključnega motorja, ugotovljene na točki LDP ali po njej, je mogoče:

1.

leteti nad vsemi ovirami na poti prileta ter

| 2. | pristati in se ustaviti znotraj območja FATO. |
| --- | --- |

2.

pristati in se ustaviti znotraj območja FATO.

| (d) | Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) za predvideni čas pristanka na namembnem letališču ali območju delovanja ali katerem koli nadomestnem letališču, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(d)

Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) za predvideni čas pristanka na namembnem letališču ali območju delovanja ali katerem koli nadomestnem letališču, če je to potrebno.

| (e) | Del pristanka, ki poteka od točke LDP do dotika s tlemi, se izvede v vidnem dosegu površine. |
| --- | --- |

(e)

Del pristanka, ki poteka od točke LDP do dotika s tlemi, se izvede v vidnem dosegu površine.

CAT.POL.H.225   Helikopterske operacije do območja javnega interesa/z njega

| (a) | Operacije do območja javnega interesa/z njega se lahko izvajajo kot operacije razreda zmogljivosti 2 in so izvzete iz zahtev v CAT.POL.H.310(b) ali CAT.POL.H.325(b), če so izpolnjene vse naslednje zahteve:






  1. | območje javnega interesa se je uporabljalo pred 1. julijem 2002; |
| --- | --- | --- |

(a)

Operacije do območja javnega interesa/z njega se lahko izvajajo kot operacije razreda zmogljivosti 2 in so izvzete iz zahtev v CAT.POL.H.310(b) ali CAT.POL.H.325(b), če so izpolnjene vse naslednje zahteve:

1.

območje javnega interesa se je uporabljalo pred 1. julijem 2002;

| 2. | velikost območja javnega interesa ali ovire na njem helikopterju ne dopuščajo izpolnjevanja zahtev za operacije razreda zmogljivosti 1; |
| --- | --- |

2.

velikost območja javnega interesa ali ovire na njem helikopterju ne dopuščajo izpolnjevanja zahtev za operacije razreda zmogljivosti 1;

| 3. | operacija se izvaja s helikopterjem z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) šest ali manj; |
| --- | --- |

3.

operacija se izvaja s helikopterjem z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) šest ali manj;

| 4. | operator je v skladu s CAT.POL.H.305(b)(2) in (b)(3); |
| --- | --- |

4.

operator je v skladu s CAT.POL.H.305(b)(2) in (b)(3);

| 5. | masa helikopterja ne presega največje mase iz letalskega priročnika helikopterja za 8-odstotni gradient vzpenjanja v brezvetrju pri ustrezni varni vzletni hitrosti (VTOSS), z nedelujočim ključnim motorjem in drugimi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo, in |
| --- | --- |

5.

masa helikopterja ne presega največje mase iz letalskega priročnika helikopterja za 8-odstotni gradient vzpenjanja v brezvetrju pri ustrezni varni vzletni hitrosti (VTOSS), z nedelujočim ključnim motorjem in drugimi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo, in

| 6. | operator je pridobil predhodno odobritev za operacijo od pristojnega organa. Preden se take operacije izvajajo v drugi državi članici, operator pridobi potrditev od pristojnega organa te države. |
| --- | --- |

6.

operator je pridobil predhodno odobritev za operacijo od pristojnega organa. Preden se take operacije izvajajo v drugi državi članici, operator pridobi potrditev od pristojnega organa te države.

| (b) | V operativnem priročniku se določijo postopki za posebno območje, da se čim bolj skrajša čas ogroženosti oseb na helikopterju in na površini v primeru odpovedi motorja med vzletom in pristankom na območju javnega interesa. |
| --- | --- |

(b)

V operativnem priročniku se določijo postopki za posebno območje, da se čim bolj skrajša čas ogroženosti oseb na helikopterju in na površini v primeru odpovedi motorja med vzletom in pristankom na območju javnega interesa.

| (c) | Operativni priročnik za vsako območje javnega interesa vsebuje graf ali z opombami označeno fotografijo, ki prikazujeta glavne vidike, dimenzije, neskladnost z zahtevami razreda zmogljivosti 1, največje nevarnosti in načrt ravnanja v primeru incidenta. |
| --- | --- |

(c)

Operativni priročnik za vsako območje javnega interesa vsebuje graf ali z opombami označeno fotografijo, ki prikazujeta glavne vidike, dimenzije, neskladnost z zahtevami razreda zmogljivosti 1, največje nevarnosti in načrt ravnanja v primeru incidenta.

POGLAVJE 3

Razred zmogljivosti 2

CAT.POL.H.300   Splošno

Helikopterji, ki se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 2, so certificirani v kategoriji A ali enakovredni kategoriji, kakršno določi agencija.

CAT.POL.H.305   Operacije brez zagotovljenih zmogljivosti za varen pristanek v sili

| (a) | Operacije brez zagotovljenih zmogljivosti za varen pristanek v sili med fazo vzeta in pristajanja se izvajajo samo, če je pristojni organ izdal odobritev operatorju. |
| --- | --- |

(a)

Operacije brez zagotovljenih zmogljivosti za varen pristanek v sili med fazo vzeta in pristajanja se izvajajo samo, če je pristojni organ izdal odobritev operatorju.

| (b) | Operator za pridobitev in ohranitev take odobritve:






  1. | izvede oceno tveganja ter v njej navede:






  (i) | tip helikopterja in |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Operator za pridobitev in ohranitev take odobritve:

1.

izvede oceno tveganja ter v njej navede:

(i)

tip helikopterja in

| (ii) | vrsto operacij; |
| --- | --- |

(ii)

vrsto operacij;

| 2. | uresniči naslednji sklop pogojev:






  (i) | pridobi in vzdržuje standard za spremembe helikopterja/motorja, ki ga določi proizvajalec; |
| --- | --- | --- |

2.

uresniči naslednji sklop pogojev:

(i)

pridobi in vzdržuje standard za spremembe helikopterja/motorja, ki ga določi proizvajalec;

| (ii) | izvaja preventivne vzdrževalne ukrepe, ki jih priporoča proizvajalec helikopterja ali motorja; |
| --- | --- |

(ii)

izvaja preventivne vzdrževalne ukrepe, ki jih priporoča proizvajalec helikopterja ali motorja;

| (iii) | vključi postopke vzleta in pristanka v operativni priročnik, če še niso vključeni v letalski priročnik helikopterja; |
| --- | --- |

(iii)

vključi postopke vzleta in pristanka v operativni priročnik, če še niso vključeni v letalski priročnik helikopterja;

| (iv) | določi usposabljanje za letalsko posadko in |
| --- | --- |

(iv)

določi usposabljanje za letalsko posadko in

| (v) | zagotovi sistem za obveščanje proizvajalca o izgubi moči, zaustavitvah motorja in okvarah motorja |
| --- | --- |

(v)

zagotovi sistem za obveščanje proizvajalca o izgubi moči, zaustavitvah motorja in okvarah motorja

ter

| 3. | izvaja sistem spremljanja uporabe (UMS). |
| --- | --- |

3.

izvaja sistem spremljanja uporabe (UMS).

CAT.POL.H.310   Vzlet

| (a) | Vzletna masa ne presega največje mase, navedene za hitrost vzpenjanja 150 ft/min na višini 300 m (1 000 ft) nad nivojem letališča ali območja delovanja, z nedelujočim ključnim motorjem in drugimi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo. |
| --- | --- |

(a)

Vzletna masa ne presega največje mase, navedene za hitrost vzpenjanja 150 ft/min na višini 300 m (1 000 ft) nad nivojem letališča ali območja delovanja, z nedelujočim ključnim motorjem in drugimi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo.

| (b) | Pri drugih operacijah, ki niso določene v CAT.POL.H.305, se izvede takšen vzlet, da je varen pristanek v sili mogoč do točke, na kateri se lahko let varno nadaljuje. |
| --- | --- |

(b)

Pri drugih operacijah, ki niso določene v CAT.POL.H.305, se izvede takšen vzlet, da je varen pristanek v sili mogoč do točke, na kateri se lahko let varno nadaljuje.

| (c) | Pri operacijah v skladu s CAT.POL.H.305 poleg zahtev iz odstavka (a):






  1. | vzletna masa ne presega največje vzletne mase, določene v letalskem priročniku helikopterja za lebdenje z vsemi delujočimi motorji brez učinka tal (AEO OGE) v brezvetrju in vsemi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Pri operacijah v skladu s CAT.POL.H.305 poleg zahtev iz odstavka (a):

1.

vzletna masa ne presega največje vzletne mase, določene v letalskem priročniku helikopterja za lebdenje z vsemi delujočimi motorji brez učinka tal (AEO OGE) v brezvetrju in vsemi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo, ali

| 2. | se pri operacijah s heliportov na vodnih ploščadih s:






  (i) | helikopterjem z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 ali |
| --- | --- | --- |

2.

se pri operacijah s heliportov na vodnih ploščadih s:

(i)

helikopterjem z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 ali

| (ii) | katerim koli helikopterjem, ki izvaja operacije s heliporta na vodni ploščadi v neprijaznem okolju, |
| --- | --- |

(ii)

katerim koli helikopterjem, ki izvaja operacije s heliporta na vodni ploščadi v neprijaznem okolju,

pri vzletni masi upoštevajo: postopek, zgrešitev roba ploščadi in spust, ki ustrezajo višini ploščadi – z enim ali več nedelujočimi motorji in drugimi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo.

| (d) | Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na odhodni točki. |
| --- | --- |

(d)

Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na odhodni točki.

| (e) | Del vzleta, ki poteka pred izpolnitvijo zahteve iz CAT.POL.H.315, se izvede v vidnem dosegu površine. |
| --- | --- |

(e)

Del vzleta, ki poteka pred izpolnitvijo zahteve iz CAT.POL.H.315, se izvede v vidnem dosegu površine.

CAT.POL.H.315   Vzletna pot leta

Po določeni točki po vzletu (DPATO) ali – kot druga možnost – najpozneje 200 ft nad vzletno površino z nedelujočim ključnim motorjem so izpolnjene zahteve iz CAT.POL.H.210(a)(1), (a)(2) in (b).

CAT.POL.H.320   Na zračni poti – nedelujoči ključni motor

Izpolnjena je zahteva iz CAT.POL.H.215.

CAT.POL.H.325   Pristanek

| (a) | Pristajalna masa ob predvidenem času pristanka ne presega največje mase, določene za hitrost vzpenjanja 150 ft/min na višini 300 m (1 000 ft) nad nivojem letališča ali območja delovanja z nedelujočim ključnim motorjem in drugimi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo. |
| --- | --- |

(a)

Pristajalna masa ob predvidenem času pristanka ne presega največje mase, določene za hitrost vzpenjanja 150 ft/min na višini 300 m (1 000 ft) nad nivojem letališča ali območja delovanja z nedelujočim ključnim motorjem in drugimi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo.

| (b) | Če ključni motor na kateri koli točki priletne poti odpove:






  1. | se lahko izvede zaustavljeni pristanek v skladu z zahtevo iz CAT.POL.H.315 ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Če ključni motor na kateri koli točki priletne poti odpove:

1.

se lahko izvede zaustavljeni pristanek v skladu z zahtevo iz CAT.POL.H.315 ali

| 2. | pri operacijah, ki niso določene v CAT.POL.H.305, lahko helikopter izvede varen pristanek v sili. |
| --- | --- |

2.

pri operacijah, ki niso določene v CAT.POL.H.305, lahko helikopter izvede varen pristanek v sili.

| (c) | Pri operacijah v skladu s CAT.POL.H.305 poleg zahtev iz odstavka (a):






  1. | pristajalna masa ne presega največje mase, določene v letalskem priročniku helikopterja za lebdenje z vsemi delujočimi motorji brez učinka tal (AEO OGE) v brezvetrju in z vsemi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Pri operacijah v skladu s CAT.POL.H.305 poleg zahtev iz odstavka (a):

1.

pristajalna masa ne presega največje mase, določene v letalskem priročniku helikopterja za lebdenje z vsemi delujočimi motorji brez učinka tal (AEO OGE) v brezvetrju in z vsemi motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo, ali

| 2. | se pri operacijah do heliportov na vodnih ploščadih:






  (i) | s helikopterjem z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 ali |
| --- | --- | --- |

2.

se pri operacijah do heliportov na vodnih ploščadih:

(i)

s helikopterjem z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 ali

| (ii) | katerim koli helikopterjem, ki se uporablja do heliporta na vodni ploščadi v neprijaznem okolju, |
| --- | --- |

(ii)

katerim koli helikopterjem, ki se uporablja do heliporta na vodni ploščadi v neprijaznem okolju,

pri pristajalni masi upoštevata postopek in spust, ki ustrezata višini ploščadi, z enim nedelujočim motorjem in drugim motorjem ali motorji, ki delujejo z ustrezno imensko močjo.

| (d) | Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na namembnem letališču ali katerih koli drugih nadomestnih letališčih, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(d)

Pri dokazovanju skladnosti z odstavki (a) do (c) se upoštevajo ustrezni parametri iz CAT.POL.H.105(c) na namembnem letališču ali katerih koli drugih nadomestnih letališčih, če je to potrebno.

| (e) | Del pristanka, po katerem zahteve iz pododstavka (b)(1) ni mogoče izpolniti, se izvede v vidnem dosegu površine. |
| --- | --- |

(e)

Del pristanka, po katerem zahteve iz pododstavka (b)(1) ni mogoče izpolniti, se izvede v vidnem dosegu površine.

POGLAVJE 4

Razred zmogljivosti 3

CAT.POL.H.400   Splošno

| (a) | Helikopterji, ki se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 3, so certificirani v kategoriji A ali enakovredni kategoriji, kakršno določi agencija, ali v kategoriji B. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji, ki se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 3, so certificirani v kategoriji A ali enakovredni kategoriji, kakršno določi agencija, ali v kategoriji B.

| (b) | Operacije se izvajajo samo v neneprijaznem okolju, razen:






  1. | operacij v skladu s CAT.POL.H.420 ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Operacije se izvajajo samo v neneprijaznem okolju, razen:

1.

operacij v skladu s CAT.POL.H.420 ali

| 2. | operacij v skladu z odstavkom (c) v zvezi s fazami vzleta in pristanka. |
| --- | --- |

2.

operacij v skladu z odstavkom (c) v zvezi s fazami vzleta in pristanka.

| (c) | Če je operator odobren v skladu s CAT.POL.H.305, se lahko operacije izvajajo na poti do tistih letališč ali območij delovanja ali s takih letališč ali območij, ki so zunaj neprijaznega gosto naseljenega območja in nimajo zagotovljene zmogljivosti za varen pristanek v sili:






  1. | med vzletom, preden helikopter doseže Vy (hitrost za najboljšo hitrost vzpenjanja) ali 200 ft nad vzletno površino ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Če je operator odobren v skladu s CAT.POL.H.305, se lahko operacije izvajajo na poti do tistih letališč ali območij delovanja ali s takih letališč ali območij, ki so zunaj neprijaznega gosto naseljenega območja in nimajo zagotovljene zmogljivosti za varen pristanek v sili:

1.

med vzletom, preden helikopter doseže Vy (hitrost za najboljšo hitrost vzpenjanja) ali 200 ft nad vzletno površino ali

| 2. | med pristankom manj kot 200 ft nad pristajalno površino. |
| --- | --- |

2.

med pristankom manj kot 200 ft nad pristajalno površino.

| (d) | Operacije se ne izvajajo:






  1. | zunaj vidnega dosega tal; |
| --- | --- | --- |

(d)

Operacije se ne izvajajo:

1.

zunaj vidnega dosega tal;

| 2. | ponoči; |
| --- | --- |

2.

ponoči;

| 3. | kadar je baza oblakov nižja od 600 ft ali |
| --- | --- |

3.

kadar je baza oblakov nižja od 600 ft ali

| 4. | pri vidljivosti, slabši od 800 m. |
| --- | --- |

4.

pri vidljivosti, slabši od 800 m.

CAT.POL.H.405   Vzlet

| (a) | Vzletna masa je manjša od spodnjih mas:






  1. | največja potrjena vzletna masa (MCTOM) ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Vzletna masa je manjša od spodnjih mas:

1.

največja potrjena vzletna masa (MCTOM) ali

| 2. | največja vzletna masa, navedena za lebdenje v talnem učinku z vsemi motorji, delujočimi pri vzletni moči, ali če so razmere take, da lebdenja pri talnem učinku verjetno ne bo mogoče vzpostaviti, vzletna masa, navedena za lebdenje brez talnega učinka z vsemi motorji, delujočimi z vzletno močjo. |
| --- | --- |

2.

največja vzletna masa, navedena za lebdenje v talnem učinku z vsemi motorji, delujočimi pri vzletni moči, ali če so razmere take, da lebdenja pri talnem učinku verjetno ne bo mogoče vzpostaviti, vzletna masa, navedena za lebdenje brez talnega učinka z vsemi motorji, delujočimi z vzletno močjo.

| (b) | V primeru odpovedi motorja helikopter lahko izvede varen pristanek v sili, razen kot je določeno v CAT.POL.H.400(b). |
| --- | --- |

(b)

V primeru odpovedi motorja helikopter lahko izvede varen pristanek v sili, razen kot je določeno v CAT.POL.H.400(b).

CAT.POL.H.410   Na zračni poti

| (a) | Helikopter lahko z vsemi motorji, delujočimi v razmerah največje stalne moči, let nadaljuje po načrtovani zračni poti ali do načrtovane preusmeritve, ne da bi pri tem kadar koli letel pod ustrezno najmanjšo višino letenja. |
| --- | --- |

(a)

Helikopter lahko z vsemi motorji, delujočimi v razmerah največje stalne moči, let nadaljuje po načrtovani zračni poti ali do načrtovane preusmeritve, ne da bi pri tem kadar koli letel pod ustrezno najmanjšo višino letenja.

| (b) | Helikopter lahko v primeru odpovedi motorja izvede varen pristanek v sili, razen kot je določeno v CAT.POL.H.420. |
| --- | --- |

(b)

Helikopter lahko v primeru odpovedi motorja izvede varen pristanek v sili, razen kot je določeno v CAT.POL.H.420.

CAT.POL.H.415   Pristanek

| (a) | Pristajalna masa helikopterja ob predvidenem času pristanka je manjša od spodnjih mas:






  1. | največja certificirana pristajalna masa ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Pristajalna masa helikopterja ob predvidenem času pristanka je manjša od spodnjih mas:

1.

največja certificirana pristajalna masa ali

| 2. | največja pristajalna masa, navedena za lebdenje v talnem učinku, z vsemi motorji, delujočimi pri vzletni moči, ali če so razmere take, da lebdenja v talnem učinku verjetno ne bo mogoče vzpostaviti, pristajalna masa za lebdenje brez talnega učinka z vsemi motorji, delujočimi z vzletno močjo. |
| --- | --- |

2.

največja pristajalna masa, navedena za lebdenje v talnem učinku, z vsemi motorji, delujočimi pri vzletni moči, ali če so razmere take, da lebdenja v talnem učinku verjetno ne bo mogoče vzpostaviti, pristajalna masa za lebdenje brez talnega učinka z vsemi motorji, delujočimi z vzletno močjo.

| (b) | Helikopter lahko v primeru odpovedi motorja izvede varen pristanek v sili, razen kot je določeno v CAT.POL.H.400(b). |
| --- | --- |

(b)

Helikopter lahko v primeru odpovedi motorja izvede varen pristanek v sili, razen kot je določeno v CAT.POL.H.400(b).

CAT.POL.H.420   Helikopterske operacije nad neprijaznim okoljem zunaj gosto naseljenega območja

| (a) | Operacije nad neprijaznim okoljem zunaj gosto naseljenega območja brez zmogljivosti za varen pristanek v sili s turbinskimi helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) šest ali manj se izvajajo le, če ima operator odobritev pristojnega organa, izdano na podlagi ocene varnostnih tveganj, ki jo je izvršil operator. Preden se take operacije izvajajo v drugi državi članici, operator pridobi potrditev od pristojnega organa v navedeni državi. |
| --- | --- |

(a)

Operacije nad neprijaznim okoljem zunaj gosto naseljenega območja brez zmogljivosti za varen pristanek v sili s turbinskimi helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) šest ali manj se izvajajo le, če ima operator odobritev pristojnega organa, izdano na podlagi ocene varnostnih tveganj, ki jo je izvršil operator. Preden se take operacije izvajajo v drugi državi članici, operator pridobi potrditev od pristojnega organa v navedeni državi.

| (b) | Operator za pridobitev in ohranitev take odobritve:






  1. | izvaja te operacije le na tistih območjih in pod tistimi pogoji, ki so določeni v odobritvi; |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator za pridobitev in ohranitev take odobritve:

1.

izvaja te operacije le na tistih območjih in pod tistimi pogoji, ki so določeni v odobritvi;

| 2. | ne izvaja teh operacij na podlagi odobritve HNMP; |
| --- | --- |

2.

ne izvaja teh operacij na podlagi odobritve HNMP;

| 3. | utemelji, da omejitve helikopterja ali drugi upravičeni premisleki onemogočajo uporabo ustreznih meril zmogljivosti, in |
| --- | --- |

3.

utemelji, da omejitve helikopterja ali drugi upravičeni premisleki onemogočajo uporabo ustreznih meril zmogljivosti, in

| 4. | so odobreni v skladu s CAT.POL.H.305(b). |
| --- | --- |

4.

so odobreni v skladu s CAT.POL.H.305(b).

| (c) | Ne glede na CAT.IDE.H.240 se take operacije lahko izvajajo brez dodatne kisikove opreme, če višina kabine ne preseže 10 000 ft za več kot 30 minut in nikoli ne preseže 13 000 ft tlačne višine. |
| --- | --- |

(c)

Ne glede na CAT.IDE.H.240 se take operacije lahko izvajajo brez dodatne kisikove opreme, če višina kabine ne preseže 10 000 ft za več kot 30 minut in nikoli ne preseže 13 000 ft tlačne višine.

ODDELEK 3

Masa in ravnotežje

POGLAVJE 1

Zrakoplovi na motorni pogon

CAT.POL.MAB.100   Masa in ravnotežje, obremenitev

| (a) | V kateri koli fazi operacije so obremenitev, masa in masno središče zrakoplova v skladu z omejitvami iz letalskega priročnika zrakoplova ali iz operativnega priročnika, če je strožji. |
| --- | --- |

(a)

V kateri koli fazi operacije so obremenitev, masa in masno središče zrakoplova v skladu z omejitvami iz letalskega priročnika zrakoplova ali iz operativnega priročnika, če je strožji.

| (b) | Operator določi maso in masno središče vsakega zrakoplova z dejanskim tehtanjem pred začetkom njegove uporabe in nato vsaka štiri leta, če se uporabljajo individualne mase zrakoplovov, in vsakih devet let, če se uporabljajo mase flot. Upoštevajo in ustrezno dokumentirajo se skupni učinki predelav in popravil na maso in ravnotežje. Zrakoplovi se znova stehtajo, če učinek predelav na maso in ravnotežje ni točno znan. |
| --- | --- |

(b)

Operator določi maso in masno središče vsakega zrakoplova z dejanskim tehtanjem pred začetkom njegove uporabe in nato vsaka štiri leta, če se uporabljajo individualne mase zrakoplovov, in vsakih devet let, če se uporabljajo mase flot. Upoštevajo in ustrezno dokumentirajo se skupni učinki predelav in popravil na maso in ravnotežje. Zrakoplovi se znova stehtajo, če učinek predelav na maso in ravnotežje ni točno znan.

| (c) | Tehtanje izvede proizvajalec zrakoplova ali potrjena organizacija za vzdrževanje. |
| --- | --- |

(c)

Tehtanje izvede proizvajalec zrakoplova ali potrjena organizacija za vzdrževanje.

| (d) | Operator s tehtanjem ali na podlagi standardnih mas določi maso vseh operativnih delov in članov posadke, vključeno v suho operativno maso zrakoplova. Določi se vpliv njihovega položaja na masno središče zrakoplova. |
| --- | --- |

(d)

Operator s tehtanjem ali na podlagi standardnih mas določi maso vseh operativnih delov in članov posadke, vključeno v suho operativno maso zrakoplova. Določi se vpliv njihovega položaja na masno središče zrakoplova.

| (e) | Operator določi maso prometnega tovora, vključno z balastom, z dejanskim tehtanjem ali v skladu s standardnimi masami potnikov in prtljage. |
| --- | --- |

(e)

Operator določi maso prometnega tovora, vključno z balastom, z dejanskim tehtanjem ali v skladu s standardnimi masami potnikov in prtljage.

| (f) | Operator lahko poleg standardnih mas za potnike in prijavljeno prtljago uporabi tudi standardne mase za druge natovorjene predmete, če pristojnemu organu dokaže, da imajo ti predmeti enako maso ali da je njihova masa v okviru določenih dovoljenih odstopanj. |
| --- | --- |

(f)

Operator lahko poleg standardnih mas za potnike in prijavljeno prtljago uporabi tudi standardne mase za druge natovorjene predmete, če pristojnemu organu dokaže, da imajo ti predmeti enako maso ali da je njihova masa v okviru določenih dovoljenih odstopanj.

| (g) | Operator določi maso napolnjenega goriva na podlagi dejanske gostote, če ta ni znana, pa na podlagi gostote, ki se izračuna po postopku iz operativnega priročnika. |
| --- | --- |

(g)

Operator določi maso napolnjenega goriva na podlagi dejanske gostote, če ta ni znana, pa na podlagi gostote, ki se izračuna po postopku iz operativnega priročnika.

| (h) | Operator zagotovi, da natovarjanje:






  1. | njegovih zrakoplovov poteka pod nadzorom usposobljenega osebja in |
| --- | --- | --- |

(h)

Operator zagotovi, da natovarjanje:

1.

njegovih zrakoplovov poteka pod nadzorom usposobljenega osebja in

| 2. | prometnega tovora poteka v skladu s podatki, uporabljenimi pri izračunu mase in ravnotežja zrakoplova. |
| --- | --- |

2.

prometnega tovora poteka v skladu s podatki, uporabljenimi pri izračunu mase in ravnotežja zrakoplova.

| (i) | Operator upošteva dodatne konstrukcijske omejitve, kot so omejitve glede trdnosti tal, največja obremenitev na tekoči meter, največja masa na prostor za tovor in omejitve največjega števila sedežev. Poleg tega za helikopterje upošteva spreminjanje obremenitve med letom. |
| --- | --- |

(i)

Operator upošteva dodatne konstrukcijske omejitve, kot so omejitve glede trdnosti tal, največja obremenitev na tekoči meter, največja masa na prostor za tovor in omejitve največjega števila sedežev. Poleg tega za helikopterje upošteva spreminjanje obremenitve med letom.

| (j) | Operator v operativnem priročniku navede načela in postopke, ki se nanašajo na nakladanje ter sistem mase in ravnotežja, ki izpolnjuje zahteve iz odstavkov (a) do (i). Ta sistem zajema vse vrste predvidenih operacij. |
| --- | --- |

(j)

Operator v operativnem priročniku navede načela in postopke, ki se nanašajo na nakladanje ter sistem mase in ravnotežja, ki izpolnjuje zahteve iz odstavkov (a) do (i). Ta sistem zajema vse vrste predvidenih operacij.

CAT.POL.MAB.105   Podatki in dokumentacija o masi in ravnotežju

| (a) | Operator pred vsakim letom določi podatke o masi in ravnotežju ter pripravi dokumentacijo o masi in ravnotežju, v kateri sta navedena tovor in njegova porazdelitev. Dokumentacija o masi in ravnotežju vodji zrakoplova omogoča opredelitev, ali sta tovor in njegova porazdelitev takšna, da omejitve zrakoplova za maso in ravnotežje niso presežene. Dokumentacija o masi in ravnotežju vsebuje naslednje informacije:






  1. | registracijo in tip zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator pred vsakim letom določi podatke o masi in ravnotežju ter pripravi dokumentacijo o masi in ravnotežju, v kateri sta navedena tovor in njegova porazdelitev. Dokumentacija o masi in ravnotežju vodji zrakoplova omogoča opredelitev, ali sta tovor in njegova porazdelitev takšna, da omejitve zrakoplova za maso in ravnotežje niso presežene. Dokumentacija o masi in ravnotežju vsebuje naslednje informacije:

1.

registracijo in tip zrakoplova;

| 2. | identifikacijsko številko in datum leta; |
| --- | --- |

2.

identifikacijsko številko in datum leta;

| 3. | ime vodje zrakoplova; |
| --- | --- |

3.

ime vodje zrakoplova;

| 4. | ime osebe, ki je pripravila dokument; |
| --- | --- |

4.

ime osebe, ki je pripravila dokument;

| 5. | suho operativno maso in ustrezno masno središče zrakoplova;






  (i) | pri letalih razreda zmogljivosti B in helikopterjih lege masnega središča morda ni treba navesti v dokumentaciji o masi in ravnotežju, če je na primer porazdelitev tovora v skladu z vnaprej izračunano preglednico o ravnotežju ali če je mogoče dokazati, da je za načrtovane operacije mogoče zagotoviti ustrezno ravnotežje, ne glede na dejanski tovor; |
| --- | --- | --- |

5.

suho operativno maso in ustrezno masno središče zrakoplova;

(i)

pri letalih razreda zmogljivosti B in helikopterjih lege masnega središča morda ni treba navesti v dokumentaciji o masi in ravnotežju, če je na primer porazdelitev tovora v skladu z vnaprej izračunano preglednico o ravnotežju ali če je mogoče dokazati, da je za načrtovane operacije mogoče zagotoviti ustrezno ravnotežje, ne glede na dejanski tovor;

| 6. | maso goriva ob vzletu in maso goriva za potovanje; |
| --- | --- |

6.

maso goriva ob vzletu in maso goriva za potovanje;

| 7. | maso drugega potrošnega materiala razen goriva, če je ustrezno; |
| --- | --- |

7.

maso drugega potrošnega materiala razen goriva, če je ustrezno;

| 8. | sestavne dele tovora, vključno s potniki, prtljago, tovorom in balastom; |
| --- | --- |

8.

sestavne dele tovora, vključno s potniki, prtljago, tovorom in balastom;

| 9. | vzletno in pristajalno maso ter maso zrakoplova brez goriva; |
| --- | --- |

9.

vzletno in pristajalno maso ter maso zrakoplova brez goriva;

| 10. | lege masnega središča zrakoplova, ki se uporabljajo, ter |
| --- | --- |

10.

lege masnega središča zrakoplova, ki se uporabljajo, ter

| 11. | mejne vrednosti mase in masnega središča. |
| --- | --- |

11.

mejne vrednosti mase in masnega središča.

Zgornje informacije so na voljo v dokumentih za načrtovanje letov ali sistemih mase in ravnotežja. Nekatere od teh informacij so lahko v drugih dokumentih, ki so takoj na voljo za uporabo.

| (b) | Če se dokumentacija o masi in ravnotežju pripravlja z računalniško podprtimi sistemi za maso in ravnotežje, operator preveri celovitost izhodnih podatkov. |
| --- | --- |

(b)

Če se dokumentacija o masi in ravnotežju pripravlja z računalniško podprtimi sistemi za maso in ravnotežje, operator preveri celovitost izhodnih podatkov.

| (c) | Oseba, ki nadzira natovarjanje letala, z lastnoročnim podpisom ali na enakovreden način potrdi, da sta tovor in njegova porazdelitev v skladu z dokumentacijo o masi in ravnotežju, predloženo vodji zrakoplova. Vodja zrakoplova z lastnoročnim podpisom ali na enakovreden način potrdi prejem. |
| --- | --- |

(c)

Oseba, ki nadzira natovarjanje letala, z lastnoročnim podpisom ali na enakovreden način potrdi, da sta tovor in njegova porazdelitev v skladu z dokumentacijo o masi in ravnotežju, predloženo vodji zrakoplova. Vodja zrakoplova z lastnoročnim podpisom ali na enakovreden način potrdi prejem.

| (d) | Operator določi postopke za spremembo tovora v zadnjem trenutku za zagotovitev, da:






  1. | je vodja zrakoplova opozorjen na vse spremembe v zadnjem trenutku po izpolnitvi dokumentacije o masi in ravnotežju in so vnesene v dokumente za načrtovanje leta, ki vključujejo dokumentacijo o masi in ravnotežju; |
| --- | --- | --- |

(d)

Operator določi postopke za spremembo tovora v zadnjem trenutku za zagotovitev, da:

1.

je vodja zrakoplova opozorjen na vse spremembe v zadnjem trenutku po izpolnitvi dokumentacije o masi in ravnotežju in so vnesene v dokumente za načrtovanje leta, ki vključujejo dokumentacijo o masi in ravnotežju;

| 2. | je opredeljena največja dovoljena sprememba števila potnikov ali tovora v zadnjem trenutku in |
| --- | --- |

2.

je opredeljena največja dovoljena sprememba števila potnikov ali tovora v zadnjem trenutku in

| 3. | da se pripravi nova dokumentacija o masi in ravnotežju, če je to največje število preseženo. |
| --- | --- |

3.

da se pripravi nova dokumentacija o masi in ravnotežju, če je to največje število preseženo.

| (e) | Operator pridobi odobritev pristojnega organa, če želi na zrakoplovu kot glavni vir za odpošiljanje uporabljati celovit računalniški sistem za maso in ravnotežje ali samostojen računalniško podprt sistem za maso in ravnotežje. Operator dokaže natančnost in zanesljivost tega sistema. |
| --- | --- |

(e)

Operator pridobi odobritev pristojnega organa, če želi na zrakoplovu kot glavni vir za odpošiljanje uporabljati celovit računalniški sistem za maso in ravnotežje ali samostojen računalniško podprt sistem za maso in ravnotežje. Operator dokaže natančnost in zanesljivost tega sistema.

PODDEL D

INSTRUMENTI, PODATKI, OPREMA

ODDELEK 1

Letala

CAT.IDE.A.100   Instrumenti in oprema – splošno

| (a) | Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, razen naslednjega:






  1. | rezervnih varovalk; |
| --- | --- | --- |

(a)

Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, razen naslednjega:

1.

rezervnih varovalk;

| 2. | samostojnih prenosnih svetilk; |
| --- | --- |

2.

samostojnih prenosnih svetilk;

| 3. | točnega časomera; |
| --- | --- |

3.

točnega časomera;

| 4. | držala za karte; |
| --- | --- |

4.

držala za karte;

| 5. | kompletov za prvo pomoč; |
| --- | --- |

5.

kompletov za prvo pomoč;

| 6. | kompletov za nujno medicinsko pomoč; |
| --- | --- |

6.

kompletov za nujno medicinsko pomoč;

| 7. | megafonov; |
| --- | --- |

7.

megafonov;

| 8. | opreme za preživetje in signaliziranje; |
| --- | --- |

8.

opreme za preživetje in signaliziranje;

| 9. | sider in opreme za privez ter |
| --- | --- |

9.

sider in opreme za privez ter

| 10. | otroških zadrževalnih naprav. |
| --- | --- |

10.

otroških zadrževalnih naprav.

| (b) | Instrumenti in oprema, ki se v tem poddelu ne zahtevajo in jih ni treba odobriti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:






  1. | informacij, ki jih zagotavljajo ti instrumenti, oprema ali pripomočki, letalska posadka ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 216/2008 ali CAT.IDE.A.330, CAT.IDE.A.335, CAT.IDE.A.340 in CAT.IDE.A.345 ter |
| --- | --- | --- |

(b)

Instrumenti in oprema, ki se v tem poddelu ne zahtevajo in jih ni treba odobriti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:

1.

informacij, ki jih zagotavljajo ti instrumenti, oprema ali pripomočki, letalska posadka ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 216/2008 ali CAT.IDE.A.330, CAT.IDE.A.335, CAT.IDE.A.340 in CAT.IDE.A.345 ter

| 2. | instrumenti in oprema ne vplivajo na plovnost letala niti pri okvarah ali napakah. |
| --- | --- |

2.

instrumenti in oprema ne vplivajo na plovnost letala niti pri okvarah ali napakah.

| (c) | Če bo opremo uporabljal en član letalske posadke na svojem mestu med letom, je zlahka na voljo za uporabo z zadevnega mesta. Če se zahteva, naj en kos opreme uporablja več članov letalske posadke, je nameščen tako, da je zlahka na voljo za uporabo na katerem koli mestu, na katerem se zahteva njegova uporaba. |
| --- | --- |

(c)

Če bo opremo uporabljal en član letalske posadke na svojem mestu med letom, je zlahka na voljo za uporabo z zadevnega mesta. Če se zahteva, naj en kos opreme uporablja več članov letalske posadke, je nameščen tako, da je zlahka na voljo za uporabo na katerem koli mestu, na katerem se zahteva njegova uporaba.

| (d) | Tisti instrumenti, ki jih uporablja kateri koli član letalske posadke, so razporejeni tako, da lahko član letalske posadke zlahka vidi prikaze že s svojega mesta z majhnim dejanskim odmikom s položaja in vidne črte, ki ju po navadi zavzame pri gledanju naprej v smeri poti leta. |
| --- | --- |

(d)

Tisti instrumenti, ki jih uporablja kateri koli član letalske posadke, so razporejeni tako, da lahko član letalske posadke zlahka vidi prikaze že s svojega mesta z majhnim dejanskim odmikom s položaja in vidne črte, ki ju po navadi zavzame pri gledanju naprej v smeri poti leta.

| (e) | Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo. |
| --- | --- |

(e)

Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo.

CAT.IDE.A.105   Minimalna oprema za let

Let se ne začne, če kateri koli od instrumentov, delov opreme ali funkcij zrakoplova, ki so potrebni za načrtovani let, ne deluje ali manjka, razen če:

| (a) | se letalo uporablja v skladu s seznamom minimalne opreme (MEL) operatorja ali |
| --- | --- |

(a)

se letalo uporablja v skladu s seznamom minimalne opreme (MEL) operatorja ali

| (b) | je pristojni organ odobril operatorja za uporabo letala v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL). |
| --- | --- |

(b)

je pristojni organ odobril operatorja za uporabo letala v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL).

CAT.IDE.A.110   Rezervne električne varovalke

| (a) | Letala so opremljena z rezervnimi električnimi varovalkami ratingov, ki so potrebni za popolno zaščito električnega kroga, za zamenjavo tistih varovalk, ki jih je dovoljeno zamenjati med letom. |
| --- | --- |

(a)

Letala so opremljena z rezervnimi električnimi varovalkami ratingov, ki so potrebni za popolno zaščito električnega kroga, za zamenjavo tistih varovalk, ki jih je dovoljeno zamenjati med letom.

| (b) | Število rezervnih varovalk, ki morajo biti na zrakoplovu, je večje od spodnjih števil:






  1. | 10 % števila varovalk za vsak rating ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Število rezervnih varovalk, ki morajo biti na zrakoplovu, je večje od spodnjih števil:

1.

10 % števila varovalk za vsak rating ali

| 2. | tri varovalke za vsak rating. |
| --- | --- |

2.

tri varovalke za vsak rating.

CAT.IDE.A.115   Operativne luči

| (a) | Letala, ki se uporabljajo podnevi, so opremljena s/z:






  1. | sistemom luči proti trčenju; |
| --- | --- | --- |

(a)

Letala, ki se uporabljajo podnevi, so opremljena s/z:

1.

sistemom luči proti trčenju;

| 2. | razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema letala, za zagotavljanje ustrezne osvetlitve vseh instrumentov in opreme, pomembnih za varno delovanje letala; |
| --- | --- |

2.

razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema letala, za zagotavljanje ustrezne osvetlitve vseh instrumentov in opreme, pomembnih za varno delovanje letala;

| 3. | razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema letala, za zagotavljanje osvetlitve vseh prostorov za potnike, in |
| --- | --- |

3.

razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema letala, za zagotavljanje osvetlitve vseh prostorov za potnike, in

| 4. | za vsakega zahtevanega člana posadke samostojno prenosno svetilko, ki je članom posadke zlahka na voljo, ko sedijo na svojem določenem mestu. |
| --- | --- |

4.

za vsakega zahtevanega člana posadke samostojno prenosno svetilko, ki je članom posadke zlahka na voljo, ko sedijo na svojem določenem mestu.

| (b) | Letala, ki se uporabljajo ponoči, so poleg tega opremljena s/z:






  1. | navigacijskimi/pozicijskimi lučmi; |
| --- | --- | --- |

(b)

Letala, ki se uporabljajo ponoči, so poleg tega opremljena s/z:

1.

navigacijskimi/pozicijskimi lučmi;

| 2. | dvema pristajalnima žarometoma ali enim žarometom, ki ima dve ločeno napajani svetilni nitki, in |
| --- | --- |

2.

dvema pristajalnima žarometoma ali enim žarometom, ki ima dve ločeno napajani svetilni nitki, in

| 3. | lučmi zaradi uskladitve z mednarodnimi predpisi za preprečevanje trčenj na morju, če se letalo uporablja kot vodno letalo. |
| --- | --- |

3.

lučmi zaradi uskladitve z mednarodnimi predpisi za preprečevanje trčenj na morju, če se letalo uporablja kot vodno letalo.

CAT.IDE.A.120   Oprema za čiščenje vetrobranskega stekla

Letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg so na vsakem pilotskem mestu opremljena z napravo, ki ob padavinah ohranja čist predel vetrobranskega stekla.

CAT.IDE.A.125   Dnevne operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema

| (a) | Letala, ki se podnevi uporabljajo po pravilih VFR, so opremljena z naslednjo opremo, ki je na voljo na pilotovem mestu:






  1. | napravo za merjenje in prikazovanje:






  (i) | magnetne smeri; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Letala, ki se podnevi uporabljajo po pravilih VFR, so opremljena z naslednjo opremo, ki je na voljo na pilotovem mestu:

1.

napravo za merjenje in prikazovanje:

(i)

magnetne smeri;

| (ii) | časa v urah, minutah in sekundah; |
| --- | --- |

(ii)

časa v urah, minutah in sekundah;

| (iii) | tlačne višine; |
| --- | --- |

(iii)

tlačne višine;

| (iv) | indicirane hitrosti; |
| --- | --- |

(iv)

indicirane hitrosti;

| (v) | navpične hitrosti; |
| --- | --- |

(v)

navpične hitrosti;

| (vi) | zavoja in zdrsa; |
| --- | --- |

(vi)

zavoja in zdrsa;

| (vii) | položaja; |
| --- | --- |

(vii)

položaja;

| (viii) | smeri; |
| --- | --- |

(viii)

smeri;

| (ix) | temperature zunanjega zraka, in |
| --- | --- |

(ix)

temperature zunanjega zraka, in

| (x) | Machovega števila, kadar so omejitve hitrosti izražene z Machovim številom; |
| --- | --- |

(x)

Machovega števila, kadar so omejitve hitrosti izražene z Machovim številom;

| 2. | napravo za prikazovanje, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; |
| --- | --- |

2.

napravo za prikazovanje, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo;

| (b) | če sta za operacijo potrebna dva pilota, so drugemu pilotu na voljo dodatne ločene naprave za prikazovanje:






  1. | tlačne višine; |
| --- | --- | --- |

(b)

če sta za operacijo potrebna dva pilota, so drugemu pilotu na voljo dodatne ločene naprave za prikazovanje:

1.

tlačne višine;

| 2. | indicirane hitrosti; |
| --- | --- |

2.

indicirane hitrosti;

| 3. | navpične hitrosti; |
| --- | --- |

3.

navpične hitrosti;

| 4. | zavoja in zdrsa; |
| --- | --- |

4.

zavoja in zdrsa;

| 5. | položaja in |
| --- | --- |

5.

položaja in

| 6. | smeri; |
| --- | --- |

6.

smeri;

| (c) | na voljo je naprava za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti zaradi kondenzacije ali zaledenitve za:






  1. | letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in |
| --- | --- | --- |

(c)

na voljo je naprava za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti zaradi kondenzacije ali zaledenitve za:

1.

letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in

| 2. | letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. aprila 1999 ali pozneje; |
| --- | --- |

2.

letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. aprila 1999 ali pozneje;

| (d) | enomotorna letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 22. majem 1995, so izvzeta iz zahtev iz pododstavkov (a)(1)(vi), (a)(1)(vii), (a)(1)(viii) in (a)(1)(ix), če bi njihova izpolnitev zahtevala zamenjavo opreme. |
| --- | --- |

(d)

enomotorna letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 22. majem 1995, so izvzeta iz zahtev iz pododstavkov (a)(1)(vi), (a)(1)(vii), (a)(1)(viii) in (a)(1)(ix), če bi njihova izpolnitev zahtevala zamenjavo opreme.

CAT.IDE.A.130   Operacije po pravilih IFR ali ponoči – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema

Letala, ki se uporabljajo po pravilih VFR ponoči ali po pravilih IFR, so opremljena z naslednjo opremo, ki je na voljo na pilotovem mestu:

| (a) | napravo za merjenje in prikazovanje:






  1. | magnetne smeri; |
| --- | --- | --- |

(a)

napravo za merjenje in prikazovanje:

1.

magnetne smeri;

| 2. | časa v urah, minutah in sekundah; |
| --- | --- |

2.

časa v urah, minutah in sekundah;

| 3. | indicirane hitrosti; |
| --- | --- |

3.

indicirane hitrosti;

| 4. | navpične hitrosti; |
| --- | --- |

4.

navpične hitrosti;

| 5. | zavoja in zdrsa ali pri letalih, opremljenih s pomožno napravo za merjenje in prikazovanje položaja, za prikazovanje zdrsa; |
| --- | --- |

5.

zavoja in zdrsa ali pri letalih, opremljenih s pomožno napravo za merjenje in prikazovanje položaja, za prikazovanje zdrsa;

| 6. | položaja; |
| --- | --- |

6.

položaja;

| 7. | stabilizirane smeri; |
| --- | --- |

7.

stabilizirane smeri;

| 8. | temperature zunanjega zraka; |
| --- | --- |

8.

temperature zunanjega zraka;

| 9. | Machovega števila, kadar koli so omejitve hitrosti izražene z Machovim številom; |
| --- | --- |

9.

Machovega števila, kadar koli so omejitve hitrosti izražene z Machovim številom;

| (b) | dvema napravama za merjenje in prikazovanje tlačne višine; |
| --- | --- |

(b)

dvema napravama za merjenje in prikazovanje tlačne višine;

| (c) | napravo za prikazovanje, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; |
| --- | --- |

(c)

napravo za prikazovanje, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo;

| (d) | napravo za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti iz pododstavkov (a)(3) in (h)(2) zaradi kondenzacije ali zaledenitve; |
| --- | --- |

(d)

napravo za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti iz pododstavkov (a)(3) in (h)(2) zaradi kondenzacije ali zaledenitve;

| (e) | napravo za obvestilo letalske posadke o okvari naprave iz odstavka (d) za letala:






  1. | z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

napravo za obvestilo letalske posadke o okvari naprave iz odstavka (d) za letala:

1.

z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje, ali

| 2. | z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim pred 1. aprilom 1998, največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet; |
| --- | --- |

2.

z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim pred 1. aprilom 1998, največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet;

| (f) | dvema samostojnima sistemoma statičnega tlaka, razen za propelerska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj; |
| --- | --- |

(f)

dvema samostojnima sistemoma statičnega tlaka, razen za propelerska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj;

| (g) | enim sistemom statičnega tlaka in enim nadomestnim virom statičnega tlaka za propelerska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj; |
| --- | --- |

(g)

enim sistemom statičnega tlaka in enim nadomestnim virom statičnega tlaka za propelerska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj;

| (h) | če sta za operacijo potrebna dva pilota, za drugega pilota ločeno napravo za prikazovanje:






  1. | tlačne višine; |
| --- | --- | --- |

(h)

če sta za operacijo potrebna dva pilota, za drugega pilota ločeno napravo za prikazovanje:

1.

tlačne višine;

| 2. | indicirane hitrosti; |
| --- | --- |

2.

indicirane hitrosti;

| 3. | navpične hitrosti; |
| --- | --- |

3.

navpične hitrosti;

| 4. | zavoja in zdrsa; |
| --- | --- |

4.

zavoja in zdrsa;

| 5. | položaja in |
| --- | --- |

5.

položaja in

| 6. | stabilizirane smeri; |
| --- | --- |

6.

stabilizirane smeri;

| (i) | pomožno napravo za merjenje in prikazovanje položaja, ki se lahko uporablja na katerem koli pilotovem mestu, za letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet:






  1. | ki se med običajnim delovanjem neprekinjeno napaja, pri popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije pa se napaja iz vira, ki ni odvisen od običajnega sistema za pridobivanje električne energije; |
| --- | --- | --- |

(i)

pomožno napravo za merjenje in prikazovanje položaja, ki se lahko uporablja na katerem koli pilotovem mestu, za letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet:

1.

ki se med običajnim delovanjem neprekinjeno napaja, pri popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije pa se napaja iz vira, ki ni odvisen od običajnega sistema za pridobivanje električne energije;

| 2. | ki zagotavlja zanesljivo delovanje najmanj 30 minut po popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije, ob upoštevanju drugih obremenitev za preskrbo z električno energijo v sili in operativnih postopkov; |
| --- | --- |

2.

ki zagotavlja zanesljivo delovanje najmanj 30 minut po popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije, ob upoštevanju drugih obremenitev za preskrbo z električno energijo v sili in operativnih postopkov;

| 3. | ki deluje neodvisno od vseh drugih naprav za merjenje in prikazovanje položaja; |
| --- | --- |

3.

ki deluje neodvisno od vseh drugih naprav za merjenje in prikazovanje položaja;

| 4. | ki po popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije deluje samodejno; |
| --- | --- |

4.

ki po popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije deluje samodejno;

| 5. | ki je v vseh fazah operacije ustrezno osvetljena, razen za letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, ki so bila v državi članici registrirana že 1. aprila 1995 in so opremljena s pomožnim kazalnikom položaja na levi strani instrumentne plošče; |
| --- | --- |

5.

ki je v vseh fazah operacije ustrezno osvetljena, razen za letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, ki so bila v državi članici registrirana že 1. aprila 1995 in so opremljena s pomožnim kazalnikom položaja na levi strani instrumentne plošče;

| 6. | v zvezi s katero je letalski posadki popolnoma jasno, kdaj se pomožni kazalnik položaja uporablja z zasilno energijo, in |
| --- | --- |

6.

v zvezi s katero je letalski posadki popolnoma jasno, kdaj se pomožni kazalnik položaja uporablja z zasilno energijo, in

| 7. | ki ima v primeru, da ima pomožni kazalnik položaja svojo preskrbo z električno energijo, to preskrbo med uporabo prikazano na instrumentu ali instrumentni plošči; |
| --- | --- |

7.

ki ima v primeru, da ima pomožni kazalnik položaja svojo preskrbo z električno energijo, to preskrbo med uporabo prikazano na instrumentu ali instrumentni plošči;

| (j) | držalom za karte na mestu, na katerem se karte berejo brez težav in ki se za nočne operacije lahko osvetli. |
| --- | --- |

(j)

držalom za karte na mestu, na katerem se karte berejo brez težav in ki se za nočne operacije lahko osvetli.

CAT.IDE.A.135   Dodatna oprema za operacije z enim pilotom po pravilih IFR

Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR z enim pilotom, so opremljena z avtopilotom, ki zadrži vsaj višino in smer letenja.

CAT.IDE.A.140   Sistem za opozarjanje na višino leta

| (a) | Naslednja letala so opremljena s sistemom za opozarjanje na višino leta:






  1. | turbopropelerska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslednja letala so opremljena s sistemom za opozarjanje na višino leta:

1.

turbopropelerska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in

| 2. | turboreaktivna letala. |
| --- | --- |

2.

turboreaktivna letala.

| (b) | Sistem za opozarjanje na višino leta lahko:






  1. | letalsko posadko opozori na približevanje vnaprej določeni višini in |
| --- | --- | --- |

(b)

Sistem za opozarjanje na višino leta lahko:

1.

letalsko posadko opozori na približevanje vnaprej določeni višini in

| 2. | letalsko posadko vsaj z enim zvočnim signalom opozori na odstopanje od vnaprej določene višine. |
| --- | --- |

2.

letalsko posadko vsaj z enim zvočnim signalom opozori na odstopanje od vnaprej določene višine.

| (c) | Ne glede na odstavek (a) so letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. aprilom 1972, ki so bila v državi članici registrirana že 1. aprila 1995, izvzeta iz zahteve za opremljenost s sistemom za opozarjanje na višino leta. |
| --- | --- |

(c)

Ne glede na odstavek (a) so letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. aprilom 1972, ki so bila v državi članici registrirana že 1. aprila 1995, izvzeta iz zahteve za opremljenost s sistemom za opozarjanje na višino leta.

CAT.IDE.A.150   Sistem opozarjanja na teren (TAWS)

| (a) | Turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena s sistemom TAWS, ki izpolnjuje zahteve za opremo razreda A, kot je navedeno v sprejemljivem standardu. |
| --- | --- |

(a)

Turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena s sistemom TAWS, ki izpolnjuje zahteve za opremo razreda A, kot je navedeno v sprejemljivem standardu.

| (b) | Letala z batnimi motorji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena s sistemom TAWS, ki izpolnjuje zahteve za opremo razreda B, kot je navedeno v sprejemljivem standardu. |
| --- | --- |

(b)

Letala z batnimi motorji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena s sistemom TAWS, ki izpolnjuje zahteve za opremo razreda B, kot je navedeno v sprejemljivem standardu.

CAT.IDE.A.155   Sistem za preprečevanje trčenj v zraku (ACAS)

Če Uredba (EU) št. 1332/2011 ne določa drugače, so turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 opremljena s sistemom ACAS II.

CAT.IDE.A.160   Letalska oprema za zaznavanje vremenskih razmer

Naslednja letala so opremljena z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer, če se taka letala uporabljajo ponoči ali v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC) na območjih, na katerih se na zračni poti lahko pričakujejo nevihte ali druge potencialno nevarne vremenske razmere, za katere se šteje, da jih je mogoče zaznati z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer:

| (a) | letala s kabino pod tlakom; |
| --- | --- |

(a)

letala s kabino pod tlakom;

| (b) | letala, ki nimajo kabine pod tlakom in imajo največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg, ter |
| --- | --- |

(b)

letala, ki nimajo kabine pod tlakom in imajo največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg, ter

| (c) | letala, ki nimajo kabine pod tlakom in imajo največje operativno število potniških sedežev (MOPSC) nad devet. |
| --- | --- |

(c)

letala, ki nimajo kabine pod tlakom in imajo največje operativno število potniških sedežev (MOPSC) nad devet.

CAT.IDE.A.165   Dodatna oprema za nočne operacije ob zaledenitvi

| (a) | Letala, ki se ponoči uporabljajo ob predvideni ali dejanski zaledenitvi, so opremljena z napravami za osvetlitev ali zaznavanje zaledenitve. |
| --- | --- |

(a)

Letala, ki se ponoči uporabljajo ob predvideni ali dejanski zaledenitvi, so opremljena z napravami za osvetlitev ali zaznavanje zaledenitve.

| (b) | Naprave za osvetlitev zaledenitve ne povzročajo bleščanja ali odsevanja, ki bi člane posadke oviralo pri opravljanju njihovih nalog. |
| --- | --- |

(b)

Naprave za osvetlitev zaledenitve ne povzročajo bleščanja ali odsevanja, ki bi člane posadke oviralo pri opravljanju njihovih nalog.

CAT.IDE.A.170   Interfonski sistem za letalsko posadko

Letala, ki jih upravlja letalska posadka z več kot enim članom, so opremljena z interfonskim sistemom za letalsko posadko, vključno s slušalkami in mikrofoni, ki jih uporabljajo vsi člani letalske posadke.

CAT.IDE.A.175   Interfonski sistem za člane posadke

Letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 15 000 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljena z interfonskim sistemom za člane posadke, razen letal z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. aprilom 1965, ki so bila v državi članici registrirana že 1. aprila 1995.

CAT.IDE.A.180   Sistem za obveščanje potnikov

Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljena s sistemom za obveščanje potnikov.

CAT.IDE.A.185   Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini

| (a) | Naslednja letala so opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini:






  1. | letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslednja letala so opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini:

1.

letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in

| 2. | večmotorna turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. januarja 1990 ali pozneje. |
| --- | --- |

2.

večmotorna turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. januarja 1990 ali pozneje.

| (b) | Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini lahko shrani podatke, zapisane vsaj:






  1. | v zadnjih dveh urah pri letalih iz pododstavka (a)(1), če je bilo individualno spričevalo o plovnosti izdano 1. aprila 1998 ali pozneje; |
| --- | --- | --- |

(b)

Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini lahko shrani podatke, zapisane vsaj:

1.

v zadnjih dveh urah pri letalih iz pododstavka (a)(1), če je bilo individualno spričevalo o plovnosti izdano 1. aprila 1998 ali pozneje;

| 2. | v zadnjih 30 minutah pri letalih iz pododstavka (a)(1), če je bilo individualno spričevalo o plovnosti izdano pred 1. aprilom 1998, ali |
| --- | --- |

2.

v zadnjih 30 minutah pri letalih iz pododstavka (a)(1), če je bilo individualno spričevalo o plovnosti izdano pred 1. aprilom 1998, ali

| 3. | v zadnjih 30 minutah pri letalih iz pododstavka (a)(2). |
| --- | --- |

3.

v zadnjih 30 minutah pri letalih iz pododstavka (a)(2).

| (c) | Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ob upoštevanju časovnih presledkov zapisuje:






  1. | govorno sporazumevanje, ki se po radiu oddaja iz pilotske kabine ali vanjo sprejema; |
| --- | --- | --- |

(c)

Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ob upoštevanju časovnih presledkov zapisuje:

1.

govorno sporazumevanje, ki se po radiu oddaja iz pilotske kabine ali vanjo sprejema;

| 2. | govorno sporazumevanje članov letalske posadke v pilotski kabini po interfonskem sistemu in sistemu za obveščanje potnikov, če sta vgrajena; |
| --- | --- |

2.

govorno sporazumevanje članov letalske posadke v pilotski kabini po interfonskem sistemu in sistemu za obveščanje potnikov, če sta vgrajena;

| 3. | zvočno okolje pilotske kabine, vključno – brez prekinitev:






  (i) | za letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje, z zvočnimi signali, prejetimi z vseh usmerjenih mikrofonov in masknih mikrofonov v uporabi; |
| --- | --- | --- |

3.

zvočno okolje pilotske kabine, vključno – brez prekinitev:

(i)

za letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje, z zvočnimi signali, prejetimi z vseh usmerjenih mikrofonov in masknih mikrofonov v uporabi;

| (ii) | za letala iz pododstavka (a)(2) z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. aprilom 1998, z zvočnimi signali, prejetimi z vseh usmerjenih mikrofonov in masknih mikrofonov, če je mogoče, |
| --- | --- |

(ii)

za letala iz pododstavka (a)(2) z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. aprilom 1998, z zvočnimi signali, prejetimi z vseh usmerjenih mikrofonov in masknih mikrofonov, če je mogoče,

ter

| 4. | glasovne ali zvočne signale za prepoznavanje navigacijskih in priletnih navodil, ki se pošljejo v slušalke ali zvočnik. |
| --- | --- |

4.

glasovne ali zvočne signale za prepoznavanje navigacijskih in priletnih navodil, ki se pošljejo v slušalke ali zvočnik.

| (d) | Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini začne zapisovanje, preden se letalo začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. Poleg tega pri letalih z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje, začne zapisovanje samodejno, preden se letalo začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. |
| --- | --- |

(d)

Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini začne zapisovanje, preden se letalo začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. Poleg tega pri letalih z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje, začne zapisovanje samodejno, preden se letalo začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo.

| (e) | Poleg zahtev iz odstavka (d) zapisovalnik zvoka v pilotski kabini, odvisno od razpoložljivosti električne energije, začne zapisovanje čim prej med preverjanji v pilotski kabini pred zagonom motorjev na začetku leta in ga nadaljuje do preverjanj v pilotski kabini, ki sledijo takoj po zaustavitvi motorjev na koncu leta, pri:






  1. | letalih iz pododstavka (a)(1), za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti izdano po 1. aprilu 1998, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

Poleg zahtev iz odstavka (d) zapisovalnik zvoka v pilotski kabini, odvisno od razpoložljivosti električne energije, začne zapisovanje čim prej med preverjanji v pilotski kabini pred zagonom motorjev na začetku leta in ga nadaljuje do preverjanj v pilotski kabini, ki sledijo takoj po zaustavitvi motorjev na koncu leta, pri:

1.

letalih iz pododstavka (a)(1), za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti izdano po 1. aprilu 1998, ali

| 2. | letalih iz pododstavka (a)(2). |
| --- | --- |

2.

letalih iz pododstavka (a)(2).

| (f) | Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
| --- | --- |

(f)

Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi.

CAT.IDE.A.190   Zapisovalnik poletov

| (a) | Naslednja letala so opremljena z zapisovalnikom poletov, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov in za katerega je na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika:






  1. | letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. junija 1990 ali pozneje; |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslednja letala so opremljena z zapisovalnikom poletov, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov in za katerega je na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika:

1.

letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. junija 1990 ali pozneje;

| 2. | turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. junijem 1990, ter |
| --- | --- |

2.

turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. junijem 1990, ter

| 3. | večmotorna turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje. |
| --- | --- |

3.

večmotorna turbinska letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje.

| (b) | Zapisovalnik poletov zapisuje:






  1. | čas, višino, hitrost, običajen pospešek in smer letenja ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 25 urah, za letala iz pododstavka (a)(2) z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) manj kot 27 000 kg; |
| --- | --- | --- |

(b)

Zapisovalnik poletov zapisuje:

1.

čas, višino, hitrost, običajen pospešek in smer letenja ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 25 urah, za letala iz pododstavka (a)(2) z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) manj kot 27 000 kg;

| 2. | parametre, potrebne za natančno določitev poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja in konfiguracije dvižnih in vlečnih naprav letala, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 25 urah, za letala iz pododstavka (a)(1) z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) manj kot 27 000 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. januarjem 2016; |
| --- | --- |

2.

parametre, potrebne za natančno določitev poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja in konfiguracije dvižnih in vlečnih naprav letala, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 25 urah, za letala iz pododstavka (a)(1) z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) manj kot 27 000 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. januarjem 2016;

| 3. | parametre, potrebne za natančno določitev poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja, konfiguracije in delovanja letala, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 25 urah, za letala iz pododstavkov (a)(1) in (a)(2) z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 27 000 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. januarjem 2016; |
| --- | --- |

3.

parametre, potrebne za natančno določitev poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja, konfiguracije in delovanja letala, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 25 urah, za letala iz pododstavkov (a)(1) in (a)(2) z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 27 000 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. januarjem 2016;

| 4. | parametre, potrebne za natančno določitev poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja in konfiguracije dvižnih in vlečnih naprav letala, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 10 urah, pri letalih iz pododstavka (a)(3) z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. januarjem 2016, ali |
| --- | --- |

4.

parametre, potrebne za natančno določitev poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja in konfiguracije dvižnih in vlečnih naprav letala, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 10 urah, pri letalih iz pododstavka (a)(3) z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. januarjem 2016, ali

| 5. | parametre, potrebne za natančno določitev poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja, konfiguracije in delovanja letala, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 25 urah, za letala iz pododstavkov (a)(1) in (a)(3) z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. januarja 2016 ali pozneje. |
| --- | --- |

5.

parametre, potrebne za natančno določitev poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja, konfiguracije in delovanja letala, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 25 urah, za letala iz pododstavkov (a)(1) in (a)(3) z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. januarja 2016 ali pozneje.

| (c) | Podatki se pridobijo iz virov na letalu, ki omogočajo točno povezavo z informacijami, prikazanimi letalski posadki. |
| --- | --- |

(c)

Podatki se pridobijo iz virov na letalu, ki omogočajo točno povezavo z informacijami, prikazanimi letalski posadki.

| (d) | Zapisovalnik poletov začne zapisovanje podatkov, preden se lahko letalo začne premikati s svojo močjo, in ga preneha, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. Poleg tega pri letalih z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje, samodejno začne zapisovanje podatkov, preden se letalo lahko začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno preneha, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. |
| --- | --- |

(d)

Zapisovalnik poletov začne zapisovanje podatkov, preden se lahko letalo začne premikati s svojo močjo, in ga preneha, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo. Poleg tega pri letalih z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim 1. aprila 1998 ali pozneje, samodejno začne zapisovanje podatkov, preden se letalo lahko začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno preneha, ko se letalo ne more več premikati s svojo močjo.

| (e) | Zapisovalnik poletov ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
| --- | --- |

(e)

Zapisovalnik poletov ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi.

CAT.IDE.A.195   Zapisovanje prek podatkovnih zvez

| (a) | Letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 8. aprila 2014 ali pozneje, ki imajo zmogljivost komunikacije prek podatkovnih zvez in morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini, če je ustrezno, z zapisovalnikom zapisujejo:






  1. | sporočila iz komunikacije prek podatkovnih zvez, povezana s sporočili službe zračnega prometa (ATS) letalu in sporočili, poslanimi z letala, vključno s sporočili, ki se nanašajo na naslednje aplikacije:






  (i) | vzpostavitev podatkovne zveze; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 8. aprila 2014 ali pozneje, ki imajo zmogljivost komunikacije prek podatkovnih zvez in morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini, če je ustrezno, z zapisovalnikom zapisujejo:

1.

sporočila iz komunikacije prek podatkovnih zvez, povezana s sporočili službe zračnega prometa (ATS) letalu in sporočili, poslanimi z letala, vključno s sporočili, ki se nanašajo na naslednje aplikacije:

(i)

vzpostavitev podatkovne zveze;

| (ii) | komunikacijo med kontrolorjem in pilotom letala; |
| --- | --- |

(ii)

komunikacijo med kontrolorjem in pilotom letala;

| (iii) | usmerjeni nadzor; |
| --- | --- |

(iii)

usmerjeni nadzor;

| (iv) | informacije o letu; |
| --- | --- |

(iv)

informacije o letu;

| (v) | nadzor nad oddajanjem letala, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema; |
| --- | --- |

(v)

nadzor nad oddajanjem letala, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema;

| (vi) | podatke o operativnem nadzoru letala, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema; |
| --- | --- |

(vi)

podatke o operativnem nadzoru letala, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema;

| (vii) | slikovni zapis podatkov, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema; |
| --- | --- |

(vii)

slikovni zapis podatkov, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema;

| 2. | informacije, ki omogočajo povezanost z vsemi povezanimi zapisi v zvezi s komunikacijo prek podatkovne zveze, ki se hranijo ločeno od letala, in |
| --- | --- |

2.

informacije, ki omogočajo povezanost z vsemi povezanimi zapisi v zvezi s komunikacijo prek podatkovne zveze, ki se hranijo ločeno od letala, in

| 3. | informacije o času in prednostni obravnavi sporočil iz komunikacije prek podatkovne zveze, ob upoštevanju strukture sistema. |
| --- | --- |

3.

informacije o času in prednostni obravnavi sporočil iz komunikacije prek podatkovne zveze, ob upoštevanju strukture sistema.

| (b) | Zapisovalnik digitalno zapisuje in shranjuje podatke in informacije ter uporablja digitalni postopek za pridobivanje teh podatkov. Način zapisovanja omogoča povezovanje s podatki, zapisanimi na tleh. |
| --- | --- |

(b)

Zapisovalnik digitalno zapisuje in shranjuje podatke in informacije ter uporablja digitalni postopek za pridobivanje teh podatkov. Način zapisovanja omogoča povezovanje s podatki, zapisanimi na tleh.

| (c) | Zapisovalnik lahko hrani zapisane podatke vsaj tako dolgo, kot je v CAT.IDE.A.185 določeno za zapisovalnike zvoka v pilotski kabini. |
| --- | --- |

(c)

Zapisovalnik lahko hrani zapisane podatke vsaj tako dolgo, kot je v CAT.IDE.A.185 določeno za zapisovalnike zvoka v pilotski kabini.

| (d) | Zapisovalnik ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
| --- | --- |

(d)

Zapisovalnik ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi.

| (e) | Zahteve v zvezi z začetkom in koncem delovanja zapisovalnika so enake kot zahteve, ki se v CAT.IDE.A.185(d) in (e) uporabljajo za začetek in konec delovanja zapisovalnika zvoka v pilotski kabini. |
| --- | --- |

(e)

Zahteve v zvezi z začetkom in koncem delovanja zapisovalnika so enake kot zahteve, ki se v CAT.IDE.A.185(d) in (e) uporabljajo za začetek in konec delovanja zapisovalnika zvoka v pilotski kabini.

CAT.IDE.A.200   Kombinirani zapisovalnik

Skladnost z zahtevami za zapisovalnik zvoka v pilotski kabini in zapisovalnik poletov je mogoče doseči z:

| (a) | enim kombiniranim zapisovalnikom poletov in zvoka v pilotski kabini pri letalih, ki morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini ali zapisovalnikom poletov; |
| --- | --- |

(a)

enim kombiniranim zapisovalnikom poletov in zvoka v pilotski kabini pri letalih, ki morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini ali zapisovalnikom poletov;

| (b) | enim kombiniranim zapisovalnikom poletov in zvoka v pilotski kabini pri letalih z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, ki morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini in zapisovalnikom poletov, ali |
| --- | --- |

(b)

enim kombiniranim zapisovalnikom poletov in zvoka v pilotski kabini pri letalih z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) 5 700 kg ali manj, ki morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini in zapisovalnikom poletov, ali

| (c) | dvema kombiniranima zapisovalnikoma poletov in zvoka v pilotski kabini pri letalih z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg, ki morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini in zapisovalnikom poletov. |
| --- | --- |

(c)

dvema kombiniranima zapisovalnikoma poletov in zvoka v pilotski kabini pri letalih z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg, ki morajo biti opremljena z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini in zapisovalnikom poletov.

CAT.IDE.A.205   Sedeži, sedežni varnostni pasovi, zadrževalni sistemi in otroške zadrževalne naprave

| (a) | Letala so opremljena s/z:






  1. | sedeži ali ležišči za vse osebe na zrakoplovu, stare 24 mesecev ali več; |
| --- | --- | --- |

(a)

Letala so opremljena s/z:

1.

sedeži ali ležišči za vse osebe na zrakoplovu, stare 24 mesecev ali več;

| 2. | varnostnim pasom na vsakem potniškem sedežu in zadrževalnimi pasovi za vsako ležišče, razen kot je določeno v pododstavku 3; |
| --- | --- |

2.

varnostnim pasom na vsakem potniškem sedežu in zadrževalnimi pasovi za vsako ležišče, razen kot je določeno v pododstavku 3;

| 3. | po 8. aprilu 2015 z varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa na vsakem potniškem sedežu in zadrževalnimi pasovi na vsakem ležišču pri letalih z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) manj kot 5 700 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) manj kot devet; |
| --- | --- |

3.

po 8. aprilu 2015 z varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa na vsakem potniškem sedežu in zadrževalnimi pasovi na vsakem ležišču pri letalih z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) manj kot 5 700 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) manj kot devet;

| 4. | otroško zadrževalno napravo za vse osebe na letalu, mlajše od 24 mesecev; |
| --- | --- |

4.

otroško zadrževalno napravo za vse osebe na letalu, mlajše od 24 mesecev;

| 5. | varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa z vgrajeno napravo, ki pri hitrem zaviranju samodejno zadrži trup osebe, ki je s pasom pripeta:






  (i) | na vseh sedežih letalske posadke in vseh sedežih poleg pilotovega sedeža; |
| --- | --- | --- |

5.

varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa z vgrajeno napravo, ki pri hitrem zaviranju samodejno zadrži trup osebe, ki je s pasom pripeta:

(i)

na vseh sedežih letalske posadke in vseh sedežih poleg pilotovega sedeža;

| (ii) | na vseh sedežih opazovalcev v pilotski kabini; |
| --- | --- |

(ii)

na vseh sedežih opazovalcev v pilotski kabini;

| 6. | varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa na vseh sedežih najmanjšega zahtevanega števila članov kabinskega osebja. |
| --- | --- |

6.

varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa na vseh sedežih najmanjšega zahtevanega števila članov kabinskega osebja.

| (b) | Varnostni pas z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa:






  1. | ima enotočkovno odpenjanje; |
| --- | --- | --- |

(b)

Varnostni pas z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa:

1.

ima enotočkovno odpenjanje;

| 2. | na sedežih letalske posadke, vseh sedežih poleg pilotovega in sedežih za najmanjše zahtevano število članov kabinskega osebja vključuje dva ramenska pasova in varnostni pas, ki ga je mogoče uporabljati samostojno. |
| --- | --- |

2.

na sedežih letalske posadke, vseh sedežih poleg pilotovega in sedežih za najmanjše zahtevano število članov kabinskega osebja vključuje dva ramenska pasova in varnostni pas, ki ga je mogoče uporabljati samostojno.

CAT.IDE.A.210   Znaka pripnite varnostne pasove in prepovedano kajenje

Letala, na katerih niso vsi potniški sedeži vidni s sedežev letalske posadke, so opremljena z znakom za prikaz vsem potnikom in kabinskemu osebju, kdaj morajo biti pasovi sedežev pripeti in kdaj kajenje ni dovoljeno.

CAT.IDE.A.215   Notranja vrata in zavese

Letala so opremljena s/z:

| (a) | letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19, vrati med prostorom za potnike in pilotsko kabino z oznako „samo za posadko“ in mehanizmom za zaklepanje, ki potnikom preprečuje odpiranje vrat brez dovoljenja člana letalske posadke; |
| --- | --- |

(a)

letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19, vrati med prostorom za potnike in pilotsko kabino z oznako „samo za posadko“ in mehanizmom za zaklepanje, ki potnikom preprečuje odpiranje vrat brez dovoljenja člana letalske posadke;

| (b) | zlahka dostopnim mehanizmom za odpiranje posameznih vrat, ki ločujejo prostor za potnike od drugih prostorov, v katerih so zasilni izhodi; |
| --- | --- |

(b)

zlahka dostopnim mehanizmom za odpiranje posameznih vrat, ki ločujejo prostor za potnike od drugih prostorov, v katerih so zasilni izhodi;

| (c) | mehanizmom, ki v odprtem položaju zadrži vsa vrata ali zavese, ki prostor za potnike ločujejo od drugih prostorov na poti do katerega koli zahtevanega zasilnega izhoda s katerega koli potniškega sedeža; |
| --- | --- |

(c)

mehanizmom, ki v odprtem položaju zadrži vsa vrata ali zavese, ki prostor za potnike ločujejo od drugih prostorov na poti do katerega koli zahtevanega zasilnega izhoda s katerega koli potniškega sedeža;

| (d) | oznako na vseh notranjih vratih ali v bližini zaves, skozi katera se pride do zasilnih izhodov za potnike, ki označuje, da morajo biti med vzletom in pristankom varno odprta, in |
| --- | --- |

(d)

oznako na vseh notranjih vratih ali v bližini zaves, skozi katera se pride do zasilnih izhodov za potnike, ki označuje, da morajo biti med vzletom in pristankom varno odprta, in

| (e) | sredstvom za vsakega člana posadke, s katerim odpre katera koli vrata, ki so po navadi dostopna potnikom in ki jih potniki lahko zaklenejo. |
| --- | --- |

(e)

sredstvom za vsakega člana posadke, s katerim odpre katera koli vrata, ki so po navadi dostopna potnikom in ki jih potniki lahko zaklenejo.

CAT.IDE.A.220   Komplet za prvo pomoč

| (a) | Letala so opremljena s kompleti za prvo pomoč v skladu s preglednico 1.

  Preglednica 1


  Število zahtevanih kompletov za prvo pomoč







  Število vgrajenih potniških sedežev | Število zahtevanih kompletov za prvo pomoč |
| --- | --- | --- |
| 0–100 | 1 |
| 101–200 | 2 |
| 201–300 | 3 |
| 301–400 | 4 |
| 401–500 | 5 |
| 501 ali več | 6 |

(a)

Letala so opremljena s kompleti za prvo pomoč v skladu s preglednico 1.

Preglednica 1

Število zahtevanih kompletov za prvo pomoč

Število vgrajenih potniških sedežev

Število zahtevanih kompletov za prvo pomoč

0–100

1

101–200

2

201–300

3

301–400

4

401–500

5

501 ali več

6

| (b) | Kompleti za prvo pomoč so:






  1. | zlahka dostopni za uporabo in |
| --- | --- | --- |

(b)

Kompleti za prvo pomoč so:

1.

zlahka dostopni za uporabo in

| 2. | se redno dopolnjujejo. |
| --- | --- |

2.

se redno dopolnjujejo.

CAT.IDE.A.225   Komplet za nujno medicinsko pomoč

| (a) | Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 30 so opremljena s kompletom za nujno medicinsko pomoč, če je katera koli točka na njihovi zračni poti več kot 60 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti oddaljena od letališča, na katerem se lahko pričakuje, da bo na voljo strokovna medicinska pomoč. |
| --- | --- |

(a)

Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 30 so opremljena s kompletom za nujno medicinsko pomoč, če je katera koli točka na njihovi zračni poti več kot 60 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti oddaljena od letališča, na katerem se lahko pričakuje, da bo na voljo strokovna medicinska pomoč.

| (b) | Vodja zrakoplova zagotovi, da dajejo zdravila samo ustrezno usposobljene osebe. |
| --- | --- |

(b)

Vodja zrakoplova zagotovi, da dajejo zdravila samo ustrezno usposobljene osebe.

| (c) | Komplet za nujno medicinsko pomoč iz odstavka (a) je:






  1. | zaščiten proti prahu in vlagi; |
| --- | --- | --- |

(c)

Komplet za nujno medicinsko pomoč iz odstavka (a) je:

1.

zaščiten proti prahu in vlagi;

| 2. | se prevaža na način, ki preprečuje nedovoljen dostop, in |
| --- | --- |

2.

se prevaža na način, ki preprečuje nedovoljen dostop, in

| 3. | se redno dopolnjuje. |
| --- | --- |

3.

se redno dopolnjuje.

CAT.IDE.A.230   Kisik za prvo pomoč

| (a) | Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 25 000 ft pri operacijah, pri katerih je potrebna navzočnost člana kabinskega osebja, so opremljena z zalogo nerazredčenega kisika za potnike, ki bi po znižanju tlaka v potniški kabini iz fizioloških razlogov lahko potrebovali kisik. |
| --- | --- |

(a)

Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 25 000 ft pri operacijah, pri katerih je potrebna navzočnost člana kabinskega osebja, so opremljena z zalogo nerazredčenega kisika za potnike, ki bi po znižanju tlaka v potniški kabini iz fizioloških razlogov lahko potrebovali kisik.

| (b) | Zaloga kisika iz odstavka (a) se izračuna na podlagi povprečnega pretoka vsaj treh litrov pri standardni temperaturi, tlaku in vlagi (pogoji STPD)/minuto/osebo. Ta zaloga kisika zadostuje za preostali del leta po znižanju tlaka v kabini, ko je višina kabine nad 8 000 ft, vendar ne več kot 15 000 ft, vsaj za 2 % potnikov na letalu, nikakor pa ne za manj kot eno osebo. |
| --- | --- |

(b)

Zaloga kisika iz odstavka (a) se izračuna na podlagi povprečnega pretoka vsaj treh litrov pri standardni temperaturi, tlaku in vlagi (pogoji STPD)/minuto/osebo. Ta zaloga kisika zadostuje za preostali del leta po znižanju tlaka v kabini, ko je višina kabine nad 8 000 ft, vendar ne več kot 15 000 ft, vsaj za 2 % potnikov na letalu, nikakor pa ne za manj kot eno osebo.

| (c) | Na voljo je zadostno število razdelilnih enot, nikakor pa ne manj kot dve, z mehanizmom, ki kabinskemu osebju omogoči uporabo zaloge. |
| --- | --- |

(c)

Na voljo je zadostno število razdelilnih enot, nikakor pa ne manj kot dve, z mehanizmom, ki kabinskemu osebju omogoči uporabo zaloge.

| (d) | Kisikova oprema za prvo pomoč lahko ustvari masni pretok do vsakega uporabnika, ki znaša vsaj štiri litre na minuto pri pogojih STPD. |
| --- | --- |

(d)

Kisikova oprema za prvo pomoč lahko ustvari masni pretok do vsakega uporabnika, ki znaša vsaj štiri litre na minuto pri pogojih STPD.

CAT.IDE.A.235   Dodatni kisik – letala s kabino pod tlakom

| (a) | Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 10 000 ft, so opremljena z dodatno kisikovo opremo, s katero je mogoče shraniti in razdeliti zaloge kisika v skladu s preglednico 1. |
| --- | --- |

(a)

Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 10 000 ft, so opremljena z dodatno kisikovo opremo, s katero je mogoče shraniti in razdeliti zaloge kisika v skladu s preglednico 1.

| (b) | Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 25 000 ft, so opremljena s/z:






  1. | maskami za letalsko posadko, ki se lahko hitro nadenejo; |
| --- | --- | --- |

(b)

Letala s kabino pod tlakom, ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 25 000 ft, so opremljena s/z:

1.

maskami za letalsko posadko, ki se lahko hitro nadenejo;

| 2. | zadostnim številom rezervnih dovodov in mask ali prenosnih kisikovih enot z maskami, ki so enakomerno porazdeljeni po potniški kabini, da se zagotovi takojšnja razpoložljivost kisika vsem potrebnim članom kabinskega osebja; |
| --- | --- |

2.

zadostnim številom rezervnih dovodov in mask ali prenosnih kisikovih enot z maskami, ki so enakomerno porazdeljeni po potniški kabini, da se zagotovi takojšnja razpoložljivost kisika vsem potrebnim članom kabinskega osebja;

| 3. | enoto za razdeljevanje kisika, povezano s sestavom za oskrbo s kisikom, ki je zlahka dosegljiv vsakemu članu kabinskega osebja, dodatnemu članu posadke in potnikom na potniških sedežih, ne glede na to, kje sedijo, in |
| --- | --- |

3.

enoto za razdeljevanje kisika, povezano s sestavom za oskrbo s kisikom, ki je zlahka dosegljiv vsakemu članu kabinskega osebja, dodatnemu članu posadke in potnikom na potniških sedežih, ne glede na to, kje sedijo, in

| 4. | napravo za opozarjanje letalske posadke o izgubi tlaka. |
| --- | --- |

4.

napravo za opozarjanje letalske posadke o izgubi tlaka.

| (c) | Pri letalih s kabino pod tlakom, za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano po 8. novembru 1998 in ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 25 000 ft ali na tlačni višini 25 000 ft ali nižje v razmerah, ki jim ne omogočajo varnega spusta na 13 000 ft v štirih minutah, se posamezne enote za razdeljevanje kisika iz pododstavka (b)(3) samodejno aktivirajo. |
| --- | --- |

(c)

Pri letalih s kabino pod tlakom, za katera je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano po 8. novembru 1998 in ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 25 000 ft ali na tlačni višini 25 000 ft ali nižje v razmerah, ki jim ne omogočajo varnega spusta na 13 000 ft v štirih minutah, se posamezne enote za razdeljevanje kisika iz pododstavka (b)(3) samodejno aktivirajo.

| (d) | Skupno število razdelilnih enot in dovodov iz pododstavka (b)(3) in odstavka (c) presega število sedežev vsaj za 10 %. Dodatne enote so enakomerno porazdeljene po vsej potniški kabini. |
| --- | --- |

(d)

Skupno število razdelilnih enot in dovodov iz pododstavka (b)(3) in odstavka (c) presega število sedežev vsaj za 10 %. Dodatne enote so enakomerno porazdeljene po vsej potniški kabini.

| (e) | Ne glede na odstavek (a) se lahko zahteve glede oskrbe s kisikom za člane kabinskega osebja, dodatne člane posadke in potnike pri letalih, ki niso certificirana za lete nad 25 000 ft, zmanjšajo na celoten čas letenja pri tlačnih višinah kabine med 10 000 ft in 13 000 ft za vse zahtevane člane kabinskega osebja in za vsaj 10 % potnikov, če se lahko letalo na kateri koli točki predvidene zračne poti v štirih minutah varno spusti na tlačno višino kabine 13 000 ft. |
| --- | --- |

(e)

Ne glede na odstavek (a) se lahko zahteve glede oskrbe s kisikom za člane kabinskega osebja, dodatne člane posadke in potnike pri letalih, ki niso certificirana za lete nad 25 000 ft, zmanjšajo na celoten čas letenja pri tlačnih višinah kabine med 10 000 ft in 13 000 ft za vse zahtevane člane kabinskega osebja in za vsaj 10 % potnikov, če se lahko letalo na kateri koli točki predvidene zračne poti v štirih minutah varno spusti na tlačno višino kabine 13 000 ft.

| (f) | Zahtevana minimalna zaloga iz točke (b)(1) prve vrstice in druge vrstice v preglednici 1, zajema količino kisika, ki je potrebna za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 10 000 ft v desetih minutah, čemur sledi 20 minut letenja na višini 10 000 ft. |
| --- | --- |

(f)

Zahtevana minimalna zaloga iz točke (b)(1) prve vrstice in druge vrstice v preglednici 1, zajema količino kisika, ki je potrebna za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 10 000 ft v desetih minutah, čemur sledi 20 minut letenja na višini 10 000 ft.

| (g) | Zahtevana minimalna zaloga iz točke 1(b)(2) prve vrstice v preglednici 1 zajema količino kisika, ki je potrebna za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 10 000 ft v desetih minutah, čemur sledi 110 minut letenja na 10 000 ft. |
| --- | --- |

(g)

Zahtevana minimalna zaloga iz točke 1(b)(2) prve vrstice v preglednici 1 zajema količino kisika, ki je potrebna za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 10 000 ft v desetih minutah, čemur sledi 110 minut letenja na 10 000 ft.

| (h) | Zahtevana minimalna zaloga iz tretje vrstice v preglednici 1 zajema količino kisika, ki je potrebna za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 15 000 ft v desetih minutah.

  Preglednica 1


  Minimalne zahteve za kisik v letalih s kabino pod tlakom







  Oskrba za | Trajanje leta in tlačna višina kabine |
| --- | --- | --- |
| 1. | vse, ki zasedajo sedeže v pilotski kabini in so na svojem delovnem mestu |

(h)

Zahtevana minimalna zaloga iz tretje vrstice v preglednici 1 zajema količino kisika, ki je potrebna za stalno hitrost spuščanja z največje certificirane operativne višine letala na 15 000 ft v desetih minutah.

Preglednica 1

Minimalne zahteve za kisik v letalih s kabino pod tlakom

Oskrba za

Trajanje leta in tlačna višina kabine

1.

vse, ki zasedajo sedeže v pilotski kabini in so na svojem delovnem mestu

| (a) | Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 13 000 ft. |
| --- | --- |

(a)

Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 13 000 ft.

| (b) | Preostali čas letenja, ko tlačna višina kabine presega 10 000 ft, ne presega pa 13 000 ft, po prvih 30 minutah na teh višinah, nikakor pa ne manj kot:






  1. | 30-minutna oskrba za letala, certificirana za letenje na višinah, ki ne presegajo 25 000 ft, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Preostali čas letenja, ko tlačna višina kabine presega 10 000 ft, ne presega pa 13 000 ft, po prvih 30 minutah na teh višinah, nikakor pa ne manj kot:

1.

30-minutna oskrba za letala, certificirana za letenje na višinah, ki ne presegajo 25 000 ft, in

| 2. | dveurna oskrba za letala, certificirana za letenje na višinah nad 25 000 ft. |
| --- | --- |

2.

dveurna oskrba za letala, certificirana za letenje na višinah nad 25 000 ft.

| 2. | zahtevane člane kabinskega osebja |
| --- | --- |

2.

zahtevane člane kabinskega osebja

| (a) | Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 13 000 ft, vendar ne manj kot 30-minutna oskrba. |
| --- | --- |

(a)

Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 13 000 ft, vendar ne manj kot 30-minutna oskrba.

| (b) | Preostali čas letenja, ko tlačna višina kabine presega 10 000 ft, ne presega pa 13 000 ft, po prvih 30 minutah na teh višinah. |
| --- | --- |

(b)

Preostali čas letenja, ko tlačna višina kabine presega 10 000 ft, ne presega pa 13 000 ft, po prvih 30 minutah na teh višinah.

| 3. | 100 % potnikov (6) |
| --- | --- |

3.

100 % potnikov (6)

Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 15 000 ft, nikakor pa ne manj kot 10-minutna oskrba.

| 4. | 30 % potnikov (6) |
| --- | --- |

4.

30 % potnikov (6)

Ves čas trajanja leta, ko tlačna višina kabine presega 14 000 ft, ne presega pa 15 000 ft.

| 5. | 10 % potnikov (6) |
| --- | --- |

5.

10 % potnikov (6)

Preostali čas letenja, ko tlačna višina kabine presega 10 000 ft, ne presega pa 14 000 ft, po prvih 30 minutah na teh višinah.

CAT.IDE.A.240   Dodatni kisik – letala, v katerih kabina ni pod tlakom

Letala, v katerih kabina ni pod tlakom in ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 10 000 ft, so opremljena z dodatno kisikovo opremo, s katero je mogoče shraniti in razdeliti zaloge kisika v skladu s preglednico 1.

Preglednica 1

Minimalne zahteve za kisik v letalih, v katerih kabina ni pod tlakom

| Oskrba za | Trajanje leta in tlačna višina kabine |
| --- | --- |
| 1. | vse, ki zasedajo sedeže v pilotski kabini in so na svojem delovnem mestu, in člani posadke, ki pomagajo letalski posadki pri njenih nalogah |

Oskrba za

Trajanje leta in tlačna višina kabine

1.

vse, ki zasedajo sedeže v pilotski kabini in so na svojem delovnem mestu, in člani posadke, ki pomagajo letalski posadki pri njenih nalogah

Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 10 000 ft.

| 2. | zahtevane člane kabinskega osebja |
| --- | --- |

2.

zahtevane člane kabinskega osebja

Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft in za vsako obdobje, daljše od 30 minut, na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft.

| 3. | dodatne člane posadke in 100 % potnikov (7) |
| --- | --- |

3.

dodatne člane posadke in 100 % potnikov (7)

Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft.

| 4. | 10 % potnikov |
| --- | --- |

4.

10 % potnikov

Ves čas trajanja leta po 30 minutah na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft.

CAT.IDE.A.245   Zaščitna oprema za dihanje za posadko

| (a) | Vsa letala, v katerih kabina ni pod tlakom, z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljena z zaščitno opremo za dihanje (PBE) za varovanje oči, nosu in ust, ki najmanj 15 minut zagotavlja:






  1. | kisik za vse člane letalske posadke na delovnem mestu v pilotski kabini; |
| --- | --- | --- |

(a)

Vsa letala, v katerih kabina ni pod tlakom, z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljena z zaščitno opremo za dihanje (PBE) za varovanje oči, nosu in ust, ki najmanj 15 minut zagotavlja:

1.

kisik za vse člane letalske posadke na delovnem mestu v pilotski kabini;

| 2. | dihalni plin za vse zahtevane člane kabinskega osebja v bližini njihovih dodeljenih mest in |
| --- | --- |

2.

dihalni plin za vse zahtevane člane kabinskega osebja v bližini njihovih dodeljenih mest in

| 3. | dihalni plin iz prenosne opreme PBE za enega člana letalske posadke v bližini njegovega dodeljenega mesta pri letalih, ki se upravljajo z letalsko posadko z več kot enim članom in brez kabinskega osebja. |
| --- | --- |

3.

dihalni plin iz prenosne opreme PBE za enega člana letalske posadke v bližini njegovega dodeljenega mesta pri letalih, ki se upravljajo z letalsko posadko z več kot enim članom in brez kabinskega osebja.

| (b) | Oprema PBE, namenjena za letalsko posadko, je nameščena v pilotski kabini in dosegljiva za takojšno uporabo pri vseh zahtevanih članih letalske posadke na njihovih dodeljenih mestih. |
| --- | --- |

(b)

Oprema PBE, namenjena za letalsko posadko, je nameščena v pilotski kabini in dosegljiva za takojšno uporabo pri vseh zahtevanih članih letalske posadke na njihovih dodeljenih mestih.

| (c) | Oprema PBE, predvidena za kabinsko osebje, je nameščena v bližini posameznih mest zahtevanih članov kabinskega osebja. |
| --- | --- |

(c)

Oprema PBE, predvidena za kabinsko osebje, je nameščena v bližini posameznih mest zahtevanih članov kabinskega osebja.

| (d) | Letala so opremljena z dodatno prenosno opremo PBE, nameščeno v bližini ročnega gasilnega aparata iz CAT.IDE.A.250 ali v bližini prostora za tovor, če je ročni gasilni aparat nameščen v njem. |
| --- | --- |

(d)

Letala so opremljena z dodatno prenosno opremo PBE, nameščeno v bližini ročnega gasilnega aparata iz CAT.IDE.A.250 ali v bližini prostora za tovor, če je ročni gasilni aparat nameščen v njem.

| (e) | Uporaba opreme PBE ne preprečuje uporabe komunikacijskih sredstev iz CAT.IDE.A.170, CAT.IDE.A.175, CAT.IDE.A.270 in CAT.IDE.A.330. |
| --- | --- |

(e)

Uporaba opreme PBE ne preprečuje uporabe komunikacijskih sredstev iz CAT.IDE.A.170, CAT.IDE.A.175, CAT.IDE.A.270 in CAT.IDE.A.330.

CAT.IDE.A.250   Ročni gasilni aparati

| (a) | Letala so opremljena z vsaj enim ročnim gasilnim aparatom v pilotski kabini. |
| --- | --- |

(a)

Letala so opremljena z vsaj enim ročnim gasilnim aparatom v pilotski kabini.

| (b) | Najmanj en ročni gasilni aparat je v vsaki kuhinji, ki ni v glavnem prostoru za potnike, ali iz nje zlahka dosegljiv za uporabo. |
| --- | --- |

(b)

Najmanj en ročni gasilni aparat je v vsaki kuhinji, ki ni v glavnem prostoru za potnike, ali iz nje zlahka dosegljiv za uporabo.

| (c) | Najmanj en ročni gasilni aparat je na voljo za uporabo v vsakem prostoru za tovor ali prtljago razreda A ali B in v vsakem prostoru za tovor razreda E, ki je med letom dostopen članom posadke. |
| --- | --- |

(c)

Najmanj en ročni gasilni aparat je na voljo za uporabo v vsakem prostoru za tovor ali prtljago razreda A ali B in v vsakem prostoru za tovor razreda E, ki je med letom dostopen članom posadke.

| (d) | Vrsta in kakovost sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo v prostoru, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, v prostorih za osebje pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov. |
| --- | --- |

(d)

Vrsta in kakovost sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo v prostoru, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, v prostorih za osebje pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov.

| (e) | Letala so opremljena najmanj s številom ročnih gasilnih aparatov iz preglednice 1, ki so na priročnem mestu za zagotavljanje ustrezne razpoložljivosti za uporabo v vseh prostorih za potnike.

  Preglednica 1


  Število ročnih gasilnih aparatov







  MOPSC | Število gasilnih aparatov |
| --- | --- | --- |
| 7–30 | 1 |
| 31–60 | 2 |
| 61–200 | 3 |
| 201–300 | 4 |
| 301–400 | 5 |
| 401–500 | 6 |
| 501–600 | 7 |
| 601 ali več | 8 |

(e)

Letala so opremljena najmanj s številom ročnih gasilnih aparatov iz preglednice 1, ki so na priročnem mestu za zagotavljanje ustrezne razpoložljivosti za uporabo v vseh prostorih za potnike.

Preglednica 1

Število ročnih gasilnih aparatov

MOPSC

Število gasilnih aparatov

7–30

1

31–60

2

61–200

3

201–300

4

301–400

5

401–500

6

501–600

7

601 ali več

8

CAT.IDE.A.255   Sekire in lomilke

| (a) | Letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena z najmanj eno sekiro ali lomilko, nameščeno v pilotski kabini. |
| --- | --- |

(a)

Letala z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 5 700 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena z najmanj eno sekiro ali lomilko, nameščeno v pilotski kabini.

| (b) | Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 200 se v kuhinji, ki je najbolj zadaj v letalu, ali njeni bližini namesti dodatna sekira ali lomilka. |
| --- | --- |

(b)

Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 200 se v kuhinji, ki je najbolj zadaj v letalu, ali njeni bližini namesti dodatna sekira ali lomilka.

| (c) | Sekire in lomilke, nameščene v potniški kabini, potnikom niso vidne. |
| --- | --- |

(c)

Sekire in lomilke, nameščene v potniški kabini, potnikom niso vidne.

CAT.IDE.A.260   Označitev točk prodora

Če so predeli trupa letala, ki so primerni za vdor reševalnih ekip v letalo v sili, označeni, se ti predeli označijo v skladu s prikazom 1.

Prikaz 1

Označitev točk prodora

Image

CAT.IDE.A.265   Oprema za evakuacijo v sili

| (a) | Letala z višinami praga pri evakuaciji potnikov, ki so več kot 1,83 metra (6 ft) nad tlemi, so pri vsakem izhodu opremljena z napravami, ki v sili potnikom in posadki omogočijo varen sestop na tla. |
| --- | --- |

(a)

Letala z višinami praga pri evakuaciji potnikov, ki so več kot 1,83 metra (6 ft) nad tlemi, so pri vsakem izhodu opremljena z napravami, ki v sili potnikom in posadki omogočijo varen sestop na tla.

| (b) | Ne glede na odstavek (a) take naprave niso potrebne pri izhodih nad krili, če je označeno mesto na letalski konstrukciji, kjer se konča pot reševanja, manj kot 1,83 metra (6 ft) od tal, ko je letalo na tleh, podvozje izvlečeno, zakrilca pa v položaju za vzlet ali pristanek; izbere se položaj zakrilc, ki je višje nad tlemi. |
| --- | --- |

(b)

Ne glede na odstavek (a) take naprave niso potrebne pri izhodih nad krili, če je označeno mesto na letalski konstrukciji, kjer se konča pot reševanja, manj kot 1,83 metra (6 ft) od tal, ko je letalo na tleh, podvozje izvlečeno, zakrilca pa v položaju za vzlet ali pristanek; izbere se položaj zakrilc, ki je višje nad tlemi.

| (c) | Na letalih, ki morajo imeti za letalsko posadko poseben izhod v sili in pri katerih je najnižja točka zasilnega izhoda več kot 1,83 metra (6 ft) nad tlemi, je naprava, ki v sili pomaga vsem članom letalske posadke pri varnem spuščanju na tla. |
| --- | --- |

(c)

Na letalih, ki morajo imeti za letalsko posadko poseben izhod v sili in pri katerih je najnižja točka zasilnega izhoda več kot 1,83 metra (6 ft) nad tlemi, je naprava, ki v sili pomaga vsem članom letalske posadke pri varnem spuščanju na tla.

| (d) | Višine iz odstavkov (a) in (c) se izmerijo:






  1. | z izvlečenim podvozjem in |
| --- | --- | --- |

(d)

Višine iz odstavkov (a) in (c) se izmerijo:

1.

z izvlečenim podvozjem in

| 2. | po sesedanju ali neuspelem izvlečenju ene ali več nog podvozja pri letalih s certifikatom tipa, izdanim po 31. marcu 2000. |
| --- | --- |

2.

po sesedanju ali neuspelem izvlečenju ene ali več nog podvozja pri letalih s certifikatom tipa, izdanim po 31. marcu 2000.

CAT.IDE.A.270   Megafoni

Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 60 in vsaj enim potnikom so opremljena z naslednjim številom prenosnih baterijskih megafonov, ki so med evakuacijo v sili članom posadke zlahka dosegljivi za uporabo:

| (a) | za vsako nadstropje za potnike:

  Preglednica 1


  Število megafonov







  Število potniških sedežev | Število megafonov |
| --- | --- | --- |
| 61 do 99 | 1 |
| 100 ali več | 2 |

(a)

za vsako nadstropje za potnike:

Preglednica 1

Število megafonov

Število potniških sedežev

Število megafonov

61 do 99

1

100 ali več

2

| (b) | za letala, ki imajo več nadstropij za potnike, se v vseh primerih, ko je potniških sedežev skupno več kot 60, z najmanj enim megafonom. |
| --- | --- |

(b)

za letala, ki imajo več nadstropij za potnike, se v vseh primerih, ko je potniških sedežev skupno več kot 60, z najmanj enim megafonom.

CAT.IDE.A.275   Razsvetljava in označevanje v sili

| (a) | Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena s sistemom razsvetljave v sili z neodvisnim virom električne energije, ki omogoča evakuacijo letala. |
| --- | --- |

(a)

Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljena s sistemom razsvetljave v sili z neodvisnim virom električne energije, ki omogoča evakuacijo letala.

| (b) | Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 sistem razsvetljave v sili iz odstavka (a) vključuje:






  1. | vire splošne osvetlitve potniške kabine; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 sistem razsvetljave v sili iz odstavka (a) vključuje:

1.

vire splošne osvetlitve potniške kabine;

| 2. | notranjo razsvetljavo za predele izhodov v sili v višini tal; |
| --- | --- |

2.

notranjo razsvetljavo za predele izhodov v sili v višini tal;

| 3. | osvetljene oznake izhodov v sili in znakov za določitev mesta nahajanja; |
| --- | --- |

3.

osvetljene oznake izhodov v sili in znakov za določitev mesta nahajanja;

| 4. | pri letalih, za katera je bila vloga za certifikacijo tipa ali enakovredna vloga oddana pred 1. majem 1972, kadar se uporabljajo ponoči, zunanjo razsvetljavo v sili pri vseh izhodih v sili nad krili in izhodih, na katerih se zahteva naprava za pomoč pri spuščanju; |
| --- | --- |

4.

pri letalih, za katera je bila vloga za certifikacijo tipa ali enakovredna vloga oddana pred 1. majem 1972, kadar se uporabljajo ponoči, zunanjo razsvetljavo v sili pri vseh izhodih v sili nad krili in izhodih, na katerih se zahteva naprava za pomoč pri spuščanju;

| 5. | pri letalih, za katera je bila vloga za certificiranje tipa ali enakovredna vloga oddana po 30. aprilu 1972, kadar se uporabljajo ponoči, zunanja razsvetljava v sili pri vseh izhodih v sili za potnike, in |
| --- | --- |

5.

pri letalih, za katera je bila vloga za certificiranje tipa ali enakovredna vloga oddana po 30. aprilu 1972, kadar se uporabljajo ponoči, zunanja razsvetljava v sili pri vseh izhodih v sili za potnike, in

| 6. | pri letalih, za katera je bil certifikat tipa prvič izdan 31. decembra 1957 ali pozneje, sistem(-i) za označitev poti pobega v bližini tal v prostorih za potnike. |
| --- | --- |

6.

pri letalih, za katera je bil certifikat tipa prvič izdan 31. decembra 1957 ali pozneje, sistem(-i) za označitev poti pobega v bližini tal v prostorih za potnike.

| (c) | Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj, tipsko certificiranih na podlagi plovnostnih kod Agencije, sistem razsvetljave v sili iz odstavka (a) vključuje opremo iz pododstavkov (b)(1) do (3). |
| --- | --- |

(c)

Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj, tipsko certificiranih na podlagi plovnostnih kod Agencije, sistem razsvetljave v sili iz odstavka (a) vključuje opremo iz pododstavkov (b)(1) do (3).

| (d) | Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj, ki niso tipsko certificirana na podlagi plovnostnih kod Agencije, sistem razsvetljave v sili iz odstavka (a) vključuje opremo iz pododstavka (b)(1). |
| --- | --- |

(d)

Pri letalih z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj, ki niso tipsko certificirana na podlagi plovnostnih kod Agencije, sistem razsvetljave v sili iz odstavka (a) vključuje opremo iz pododstavka (b)(1).

| (e) | Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj so opremljena z virom splošne osvetlitve potniške kabine, ki omogoča evakuacijo letala. |
| --- | --- |

(e)

Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) devet ali manj so opremljena z virom splošne osvetlitve potniške kabine, ki omogoča evakuacijo letala.

CAT.IDE.A.280   Oddajnik signala na kraju nesreče (ELT)

| (a) | Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljena z najmanj:






  1. | dvema oddajnikoma signala na kraju nesreče (ELT), od katerih je eden samodejen, kar velja za letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim po 1. juliju 2008, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljena z najmanj:

1.

dvema oddajnikoma signala na kraju nesreče (ELT), od katerih je eden samodejen, kar velja za letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim po 1. juliju 2008, ali

| 2. | enim samodejnim oddajnikom ELT ali dvema oddajnikoma ELT katere koli vrste, kar velja za letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. julija 2008 ali pred tem. |
| --- | --- |

2.

enim samodejnim oddajnikom ELT ali dvema oddajnikoma ELT katere koli vrste, kar velja za letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. julija 2008 ali pred tem.

| (b) | Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj so opremljena z najmanj:






  1. | enim samodejnim oddajnikom ELT, kar velja za letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim po 1. juliju 2008, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

Letala z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) 19 ali manj so opremljena z najmanj:

1.

enim samodejnim oddajnikom ELT, kar velja za letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim po 1. juliju 2008, ali

| 2. | enim oddajnikom ELT katere koli vrste, kar velja za letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. julija 2008 ali pred tem. |
| --- | --- |

2.

enim oddajnikom ELT katere koli vrste, kar velja za letala z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. julija 2008 ali pred tem.

| (c) | Oddajnik ELT katere koli vrste lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz. |
| --- | --- |

(c)

Oddajnik ELT katere koli vrste lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz.

CAT.IDE.A.285   Leti nad vodo

| (a) | Naslednja letala so opremljena z rešilnimi jopiči za vse osebe na letalu ali enakovrednimi napihljivimi napravami za vse osebe na letalu, mlajše od 24 mesecev, zloženimi na mestih, na katerih jih osebe, za uporabo katerih so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča:






  1. | kopenska letala, ki se uporabljajo nad vodo na razdalji več kot 50 NM od obale ali vzletajo ali pristajajo na letališču, na katerem sta vzletna ali priletna pot speljani nad vodno gladino tako, da bi v primeru nesreče lahko prišlo do pristanka v sili na vodo, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslednja letala so opremljena z rešilnimi jopiči za vse osebe na letalu ali enakovrednimi napihljivimi napravami za vse osebe na letalu, mlajše od 24 mesecev, zloženimi na mestih, na katerih jih osebe, za uporabo katerih so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča:

1.

kopenska letala, ki se uporabljajo nad vodo na razdalji več kot 50 NM od obale ali vzletajo ali pristajajo na letališču, na katerem sta vzletna ali priletna pot speljani nad vodno gladino tako, da bi v primeru nesreče lahko prišlo do pristanka v sili na vodo, in

| 2. | vodna letala, ki se uporabljajo nad vodo. |
| --- | --- |

2.

vodna letala, ki se uporabljajo nad vodo.

| (b) | Vsak rešilni jopič ali enakovredna individualno napihljiva naprava je opremljena z virom električne osvetlitve za lažje lociranje oseb. |
| --- | --- |

(b)

Vsak rešilni jopič ali enakovredna individualno napihljiva naprava je opremljena z virom električne osvetlitve za lažje lociranje oseb.

| (c) | Vodna letala, ki se uporabljajo nad vodo, so opremljena s/z:






  1. | sidrom in drugo opremo, potrebno za lažji privez, sidranje ali manevriranje vodnega letala na vodni površini, ki ustreza njegovi velikosti, teži in značilnostim v zvezi z njegovim upravljanjem, ter |
| --- | --- | --- |

(c)

Vodna letala, ki se uporabljajo nad vodo, so opremljena s/z:

1.

sidrom in drugo opremo, potrebno za lažji privez, sidranje ali manevriranje vodnega letala na vodni površini, ki ustreza njegovi velikosti, teži in značilnostim v zvezi z njegovim upravljanjem, ter

| 2. | opremo za ustvarjanje zvočnih signalov iz mednarodnih predpisov za preprečevanje trčenj na morju, če je ustrezno. |
| --- | --- |

2.

opremo za ustvarjanje zvočnih signalov iz mednarodnih predpisov za preprečevanje trčenj na morju, če je ustrezno.

| (d) | Letala, ki se uporabljajo nad vodo na takšni razdalji od kopnega, primernega za pristanek v sili, ki presega:






  1. | 120 minut pri potovalni hitrosti ali 400 NM, kar je manj, pri letalih, ki lahko nadaljujejo let do letališča pri okvari ključnega motorja ali motorjev na kateri koli točki zračne poti ali načrtovanih preusmeritev, ali |
| --- | --- | --- |

(d)

Letala, ki se uporabljajo nad vodo na takšni razdalji od kopnega, primernega za pristanek v sili, ki presega:

1.

120 minut pri potovalni hitrosti ali 400 NM, kar je manj, pri letalih, ki lahko nadaljujejo let do letališča pri okvari ključnega motorja ali motorjev na kateri koli točki zračne poti ali načrtovanih preusmeritev, ali

| 2. | 30 minut pri potovalni hitrosti ali 100 NM, kar je manj, za vsa druga letala, |
| --- | --- |

2.

30 minut pri potovalni hitrosti ali 100 NM, kar je manj, za vsa druga letala,

so opremljena z opremo iz odstavka (e).

| (e) | Letala, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka (d), imajo na krovu naslednjo opremo:






  1. | zadostno število rešilnih čolnov, ki lahko sprejmejo vse osebe na letalu in so zloženi tako, da omogočajo takojšnjo uporabo v sili, ter so dovolj veliki, da sprejmejo vse preživele v primeru izgube enega od čolnov z največjo nominalno zmogljivostjo; |
| --- | --- | --- |

(e)

Letala, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka (d), imajo na krovu naslednjo opremo:

1.

zadostno število rešilnih čolnov, ki lahko sprejmejo vse osebe na letalu in so zloženi tako, da omogočajo takojšnjo uporabo v sili, ter so dovolj veliki, da sprejmejo vse preživele v primeru izgube enega od čolnov z največjo nominalno zmogljivostjo;

| 2. | lučjo za lociranje preživelih na vsakem rešilnem čolnu; |
| --- | --- |

2.

lučjo za lociranje preživelih na vsakem rešilnem čolnu;

| 3. | reševalno opremo, ki vključuje sredstva za ohranjanje življenja in ustreza predvidenemu letu, ter |
| --- | --- |

3.

reševalno opremo, ki vključuje sredstva za ohranjanje življenja in ustreza predvidenemu letu, ter

| 4. | vsaj dva oddajnika ELT (ELT(S)) za preživele. |
| --- | --- |

4.

vsaj dva oddajnika ELT (ELT(S)) za preživele.

CAT.IDE.A.305   Oprema za preživetje

| (a) | Letala, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bili iskanje in reševanje posebej zahtevni, so opremljena s/z:






  1. | signalno opremo za oddajanje signalov v sili; |
| --- | --- | --- |

(a)

Letala, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bili iskanje in reševanje posebej zahtevni, so opremljena s/z:

1.

signalno opremo za oddajanje signalov v sili;

| 2. | najmanj enim oddajnikom ELT(S) in |
| --- | --- |

2.

najmanj enim oddajnikom ELT(S) in

| 3. | dodatno opremo za preživetje za predvideno zračno pot, ob upoštevanju števila oseb na letalu. |
| --- | --- |

3.

dodatno opremo za preživetje za predvideno zračno pot, ob upoštevanju števila oseb na letalu.

| (b) | Na letalu ni treba imeti dodatne opreme za preživetje iz pododstavka (a)(3), če letalo:






  1. | ostane na takšni razdalji od območja, na katerem iskanje in reševanje nista posebej zahtevni, ki ustreza:






  (i) | 120 minutam potovalne hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI) za letala, ki lahko pri okvari ključnega motorja ali motorjev na kateri koli točki zračne poti ali načrtovanih preusmeritev nadaljujejo let do letališča, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Na letalu ni treba imeti dodatne opreme za preživetje iz pododstavka (a)(3), če letalo:

1.

ostane na takšni razdalji od območja, na katerem iskanje in reševanje nista posebej zahtevni, ki ustreza:

(i)

120 minutam potovalne hitrosti z enim nedelujočim motorjem (OEI) za letala, ki lahko pri okvari ključnega motorja ali motorjev na kateri koli točki zračne poti ali načrtovanih preusmeritev nadaljujejo let do letališča, ali

| (ii) | 30 minutam pri potovalni hitrosti za vsa druga letala; |
| --- | --- |

(ii)

30 minutam pri potovalni hitrosti za vsa druga letala;

| 2. | certificirano v skladu z veljavnim plovnostnim standardom, ostane na takšni razdalji, ki ne presega 90 minut letenja s potovalno hitrostjo, če se oddaljijo od območja, primernega za pristanek v sili. |
| --- | --- |

2.

certificirano v skladu z veljavnim plovnostnim standardom, ostane na takšni razdalji, ki ne presega 90 minut letenja s potovalno hitrostjo, če se oddaljijo od območja, primernega za pristanek v sili.

CAT.IDE.A.325   Slušalke

| (a) | Letala so opremljena s slušalkami z usmerjenim mikrofonom ali laringofonom ali enakovredno napravo za vsakega člana letalske posadke, ki opravlja svoje delo na dodeljenem mestu v pilotski kabini. |
| --- | --- |

(a)

Letala so opremljena s slušalkami z usmerjenim mikrofonom ali laringofonom ali enakovredno napravo za vsakega člana letalske posadke, ki opravlja svoje delo na dodeljenem mestu v pilotski kabini.

| (b) | Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali ponoči, so opremljena z gumbom za oddajanje na napravi za ročno uravnavanje naklona in nagiba za vsakega zahtevanega člana letalske posadke. |
| --- | --- |

(b)

Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali ponoči, so opremljena z gumbom za oddajanje na napravi za ročno uravnavanje naklona in nagiba za vsakega zahtevanega člana letalske posadke.

CAT.IDE.A.330   Radiokomunikacijska oprema

| (a) | Letala so opremljena z radiokomunikacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor. |
| --- | --- |

(a)

Letala so opremljena z radiokomunikacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor.

| (b) | Radiokomunikacijska oprema omogoča komunikacije na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti. |
| --- | --- |

(b)

Radiokomunikacijska oprema omogoča komunikacije na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti.

CAT.IDE.A.335   Plošča za izbiro zvoka

Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR, so opremljena s ploščo za izbiro zvoka, ki jo je mogoče uporabljati z vseh mest zahtevanih članov letalske posadke.

CAT.IDE.A.340   Radijska oprema za operacije po pravilih VFR po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov

Letala, ki se uporabljajo po pravilih VFR po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljena z radiokomunikacijsko opremo, ki je v običajnih pogojih radijskega prenosa potrebna za:

| (a) | sporazumevanje z ustreznimi zemeljskimi postajami; |
| --- | --- |

(a)

sporazumevanje z ustreznimi zemeljskimi postajami;

| (b) | sporazumevanje z ustreznimi postajami kontrole zračnega prometa (KZP) s katere koli točke nadzorovanega zračnega prostora, v katerem se predvidevajo leti, in |
| --- | --- |

(b)

sporazumevanje z ustreznimi postajami kontrole zračnega prometa (KZP) s katere koli točke nadzorovanega zračnega prostora, v katerem se predvidevajo leti, in

| (c) | prejem meteoroloških informacij. |
| --- | --- |

(c)

prejem meteoroloških informacij.

CAT.IDE.A.345   Komunikacijska in navigacijska oprema za operacije po pravilih IFR ali VFR po zračnih poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov

| (a) | Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali VFR po zračnih poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljena z radiokomunikacijsko in navigacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor. |
| --- | --- |

(a)

Letala, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali VFR po zračnih poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljena z radiokomunikacijsko in navigacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor.

| (b) | Radiokomunikacijska oprema vključuje najmanj dva samostojna radiokomunikacijska sistema, ki sta v običajnih obratovalnih pogojih potrebna za sporazumevanje z ustrezno zemeljsko postajo s katere koli točke zračne poti, vključno s preusmeritvami. |
| --- | --- |

(b)

Radiokomunikacijska oprema vključuje najmanj dva samostojna radiokomunikacijska sistema, ki sta v običajnih obratovalnih pogojih potrebna za sporazumevanje z ustrezno zemeljsko postajo s katere koli točke zračne poti, vključno s preusmeritvami.

| (c) | Ne glede na odstavek (b) so letala, ki se uporabljajo za operacije na kratkih razdaljah v severnoatlantskem zračnem prostoru, za katerega veljajo specifikacije minimalne operativne zmogljivosti (NAT MNPS), in ne prečkajo Severnega Atlantika, opremljena z najmanj enim komunikacijskim sistemom velikega dosega, če so za zadevni zračni prostor objavljeni nadomestni komunikacijski postopki. |
| --- | --- |

(c)

Ne glede na odstavek (b) so letala, ki se uporabljajo za operacije na kratkih razdaljah v severnoatlantskem zračnem prostoru, za katerega veljajo specifikacije minimalne operativne zmogljivosti (NAT MNPS), in ne prečkajo Severnega Atlantika, opremljena z najmanj enim komunikacijskim sistemom velikega dosega, če so za zadevni zračni prostor objavljeni nadomestni komunikacijski postopki.

| (d) | Letala imajo zadostno navigacijsko opremo za zagotovitev, da v primeru okvare enega kosa opreme v kateri koli fazi leta preostala oprema omogoča varno navigacijo v skladu z načrtom leta. |
| --- | --- |

(d)

Letala imajo zadostno navigacijsko opremo za zagotovitev, da v primeru okvare enega kosa opreme v kateri koli fazi leta preostala oprema omogoča varno navigacijo v skladu z načrtom leta.

| (e) | Letala, ki se uporabljajo za lete, pri katerih se načrtuje pristanek v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), so opremljena z ustrezno opremo, ki lahko zagotavlja vodenje do točke, s katere je mogoče izvesti vizualni pristanek za vsako letališče, na katerem je predviden pristanek v razmerah IMC, in vsa določena nadomestna letališča. |
| --- | --- |

(e)

Letala, ki se uporabljajo za lete, pri katerih se načrtuje pristanek v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), so opremljena z ustrezno opremo, ki lahko zagotavlja vodenje do točke, s katere je mogoče izvesti vizualni pristanek za vsako letališče, na katerem je predviden pristanek v razmerah IMC, in vsa določena nadomestna letališča.

CAT.IDE.A.350   Radarski odzivnik

Letala so opremljena s sekundarnim nadzorovalnim radarskim odzivnikom (SSR), ki sporoča tlačno višino, in vsemi drugimi zmogljivostmi radarskega odzivnika SSR, ki se zahtevajo za predvideno zračno pot leta.

CAT.IDE.A.355   Upravljanje elektronskih navigacijskih podatkov

| (a) | Operator uporablja samo podatkovne proizvode elektronske navigacije, ki podpirajo navigacijsko aplikacijo, skladno s standardi celovitosti, in ustrezajo predvideni uporabi podatkov. |
| --- | --- |

(a)

Operator uporablja samo podatkovne proizvode elektronske navigacije, ki podpirajo navigacijsko aplikacijo, skladno s standardi celovitosti, in ustrezajo predvideni uporabi podatkov.

| (b) | Kadar podatkovni proizvodi elektronske navigacije podpirajo navigacijsko aplikacijo, ki je potrebna za operacijo, za katero je v skladu s Prilogo V (del SPA) potrebna odobritev, operator pristojnemu organu dokaže, da so uporabljeni postopek in zagotovljeni proizvodi v skladu s standardi celovitosti, ki ustrezajo predvideni uporabi podatkov. |
| --- | --- |

(b)

Kadar podatkovni proizvodi elektronske navigacije podpirajo navigacijsko aplikacijo, ki je potrebna za operacijo, za katero je v skladu s Prilogo V (del SPA) potrebna odobritev, operator pristojnemu organu dokaže, da so uporabljeni postopek in zagotovljeni proizvodi v skladu s standardi celovitosti, ki ustrezajo predvideni uporabi podatkov.

| (c) | Operator nenehno spremlja celovitost postopka in proizvodov, in sicer neposredno ali s spremljanjem skladnosti izvajalcev, ki so tretje osebe. |
| --- | --- |

(c)

Operator nenehno spremlja celovitost postopka in proizvodov, in sicer neposredno ali s spremljanjem skladnosti izvajalcev, ki so tretje osebe.

| (d) | Operator zagotovi pravočasno širjenje in vključevanje tekočih in nespremenjenih elektronskih navigacijskih podatkov vsem letalom, ki jih potrebujejo. |
| --- | --- |

(d)

Operator zagotovi pravočasno širjenje in vključevanje tekočih in nespremenjenih elektronskih navigacijskih podatkov vsem letalom, ki jih potrebujejo.

ODDELEK 2

Helikopterji

CAT.IDE.H.100   Instrumenti in oprema – splošno

| (a) | Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, razen naslednjega:






  1. | rezervnih varovalk; |
| --- | --- | --- |

(a)

Instrumenti in oprema, ki se zahtevajo v tem poddelu, se odobrijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, razen naslednjega:

1.

rezervnih varovalk;

| 2. | samostojnih prenosnih svetilk; |
| --- | --- |

2.

samostojnih prenosnih svetilk;

| 3. | točnega časomera; |
| --- | --- |

3.

točnega časomera;

| 4. | držala za karte; |
| --- | --- |

4.

držala za karte;

| 5. | kompleta za prvo pomoč; |
| --- | --- |

5.

kompleta za prvo pomoč;

| 6. | megafonov; |
| --- | --- |

6.

megafonov;

| 7. | opreme za preživetje in signaliziranje; |
| --- | --- |

7.

opreme za preživetje in signaliziranje;

| 8. | sider in opreme za privez ter |
| --- | --- |

8.

sider in opreme za privez ter

| 9. | otroških zadrževalnih naprav. |
| --- | --- |

9.

otroških zadrževalnih naprav.

| (b) | Instrumenti in oprema, ki se v tem poddelu ne zahtevajo in jih ni treba odobriti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:






  1. | informacij, ki jih zagotavljajo ti instrumenti, oprema ali pripomočki, letalska posadka ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 216/2008 ali CAT.IDE.H.330, CAT.IDE.H.335, CAT.IDE.H.340 in CAT.IDE.H.345 ter |
| --- | --- | --- |

(b)

Instrumenti in oprema, ki se v tem poddelu ne zahtevajo in jih ni treba odobriti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003, vendar so na zrakoplovu, izpolnjujejo naslednji zahtevi:

1.

informacij, ki jih zagotavljajo ti instrumenti, oprema ali pripomočki, letalska posadka ne uporablja za izpolnjevanje zahtev iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 216/2008 ali CAT.IDE.H.330, CAT.IDE.H.335, CAT.IDE.H.340 in CAT.IDE.H.345 ter

| 2. | instrumenti in oprema ne vplivajo na plovnost helikopterja niti pri okvarah ali napakah. |
| --- | --- |

2.

instrumenti in oprema ne vplivajo na plovnost helikopterja niti pri okvarah ali napakah.

| (c) | Če bo opremo uporabljal en član letalske posadke na svojem mestu med letom, je zlahka na voljo za uporabo z zadevnega mesta. Če se zahteva, da en kos opreme uporablja več članov letalske posadke, je nameščen tako, da je zlahka na voljo za uporabo na katerem koli mestu, na katerem se zahteva njegova uporaba. |
| --- | --- |

(c)

Če bo opremo uporabljal en član letalske posadke na svojem mestu med letom, je zlahka na voljo za uporabo z zadevnega mesta. Če se zahteva, da en kos opreme uporablja več članov letalske posadke, je nameščen tako, da je zlahka na voljo za uporabo na katerem koli mestu, na katerem se zahteva njegova uporaba.

| (d) | Tisti instrumenti, ki jih uporablja kateri koli član letalske posadke, so razporejeni tako, da lahko član letalske posadke zlahka vidi prikaze že s svojega mesta z majhnim dejanskim odmikom iz položaja in vidne črte, ki ju po navadi zavzame pri gledanju naprej v smeri poti leta. |
| --- | --- |

(d)

Tisti instrumenti, ki jih uporablja kateri koli član letalske posadke, so razporejeni tako, da lahko član letalske posadke zlahka vidi prikaze že s svojega mesta z majhnim dejanskim odmikom iz položaja in vidne črte, ki ju po navadi zavzame pri gledanju naprej v smeri poti leta.

| (e) | Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo. |
| --- | --- |

(e)

Vsa zahtevana reševalna oprema je zlahka dosegljiva za takojšnjo uporabo.

CAT.IDE.H.105   Minimalna oprema za let

Let se ne začne, če kateri koli od instrumentov, delov opreme ali funkcij helikopterja, ki so potrebni za načrtovani let, ne deluje ali manjka, razen če:

| (a) | se helikopter uporablja v skladu s seznamom minimalne opreme (MEL) operatorja ali |
| --- | --- |

(a)

se helikopter uporablja v skladu s seznamom minimalne opreme (MEL) operatorja ali

| (b) | je pristojni organ odobril operatorja za uporabo helikopterja v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL). |
| --- | --- |

(b)

je pristojni organ odobril operatorja za uporabo helikopterja v okviru omejitev glavnega seznama minimalne opreme (MMEL).

CAT.IDE.H.115   Operativne luči

| (a) | Helikopterji, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljeni s sistemom luči proti trčenju. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljeni s sistemom luči proti trčenju.

| (b) | Helikopterji, ki se uporabljajo ponoči ali po pravilih IFR, so poleg opreme iz odstavka (a) opremljeni s/z:






  1. | razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema helikopterja, za zagotavljanje ustrezne osvetlitve vseh instrumentov in opreme, pomembnih za varno delovanje helikopterja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Helikopterji, ki se uporabljajo ponoči ali po pravilih IFR, so poleg opreme iz odstavka (a) opremljeni s/z:

1.

razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema helikopterja, za zagotavljanje ustrezne osvetlitve vseh instrumentov in opreme, pomembnih za varno delovanje helikopterja;

| 2. | razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema helikopterja, za zagotavljanje osvetlitve vseh prostorov za potnike; |
| --- | --- |

2.

razsvetljavo, ki se napaja iz električnega sistema helikopterja, za zagotavljanje osvetlitve vseh prostorov za potnike;

| 3. | za vsakega zahtevanega člana posadke samostojno prenosno svetilko, ki je članom posadke zlahka na voljo, ko sedijo na svojem določenem mestu; |
| --- | --- |

3.

za vsakega zahtevanega člana posadke samostojno prenosno svetilko, ki je članom posadke zlahka na voljo, ko sedijo na svojem določenem mestu;

| 4. | navigacijskimi/pozicijskimi lučmi; |
| --- | --- |

4.

navigacijskimi/pozicijskimi lučmi;

| 5. | dvema pristajalnima žarometoma, od katerih se vsaj eden med letom prilagaja, da osvetljuje tla pred helikopterjem in pod njim in tla na obeh straneh helikopterja, ter |
| --- | --- |

5.

dvema pristajalnima žarometoma, od katerih se vsaj eden med letom prilagaja, da osvetljuje tla pred helikopterjem in pod njim in tla na obeh straneh helikopterja, ter

| 6. | lučmi zaradi uskladitve z mednarodnimi predpisi za preprečevanje trčenj na morju, če je helikopter amfibijski. |
| --- | --- |

6.

lučmi zaradi uskladitve z mednarodnimi predpisi za preprečevanje trčenj na morju, če je helikopter amfibijski.

CAT.IDE.H.125   Dnevne operacije po pravilih VFR – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema

| (a) | Helikopterji, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljeni z naslednjo opremo, ki je na voljo na pilotovem mestu:






  1. | napravo za merjenje in prikazovanje:






  (i) | magnetne smeri; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Helikopterji, ki se uporabljajo podnevi po pravilih VFR, so opremljeni z naslednjo opremo, ki je na voljo na pilotovem mestu:

1.

napravo za merjenje in prikazovanje:

(i)

magnetne smeri;

| (ii) | časa v urah, minutah in sekundah; |
| --- | --- |

(ii)

časa v urah, minutah in sekundah;

| (iii) | tlačne višine; |
| --- | --- |

(iii)

tlačne višine;

| (iv) | indicirane hitrosti; |
| --- | --- |

(iv)

indicirane hitrosti;

| (v) | navpične hitrosti; |
| --- | --- |

(v)

navpične hitrosti;

| (vi) | zdrsa, in |
| --- | --- |

(vi)

zdrsa, in

| (vii) | temperature zunanjega zraka in |
| --- | --- |

(vii)

temperature zunanjega zraka in

| 2. | napravo za prikazovanje, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; |
| --- | --- |

2.

napravo za prikazovanje, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo;

| (b) | če sta za operacijo potrebna dva pilota, so drugemu pilotu na voljo dodatne ločene naprave za prikazovanje:






  1. | tlačne višine; |
| --- | --- | --- |

(b)

če sta za operacijo potrebna dva pilota, so drugemu pilotu na voljo dodatne ločene naprave za prikazovanje:

1.

tlačne višine;

| 2. | indicirane hitrosti; |
| --- | --- |

2.

indicirane hitrosti;

| 3. | navpične hitrosti in |
| --- | --- |

3.

navpične hitrosti in

| 4. | zdrsa; |
| --- | --- |

4.

zdrsa;

| (c) | helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in vsi helikopterji, ki se uporabljajo nad vodo zunaj vidnega dosega kopnega ali kadar je vidljivost manjša od 1 500 m, so opremljeni z napravo za merjenje in prikazovanje:






  1. | položaja in |
| --- | --- | --- |

(c)

helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in vsi helikopterji, ki se uporabljajo nad vodo zunaj vidnega dosega kopnega ali kadar je vidljivost manjša od 1 500 m, so opremljeni z napravo za merjenje in prikazovanje:

1.

položaja in

| 2. | smeri; |
| --- | --- |

2.

smeri;

| (d) | naprava za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti zaradi kondenzacije ali zaledenitve mora biti na voljo za helikopterje z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet. |
| --- | --- |

(d)

naprava za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti zaradi kondenzacije ali zaledenitve mora biti na voljo za helikopterje z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg ali največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet.

CAT.IDE.H.130   Operacije po pravilih IFR ali ponoči – instrumenti za letenje in navigacijo ter povezana oprema

Helikopterji, ki se uporabljajo po pravilih VFR ponoči ali po pravilih IFR, so opremljeni z naslednjo opremo, ki je na voljo na pilotovem mestu:

| (a) | napravo za merjenje in prikazovanje:






  1. | magnetne smeri; |
| --- | --- | --- |

(a)

napravo za merjenje in prikazovanje:

1.

magnetne smeri;

| 2. | časa v urah, minutah in sekundah; |
| --- | --- |

2.

časa v urah, minutah in sekundah;

| 3. | indicirane hitrosti; |
| --- | --- |

3.

indicirane hitrosti;

| 4. | navpične hitrosti; |
| --- | --- |

4.

navpične hitrosti;

| 5. | zdrsa; |
| --- | --- |

5.

zdrsa;

| 6. | položaja; |
| --- | --- |

6.

položaja;

| 7. | stabilizirane smeri, in |
| --- | --- |

7.

stabilizirane smeri, in

| 8. | temperature zunanjega zraka. |
| --- | --- |

8.

temperature zunanjega zraka.

| (b) | dvema napravama za merjenje in prikazovanje tlačne višine. Za operacije po pravilih VFR ponoči z enim pilotom se en tlačni višinomer lahko nadomesti z radijskim višinomerom; |
| --- | --- |

(b)

dvema napravama za merjenje in prikazovanje tlačne višine. Za operacije po pravilih VFR ponoči z enim pilotom se en tlačni višinomer lahko nadomesti z radijskim višinomerom;

| (c) | napravo za prikazovanje, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo; |
| --- | --- |

(c)

napravo za prikazovanje, kdaj zahtevani instrumenti za letenje niso ustrezno oskrbljeni z električno energijo;

| (d) | napravo za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti iz pododstavkov (a)(3) in (h)(2) zaradi kondenzacije ali zaledenitve; |
| --- | --- |

(d)

napravo za preprečevanje napak pri delovanju sistemov za prikaz hitrosti iz pododstavkov (a)(3) in (h)(2) zaradi kondenzacije ali zaledenitve;

| (e) | napravo za obvestilo letalski posadki o okvari naprave iz odstavka (d) za helikopterje:






  1. | z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim 1. avgusta 1999 ali pozneje, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

napravo za obvestilo letalski posadki o okvari naprave iz odstavka (d) za helikopterje:

1.

z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim 1. avgusta 1999 ali pozneje, ali

| 2. | z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim pred 1. avgustom 1999, z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet; |
| --- | --- |

2.

z individualnim spričevalom o plovnosti, izdanim pred 1. avgustom 1999, z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet;

| (f) | pomožno napravo za merjenje in prikazovanje položaja, ki:






  1. | se med običajnim delovanjem neprekinjeno napaja, pri popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije pa se napaja iz vira, ki ni odvisen od običajnega sistema za pridobivanje električne energije; |
| --- | --- | --- |

(f)

pomožno napravo za merjenje in prikazovanje položaja, ki:

1.

se med običajnim delovanjem neprekinjeno napaja, pri popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije pa se napaja iz vira, ki ni odvisen od običajnega sistema za pridobivanje električne energije;

| 2. | deluje neodvisno od vseh drugih naprav za merjenje in prikazovanje položaja; |
| --- | --- |

2.

deluje neodvisno od vseh drugih naprav za merjenje in prikazovanje položaja;

| 3. | se lahko uporablja na katerem koli pilotovem mestu; |
| --- | --- |

3.

se lahko uporablja na katerem koli pilotovem mestu;

| 4. | po popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije deluje samodejno; |
| --- | --- |

4.

po popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije deluje samodejno;

| 5. | zagotavlja zanesljivo delovanje najmanj 30 minut ali tako dolgo, kot je potrebno za let do ustreznega nadomestnega kraja za pristanek pri izvajanju operacij nad neprijaznim terenom ali na morju, kar je več, po popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije, ob upoštevanju drugih obremenitev za preskrbo z električno energijo v sili in operativnih postopkov; |
| --- | --- |

5.

zagotavlja zanesljivo delovanje najmanj 30 minut ali tako dolgo, kot je potrebno za let do ustreznega nadomestnega kraja za pristanek pri izvajanju operacij nad neprijaznim terenom ali na morju, kar je več, po popolnem izpadu običajnega sistema za pridobivanje električne energije, ob upoštevanju drugih obremenitev za preskrbo z električno energijo v sili in operativnih postopkov;

| 6. | je ustrezno osvetljena v vseh fazah operacije in |
| --- | --- |

6.

je ustrezno osvetljena v vseh fazah operacije in

| 7. | je povezana z napravo za opozorilo letalski posadki, kdaj deluje na podlagi svoje preskrbe z električno energijo, vključno s tem, kdaj deluje z zasilno energijo; |
| --- | --- |

7.

je povezana z napravo za opozorilo letalski posadki, kdaj deluje na podlagi svoje preskrbe z električno energijo, vključno s tem, kdaj deluje z zasilno energijo;

| (g) | nadomestnim virom statičnega tlaka za napravo za merjenje višine, hitrosti in navpične hitrosti; |
| --- | --- |

(g)

nadomestnim virom statičnega tlaka za napravo za merjenje višine, hitrosti in navpične hitrosti;

| (h) | če sta za operacijo potrebna dva pilota, ločeno napravo za drugega pilota za prikazovanje:






  1. | tlačne višine; |
| --- | --- | --- |

(h)

če sta za operacijo potrebna dva pilota, ločeno napravo za drugega pilota za prikazovanje:

1.

tlačne višine;

| 2. | indicirane hitrosti; |
| --- | --- |

2.

indicirane hitrosti;

| 3. | navpične hitrosti; |
| --- | --- |

3.

navpične hitrosti;

| 4. | zdrsa; |
| --- | --- |

4.

zdrsa;

| 5. | položaja in |
| --- | --- |

5.

položaja in

| 6. | stabilizirane smeri; |
| --- | --- |

6.

stabilizirane smeri;

| (i) | za operacije po pravilih IFR držalom za karte na mestu, na katerem se karte berejo brez težav in ki se za nočne operacije lahko osvetli. |
| --- | --- |

(i)

za operacije po pravilih IFR držalom za karte na mestu, na katerem se karte berejo brez težav in ki se za nočne operacije lahko osvetli.

CAT.IDE.H.135   Dodatna oprema za operacije z enim pilotom po pravilih IFR

Helikopterji, ki se uporabljajo po pravilih IFR z enim pilotom, so opremljeni z avtopilotom, ki zadrži vsaj višino in smer letenja.

CAT.IDE.H.145   Radijski višinomeri

| (a) | Helikopterji za lete nad vodo so opremljeni z radijskim višinomerom z glasovnim opozarjanjem pod vnaprej nastavljeno višino in vizualnim opozarjanjem na višini, ki jo lahko izbere pilot, kadar se uporabljajo:






  1. | zunaj vidnega dosega kopnega; |
| --- | --- | --- |

(a)

Helikopterji za lete nad vodo so opremljeni z radijskim višinomerom z glasovnim opozarjanjem pod vnaprej nastavljeno višino in vizualnim opozarjanjem na višini, ki jo lahko izbere pilot, kadar se uporabljajo:

1.

zunaj vidnega dosega kopnega;

| 2. | pri vidljivosti, manjši od 1 500 m; |
| --- | --- |

2.

pri vidljivosti, manjši od 1 500 m;

| 3. | ponoči ali |
| --- | --- |

3.

ponoči ali

| 4. | v oddaljenosti od kopnega, ki presega tri minute letenja pri običajni potovalni hitrosti. |
| --- | --- |

4.

v oddaljenosti od kopnega, ki presega tri minute letenja pri običajni potovalni hitrosti.

CAT.IDE.H.160   Letalska oprema za zaznavanje vremenskih razmer

Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet, ki se uporabljajo po pravilih IFR ali ponoči, so opremljeni z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer, kadar trenutna vremenska poročila kažejo, da se lahko na predvideni zračni poti pričakujejo nevihte ali druge potencialno nevarne vremenske razmere, za katere se šteje, da jih je mogoče zaznati z letalsko opremo za zaznavanje vremenskih razmer.

CAT.IDE.H.165   Dodatna oprema za nočne operacije ob zaledenitvi

| (a) | Helikopterji, ki se ponoči uporabljajo ob predvideni ali dejanski zaledenitvi, so opremljeni z napravami za osvetlitev ali zaznavanje zaledenitve. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji, ki se ponoči uporabljajo ob predvideni ali dejanski zaledenitvi, so opremljeni z napravami za osvetlitev ali zaznavanje zaledenitve.

| (b) | Naprave za osvetlitev zaledenitve ne povzročajo bleščanja ali odsevanja, ki bi člane posadke oviralo pri opravljanju njihovih nalog. |
| --- | --- |

(b)

Naprave za osvetlitev zaledenitve ne povzročajo bleščanja ali odsevanja, ki bi člane posadke oviralo pri opravljanju njihovih nalog.

CAT.IDE.H.170   Interfonski sistem za letalsko posadko

Helikopterje, ki jih upravlja letalska posadka z več kot enim članom, so opremljeni z interfonskim sistemom za letalsko posadko, vključno s slušalkami in mikrofoni, ki jih uporabljajo vsi člani letalske posadke.

CAT.IDE.H.175   Interfonski sistem za člane posadke

Helikopterji so opremljeni z interfonskim sistemom za člane posadke, če je na helikopterju član posadke, ki ni član letalske posadke.

CAT.IDE.H.180   Sistem za obveščanje potnikov

| (a) | Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljeni s sistemom za obveščanje potnikov, kar ne velja za (b): |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet so opremljeni s sistemom za obveščanje potnikov, kar ne velja za (b):

| (b) | ne glede na (a) so helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in pod 20 izvzeti iz obveznosti, da so opremljeni s sistemom za obveščanje potnikov, če:






  1. | so zasnovani brez pregrade med pilotom in potniki ter |
| --- | --- | --- |

(b)

ne glede na (a) so helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in pod 20 izvzeti iz obveznosti, da so opremljeni s sistemom za obveščanje potnikov, če:

1.

so zasnovani brez pregrade med pilotom in potniki ter

| 2. | operator lahko dokaže, da se med letom pilotov glas sliši in razume na vseh potniških sedežih. |
| --- | --- |

2.

operator lahko dokaže, da se med letom pilotov glas sliši in razume na vseh potniških sedežih.

CAT.IDE.H.185   Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini

| (a) | Naslednji tipi helikopterjev so opremljeni z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini:






  1. | vsi helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 7 000 kg in |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslednji tipi helikopterjev so opremljeni z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini:

1.

vsi helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 7 000 kg in

| 2. | helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. januarja 1987 ali pozneje. |
| --- | --- |

2.

helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. januarja 1987 ali pozneje.

| (b) | Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini lahko shrani podatke, zapisane vsaj:






  1. | v zadnjih dveh urah za helikopterje iz pododstavkov (a)(1) in (a)(2), če jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. januarja 2016 ali pozneje; |
| --- | --- | --- |

(b)

Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini lahko shrani podatke, zapisane vsaj:

1.

v zadnjih dveh urah za helikopterje iz pododstavkov (a)(1) in (a)(2), če jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. januarja 2016 ali pozneje;

| 2. | v zadnji uri za helikopterje iz pododstavka (a)(1), če jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. avgusta 1999 ali pozneje in pred 1. januarjem 2016; |
| --- | --- |

2.

v zadnji uri za helikopterje iz pododstavka (a)(1), če jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. avgusta 1999 ali pozneje in pred 1. januarjem 2016;

| 3. | v zadnjih 30 minutah pri helikopterjih iz pododstavka (a)(1), če jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano pred 1. avgustom 1999, ali |
| --- | --- |

3.

v zadnjih 30 minutah pri helikopterjih iz pododstavka (a)(1), če jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano pred 1. avgustom 1999, ali

| 4. | v zadnjih 30 minutah pri helikopterjih iz pododstavka (a)(2), če jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano pred 1. januarjem 2016. |
| --- | --- |

4.

v zadnjih 30 minutah pri helikopterjih iz pododstavka (a)(2), če jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano pred 1. januarjem 2016.

| (c) | Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ob upoštevanju časovnih presledkov zapisuje:






  1. | govorno sporazumevanje, ki se po radiu oddaja iz pilotske kabine ali vanjo sprejema; |
| --- | --- | --- |

(c)

Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ob upoštevanju časovnih presledkov zapisuje:

1.

govorno sporazumevanje, ki se po radiu oddaja iz pilotske kabine ali vanjo sprejema;

| 2. | govorno sporazumevanje članov letalske posadke v pilotski kabini po interfonskem sistemu in sistemu za obveščanje potnikov, če sta vgrajena; |
| --- | --- |

2.

govorno sporazumevanje članov letalske posadke v pilotski kabini po interfonskem sistemu in sistemu za obveščanje potnikov, če sta vgrajena;

| 3. | zvočno okolje pilotske kabine, vključno – brez prekinitev:






  (i) | za helikopterje z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. avgusta 1999 ali pozneje, z zvočnimi signali, prejetimi z vseh mikrofonov posadke; |
| --- | --- | --- |

3.

zvočno okolje pilotske kabine, vključno – brez prekinitev:

(i)

za helikopterje z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. avgusta 1999 ali pozneje, z zvočnimi signali, prejetimi z vseh mikrofonov posadke;

| (ii) | za helikopterje z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. avgustom 1999, z zvočnimi signali, prejetimi z vseh mikrofonov posadke, če je ustrezno; |
| --- | --- |

(ii)

za helikopterje z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. avgustom 1999, z zvočnimi signali, prejetimi z vseh mikrofonov posadke, če je ustrezno;

| 4. | glasovne ali zvočne signale za prepoznavanje navigacijskih in priletnih navodil, ki se pošljejo v slušalke ali zvočnik. |
| --- | --- |

4.

glasovne ali zvočne signale za prepoznavanje navigacijskih in priletnih navodil, ki se pošljejo v slušalke ali zvočnik.

| (d) | Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini začne zapisovanje, preden se helikopter začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo. |
| --- | --- |

(d)

Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini začne zapisovanje, preden se helikopter začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo.

| (e) | Poleg zahtev iz odstavka (d) za helikopterje iz pododstavka (a)(2), ki jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti izdano 1. avgusta 1999 ali pozneje:






  1. | zapisovalnik zvoka v pilotski kabini samodejno začne zapisovanje, preden se helikopter začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo, in |
| --- | --- | --- |

(e)

Poleg zahtev iz odstavka (d) za helikopterje iz pododstavka (a)(2), ki jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti izdano 1. avgusta 1999 ali pozneje:

1.

zapisovalnik zvoka v pilotski kabini samodejno začne zapisovanje, preden se helikopter začne premikati s svojo močjo, in ga nadaljuje do zaključka leta, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo, in

| 2. | odvisno od razpoložljivosti električne energije zapisovalnik zvoka v pilotski kabini začne zapisovanje čim prej med preverjanji v pilotski kabini pred zagonom motorjev na začetku leta in ga nadaljuje do preverjanj v pilotski kabini, ki sledijo takoj po zaustavitvi motorjev na koncu leta. |
| --- | --- |

2.

odvisno od razpoložljivosti električne energije zapisovalnik zvoka v pilotski kabini začne zapisovanje čim prej med preverjanji v pilotski kabini pred zagonom motorjev na začetku leta in ga nadaljuje do preverjanj v pilotski kabini, ki sledijo takoj po zaustavitvi motorjev na koncu leta.

| (f) | Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
| --- | --- |

(f)

Zapisovalnik zvoka v pilotski kabini ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi.

CAT.IDE.H.190   Zapisovalnik poletov

| (a) | Naslednji helikopterji so opremljeni z zapisovalnikom poletov, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov in za katerega je na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika:






  1. | helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. avgusta 1999 ali pozneje; |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslednji helikopterji so opremljeni z zapisovalnikom poletov, ki uporablja digitalni način zapisovanja in shranjevanja podatkov in za katerega je na voljo postopek za takojšnjo pridobitev teh podatkov iz pomnilnika:

1.

helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 3 175 kg in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. avgusta 1999 ali pozneje;

| 2. | helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 7 000 kg ali z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. januarja 1989 ali pozneje, vendar pred 1. avgustom 1999. |
| --- | --- |

2.

helikopterji z največjo potrjeno vzletno maso (MCTOM) nad 7 000 kg ali z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad devet in individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. januarja 1989 ali pozneje, vendar pred 1. avgustom 1999.

| (b) | Zapisovalnik poletov zapisuje parametre, potrebne za natančno določitev:






  1. | poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja, delovanja in konfiguracije, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 10 urah, za helikopterje iz pododstavka (a)(1) z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. januarja 2016 ali pozneje; |
| --- | --- | --- |

(b)

Zapisovalnik poletov zapisuje parametre, potrebne za natančno določitev:

1.

poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja, delovanja in konfiguracije, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 10 urah, za helikopterje iz pododstavka (a)(1) z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 1. januarja 2016 ali pozneje;

| 2. | poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja in delovanja, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 8 urah, za helikopterje iz pododstavka (a)(1) z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. januarjem 2016; |
| --- | --- |

2.

poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja in delovanja, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 8 urah, za helikopterje iz pododstavka (a)(1) z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim pred 1. januarjem 2016;

| 3. | poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja in delovanja, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 5 urah, za helikopterje iz pododstavka (a)(2). |
| --- | --- |

3.

poti leta, hitrosti, položaja, moči motorja in delovanja, ter je zmožen shraniti podatke, zapisane vsaj v zadnjih 5 urah, za helikopterje iz pododstavka (a)(2).

| (c) | Podatki se pridobijo iz virov na helikopterju, ki omogočajo točno povezavo z informacijami, prikazanimi letalski posadki. |
| --- | --- |

(c)

Podatki se pridobijo iz virov na helikopterju, ki omogočajo točno povezavo z informacijami, prikazanimi letalski posadki.

| (d) | Zapisovalnik poletov samodejno začne zapisovanje podatkov, preden se lahko helikopter začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno preneha, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo. |
| --- | --- |

(d)

Zapisovalnik poletov samodejno začne zapisovanje podatkov, preden se lahko helikopter začne premikati s svojo močjo, in ga samodejno preneha, ko se helikopter ne more več premikati s svojo močjo.

| (e) | Zapisovalnik poletov ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
| --- | --- |

(e)

Zapisovalnik poletov ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi.

CAT.IDE.H.195   Zapisovanje prek podatkovnih zvez

| (a) | Helikopterji z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 8. aprila 2014 ali pozneje, ki imajo zmogljivost komunikacije prek podatkovnih zvez in morajo biti opremljeni z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini, če je ustrezno, z zapisovalnikom zapisujejo:






  1. | sporočila iz komunikacije prek podatkovnih zvez, povezana s sporočili službe zračnega prometa (ATS) helikopterju in sporočili, poslanimi s helikopterja, vključno s sporočili, ki se nanašajo na naslednje aplikacije:






  (i) | vzpostavitev podatkovne zveze; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Helikopterji z individualnim spričevalom o plovnosti, prvič izdanim 8. aprila 2014 ali pozneje, ki imajo zmogljivost komunikacije prek podatkovnih zvez in morajo biti opremljeni z zapisovalnikom zvoka v pilotski kabini, če je ustrezno, z zapisovalnikom zapisujejo:

1.

sporočila iz komunikacije prek podatkovnih zvez, povezana s sporočili službe zračnega prometa (ATS) helikopterju in sporočili, poslanimi s helikopterja, vključno s sporočili, ki se nanašajo na naslednje aplikacije:

(i)

vzpostavitev podatkovne zveze;

| (ii) | komunikacijo med kontrolorjem in pilotom helikopterja; |
| --- | --- |

(ii)

komunikacijo med kontrolorjem in pilotom helikopterja;

| (iii) | usmerjeni nadzor; |
| --- | --- |

(iii)

usmerjeni nadzor;

| (iv) | informacije o letu; |
| --- | --- |

(iv)

informacije o letu;

| (v) | nadzor nad oddajanjem zrakoplova, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema; |
| --- | --- |

(v)

nadzor nad oddajanjem zrakoplova, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema;

| (vi) | podatke o operativnem nadzoru zrakoplova, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema; |
| --- | --- |

(vi)

podatke o operativnem nadzoru zrakoplova, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema;

| (vii) | slikovni zapis podatkov, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema; |
| --- | --- |

(vii)

slikovni zapis podatkov, kolikor je mogoče glede na strukturo sistema;

| 2. | informacije, ki omogočajo povezanost z vsemi povezanimi zapisi v zvezi s komunikacijo prek podatkovne zveze, ki se hranijo ločeno od helikopterja, in |
| --- | --- |

2.

informacije, ki omogočajo povezanost z vsemi povezanimi zapisi v zvezi s komunikacijo prek podatkovne zveze, ki se hranijo ločeno od helikopterja, in

| 3. | informacije o času in prednostni obravnavi sporočil iz komunikacije prek podatkovne zveze, ob upoštevanju strukture sistema. |
| --- | --- |

3.

informacije o času in prednostni obravnavi sporočil iz komunikacije prek podatkovne zveze, ob upoštevanju strukture sistema.

| (b) | Zapisovalnik digitalno zapisuje in shranjuje podatke in informacije, poleg tega je na voljo postopek za takojšnje pridobivanje teh podatkov. Način zapisovanja omogoča povezovanje s podatki, zapisanimi na tleh. |
| --- | --- |

(b)

Zapisovalnik digitalno zapisuje in shranjuje podatke in informacije, poleg tega je na voljo postopek za takojšnje pridobivanje teh podatkov. Način zapisovanja omogoča povezovanje s podatki, zapisanimi na tleh.

| (c) | Zapisovalnik lahko hrani zapisane podatke vsaj tako dolgo, kot je v CAT.IDE.H.185 določeno za zapisovalnike zvoka v pilotski kabini. |
| --- | --- |

(c)

Zapisovalnik lahko hrani zapisane podatke vsaj tako dolgo, kot je v CAT.IDE.H.185 določeno za zapisovalnike zvoka v pilotski kabini.

| (d) | Zapisovalnik ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi. |
| --- | --- |

(d)

Zapisovalnik ima napravo, ki pomaga pri njegovem lociranju v vodi.

| (e) | Zahteve v zvezi z začetkom in koncem delovanja zapisovalnika so enake kot zahteve, ki se v CAT.IDE.H.185(d) in (e) uporabljajo za začetek in konec delovanja zapisovalnika zvoka v pilotski kabini. |
| --- | --- |

(e)

Zahteve v zvezi z začetkom in koncem delovanja zapisovalnika so enake kot zahteve, ki se v CAT.IDE.H.185(d) in (e) uporabljajo za začetek in konec delovanja zapisovalnika zvoka v pilotski kabini.

CAT.IDE.H.200   Kombinirani zapisovalnik podatkov o letu in zvoka v pilotski kabini

Skladnost z zahtevami za zapisovalnik zvoka v pilotski kabini in zapisovalnik poletov je mogoče doseči s kombiniranim zapisovalnikom na zrakoplovu.

CAT.IDE.H.205   Sedeži, sedežni varnostni pasovi, zadrževalni sistemi in otroške zadrževalne naprave

| (a) | Helikopterji so opremljeni s/z:






  1. | sedeži ali ležišči za vse osebe na helikopterju, stare 24 mesecev ali več; |
| --- | --- | --- |

(a)

Helikopterji so opremljeni s/z:

1.

sedeži ali ležišči za vse osebe na helikopterju, stare 24 mesecev ali več;

| 2. | varnostnim pasom na vsakem potniškem sedežu in zadrževalnimi pasovi za vsako ležišče; |
| --- | --- |

2.

varnostnim pasom na vsakem potniškem sedežu in zadrževalnimi pasovi za vsako ležišče;

| 3. | za helikopterje, ki jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. avgusta 1999 ali pozneje, varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa na vsakem potniškem sedežu za vsakega potnika, starega 24 mesecev ali več; |
| --- | --- |

3.

za helikopterje, ki jim je bilo individualno spričevalo o plovnosti prvič izdano 1. avgusta 1999 ali pozneje, varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa na vsakem potniškem sedežu za vsakega potnika, starega 24 mesecev ali več;

| 4. | otroško zadrževalno napravo za vse osebe na helikopterju, mlajše od 24 mesecev; |
| --- | --- |

4.

otroško zadrževalno napravo za vse osebe na helikopterju, mlajše od 24 mesecev;

| 5. | varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa z vgrajeno napravo, ki pri hitrem zaviranju samodejno zadrži trup osebe, ki je s pasom pripeta, na vsakem sedežu letalske posadke; |
| --- | --- |

5.

varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa z vgrajeno napravo, ki pri hitrem zaviranju samodejno zadrži trup osebe, ki je s pasom pripeta, na vsakem sedežu letalske posadke;

| 6. | varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa na vseh sedežih najmanjšega zahtevanega števila članov kabinskega osebja. |
| --- | --- |

6.

varnostnim pasom z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa na vseh sedežih najmanjšega zahtevanega števila članov kabinskega osebja.

| (b) | Varnostni pas z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa:






  1. | ima enotočkovno odpenjanje, in |
| --- | --- | --- |

(b)

Varnostni pas z zadrževalnim sistemom za zgornji del trupa:

1.

ima enotočkovno odpenjanje, in

| 2. | na sedežih letalske posadke in na sedežih za najmanjše zahtevano število članov kabinskega osebja vključuje dva ramenska pasova in varnostni pas, ki ga je mogoče uporabljati samostojno. |
| --- | --- |

2.

na sedežih letalske posadke in na sedežih za najmanjše zahtevano število članov kabinskega osebja vključuje dva ramenska pasova in varnostni pas, ki ga je mogoče uporabljati samostojno.

CAT.IDE.H.210   Znaka pripnite varnostne pasove in prepovedano kajenje

Helikopterji, na katerih niso vsi potniški sedeži vidni s sedežev letalske posadke, so opremljeni z znakom za prikaz vsem potnikom in kabinskemu osebju, kdaj morajo biti pasovi sedežev pripeti in kdaj kajenje ni dovoljeno.

CAT.IDE.H.220   Kompleti za prvo pomoč

| (a) | Helikopterji so opremljeni z najmanj enim kompletom za prvo pomoč. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji so opremljeni z najmanj enim kompletom za prvo pomoč.

| (b) | Kompleti za prvo pomoč so:






  1. | zlahka dostopni za uporabo; |
| --- | --- | --- |

(b)

Kompleti za prvo pomoč so:

1.

zlahka dostopni za uporabo;

| 2. | se redno dopolnjujejo. |
| --- | --- |

2.

se redno dopolnjujejo.

CAT.IDE.H.240   Dodatni kisik – helikopterji, na katerih kabina ni pod tlakom

Helikopterji, na katerih kabina ni pod tlakom in ki se uporabljajo na tlačnih višinah nad 10 000 ft, so opremljeni z dodatno kisikovo opremo, s katero je mogoče shraniti in razdeliti zaloge kisika v skladu z naslednjima preglednicama.

Preglednica 1

Minimalne zahteve za kisik na helikopterjih, na katerih kabina ni pod tlakom

| Oskrba za | Trajanje leta in tlačna višina kabine |
| --- | --- |
| 1. | vse, ki zasedajo sedeže v pilotski kabini in so na svojem delovnem mestu, in člane posadke, ki pomagajo letalski posadki pri njenih nalogah |

Oskrba za

Trajanje leta in tlačna višina kabine

1.

vse, ki zasedajo sedeže v pilotski kabini in so na svojem delovnem mestu, in člane posadke, ki pomagajo letalski posadki pri njenih nalogah

Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 10 000 ft.

| 2. | zahtevane člane kabinskega osebja |
| --- | --- |

2.

zahtevane člane kabinskega osebja

Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft in za vsako obdobje, daljše od 30 minut, na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft.

| 3. | dodatne člane posadke in 100 % potnikov (8) |
| --- | --- |

3.

dodatne člane posadke in 100 % potnikov (8)

Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft.

| 4. | 10 % potnikov (8) |
| --- | --- |

4.

10 % potnikov (8)

Ves čas trajanja leta po 30 minutah na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft.

Preglednica 2

Minimalne zahteve za kisik na drugih nekompleksnih helikopterjih, na katerih kabina ni pod tlakom

| Oskrba za | Trajanje leta in tlačna višina kabine |
| --- | --- |
| 1. | vse, ki zasedajo sedeže v pilotski kabini in so na svojem delovnem mestu, člane posadke, ki pomagajo letalski posadki pri njenih nalogah, in zahtevane člane kabinskega osebja |

Oskrba za

Trajanje leta in tlačna višina kabine

1.

vse, ki zasedajo sedeže v pilotski kabini in so na svojem delovnem mestu, člane posadke, ki pomagajo letalski posadki pri njenih nalogah, in zahtevane člane kabinskega osebja

Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft in za vsako obdobje, daljše od 30 minut, na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft.

| 2. | Dodatne člane posadke in 100 % potnikov (9) |
| --- | --- |

2.

Dodatne člane posadke in 100 % potnikov (9)

Ves čas trajanja leta na tlačnih višinah nad 13 000 ft.

| 3. | 10 % potnikov (9) |
| --- | --- |

3.

10 % potnikov (9)

Ves čas trajanja leta po 30 minutah na tlačnih višinah nad 10 000 ft, vendar ne več kot 13 000 ft.

CAT.IDE.H.250   Ročni gasilni aparati

| (a) | Helikopterji so opremljeni z vsaj enim ročnim gasilnim aparatom v pilotski kabini. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji so opremljeni z vsaj enim ročnim gasilnim aparatom v pilotski kabini.

| (b) | Najmanj en ročni gasilni aparat je v vsaki kuhinji, ki ni v glavnem prostoru za potnike, ali iz nje zlahka dosegljiv za uporabo. |
| --- | --- |

(b)

Najmanj en ročni gasilni aparat je v vsaki kuhinji, ki ni v glavnem prostoru za potnike, ali iz nje zlahka dosegljiv za uporabo.

| (c) | Najmanj en ročni gasilni aparat je na voljo za uporabo v vsakem prostoru za tovor, ki je med letom dostopen članom posadke. |
| --- | --- |

(c)

Najmanj en ročni gasilni aparat je na voljo za uporabo v vsakem prostoru za tovor, ki je med letom dostopen članom posadke.

| (d) | Vrsta in kakovost sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo v prostoru, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, v prostorih za osebje pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov. |
| --- | --- |

(d)

Vrsta in kakovost sredstva za gašenje za zahtevane gasilne aparate ustrezata vrsti požarov, ki se lahko z večjo verjetnostjo pripetijo v prostoru, v katerem se predvideva uporaba gasilnega aparata, v prostorih za osebje pa morata čim bolj zmanjšati nevarnost koncentracije strupenih plinov.

| (e) | Helikopter je opremljen najmanj s številom ročnih gasilnih aparatov iz preglednice 1, ki so na priročnem mestu za zagotavljanje ustrezne razpoložljivosti za uporabo v vseh prostorih za potnike. |
| --- | --- |

(e)

Helikopter je opremljen najmanj s številom ročnih gasilnih aparatov iz preglednice 1, ki so na priročnem mestu za zagotavljanje ustrezne razpoložljivosti za uporabo v vseh prostorih za potnike.

Preglednica 1

Število ročnih gasilnih aparatov

| MOPSC | Število gasilnih aparatov |
| --- | --- |
| 7–30 | 1 |
| 31–60 | 2 |
| 61–200 | 3 |

MOPSC

Število gasilnih aparatov

7–30

1

31–60

2

61–200

3

CAT.IDE.H.260   Označitev točk prodora

Če so predeli trupa helikopterja, ki so primerni za vdor reševalnih ekip v helikopter v sili, označeni, se ti predeli označijo v skladu s prikazom 1.

Prikaz 1

Označitev točk prodora

Image

CAT.IDE.H.270   Megafoni

Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljeni z enim prenosnim baterijskim megafonom, ki je med evakuacijo v sili članom posadke zlahka dosegljiv za uporabo.

CAT.IDE.H.275   Razsvetljava in označevanje v sili

| (a) | Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljeni s/z:






  1. | sistemom razsvetljave v sili z neodvisnim virom električne energije, ki zagotavlja vir splošne osvetlitve potniške kabine za lajšanje evakuacije helikopterja, in |
| --- | --- | --- |

(a)

Helikopterji z največjim operativnim številom potniških sedežev (MOPSC) nad 19 so opremljeni s/z:

1.

sistemom razsvetljave v sili z neodvisnim virom električne energije, ki zagotavlja vir splošne osvetlitve potniške kabine za lajšanje evakuacije helikopterja, in

| 2. | oznakami izhodov v sili in znaki za določitev mesta nahajanja, ki so vidni v dnevni svetlobi ali temi. |
| --- | --- |

2.

oznakami izhodov v sili in znaki za določitev mesta nahajanja, ki so vidni v dnevni svetlobi ali temi.

| (b) | Helikopterji so opremljeni z oznakami izhodov v sili, ki so vidne v dnevni svetlobi ali temi, kadar se uporabljajo:






  1. | za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

Helikopterji so opremljeni z oznakami izhodov v sili, ki so vidne v dnevni svetlobi ali temi, kadar se uporabljajo:

1.

za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti;

| 2. | za operacije razreda zmogljivosti 3 za let nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega tri minute letenja pri običajni potovalni hitrosti. |
| --- | --- |

2.

za operacije razreda zmogljivosti 3 za let nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega tri minute letenja pri običajni potovalni hitrosti.

CAT.IDE.H.280   Oddajnik signala na kraju nesreče (ELT)

| (a) | Helikopterji so opremljeni z najmanj enim samodejnim oddajnikom signala na kraju nesreče (ELT). |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji so opremljeni z najmanj enim samodejnim oddajnikom signala na kraju nesreče (ELT).

| (b) | Helikopterji razreda zmogljivosti 1 ali 2, ki se uporabljajo v operacijah na morju za lete nad vodo v neprijaznem okolju in v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, so opremljeni z oddajnikom ELT (ELT(AD)), ki se samodejno aktivira. |
| --- | --- |

(b)

Helikopterji razreda zmogljivosti 1 ali 2, ki se uporabljajo v operacijah na morju za lete nad vodo v neprijaznem okolju in v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, so opremljeni z oddajnikom ELT (ELT(AD)), ki se samodejno aktivira.

| (c) | Oddajnik ELT katere koli vrste lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz. |
| --- | --- |

(c)

Oddajnik ELT katere koli vrste lahko hkrati oddaja na frekvencah 121,5 MHz in 406 MHz.

CAT.IDE.H.290   Rešilni jopiči

| (a) | Helikopterji so opremljeni z rešilnimi jopiči za vse osebe na helikopterju ali enakovrednimi napihljivimi napravami za vse osebe na helikopterju, mlajše od 24 mesecev, ki so zloženi na mestih, na katerih jih osebe, za katere so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča, kadar se helikopter uporablja za:






  1. | izvajanje operacij razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

Helikopterji so opremljeni z rešilnimi jopiči za vse osebe na helikopterju ali enakovrednimi napihljivimi napravami za vse osebe na helikopterju, mlajše od 24 mesecev, ki so zloženi na mestih, na katerih jih osebe, za katere so namenjeni, zlahka dosežejo s svojega sedeža ali ležišča, kadar se helikopter uporablja za:

1.

izvajanje operacij razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti;

| 2. | izvajanje operacij razreda zmogljivosti 3 za let nad vodo prek avtorotacijske razdalje od kopnega; |
| --- | --- |

2.

izvajanje operacij razreda zmogljivosti 3 za let nad vodo prek avtorotacijske razdalje od kopnega;

| 3. | izvajanje operacij razreda zmogljivosti 2 ali 3 pri vzletu ali pristanku na letališču ali območju delovanja, na katerem vzletna ali priletna pot poteka nad vodo. |
| --- | --- |

3.

izvajanje operacij razreda zmogljivosti 2 ali 3 pri vzletu ali pristanku na letališču ali območju delovanja, na katerem vzletna ali priletna pot poteka nad vodo.

| (b) | Vsak rešilni jopič ali enakovredna individualno napihljiva naprava je opremljena z virom električne osvetlitve za lažje lociranje oseb. |
| --- | --- |

(b)

Vsak rešilni jopič ali enakovredna individualno napihljiva naprava je opremljena z virom električne osvetlitve za lažje lociranje oseb.

CAT.IDE.H.295   Obleka za preživetje posadke

Vsak član posadke ima na sebi obleko na preživetje pri:

| (a) | izvajanju operacij razreda zmogljivosti 1 ali 2 na letih nad vodo v podporo operacijam na morju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, če vremenska poročila ali napovedi, ki jih ima vodja zrakoplova na voljo, kažejo, da bo temperatura morja med letom pod 10 °C, ali če predvideni čas reševanja presega predvideni čas preživetja; |
| --- | --- |

(a)

izvajanju operacij razreda zmogljivosti 1 ali 2 na letih nad vodo v podporo operacijam na morju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, če vremenska poročila ali napovedi, ki jih ima vodja zrakoplova na voljo, kažejo, da bo temperatura morja med letom pod 10 °C, ali če predvideni čas reševanja presega predvideni čas preživetja;

| (b) | izvajanju operacij razreda zmogljivosti 3 na letu nad vodo prek avtorotacijske razdalje ali razdalje za varen pristanek v sili, če vremensko poročilo ali napovedi, ki so na voljo vodji zrakoplova, kažejo, da bo temperatura morja med letom pod 10 °C. |
| --- | --- |

(b)

izvajanju operacij razreda zmogljivosti 3 na letu nad vodo prek avtorotacijske razdalje ali razdalje za varen pristanek v sili, če vremensko poročilo ali napovedi, ki so na voljo vodji zrakoplova, kažejo, da bo temperatura morja med letom pod 10 °C.

CAT.IDE.H.300   Rešilni čolni, oddajniki ELT, ki opozarjajo na preživele, in oprema za preživetje za podaljšane lete nad vodo

Helikopterji, ki se uporabljajo:

| (a) | za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti; |
| --- | --- |

(a)

za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti;

| (b) | za operacije razreda zmogljivosti 3 za let nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega tri minute letenja pri običajni potovalni hitrosti, so opremljeni z:






  1. | pri helikopterjih, na katerih je manj kot 12 oseb, najmanj enim rešilnim čolnom z nominalno zmogljivostjo, ki ustreza najmanj največjemu številu oseb na helikopterju, zloženim tako, da omogoča takojšnjo uporabo v sili; |
| --- | --- | --- |

(b)

za operacije razreda zmogljivosti 3 za let nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega tri minute letenja pri običajni potovalni hitrosti, so opremljeni z:

1.

pri helikopterjih, na katerih je manj kot 12 oseb, najmanj enim rešilnim čolnom z nominalno zmogljivostjo, ki ustreza najmanj največjemu številu oseb na helikopterju, zloženim tako, da omogoča takojšnjo uporabo v sili;

| 2. | pri helikopterjih, na katerih je več kot 11 oseb, najmanj dvema rešilnima čolnoma, zloženima tako, da je olajšana njuna takojšnja uporaba v sili, ki lahko skupaj sprejmeta vse osebe, ki se lahko prevažajo na helikopterju, pri čemer ima(-jo) v primeru izgube enega rešilnega čolna preostali rešilni čoln(-i) preobremenitveno zmogljivost, ki zadošča. da lahko sprejme(-jo) vse osebe na helikopterju; |
| --- | --- |

2.

pri helikopterjih, na katerih je več kot 11 oseb, najmanj dvema rešilnima čolnoma, zloženima tako, da je olajšana njuna takojšnja uporaba v sili, ki lahko skupaj sprejmeta vse osebe, ki se lahko prevažajo na helikopterju, pri čemer ima(-jo) v primeru izgube enega rešilnega čolna preostali rešilni čoln(-i) preobremenitveno zmogljivost, ki zadošča. da lahko sprejme(-jo) vse osebe na helikopterju;

| 3. | najmanj enim oddajnikom ELT (ELT(S)) za preživele za vsak zahtevani rešilni čoln in |
| --- | --- |

3.

najmanj enim oddajnikom ELT (ELT(S)) za preživele za vsak zahtevani rešilni čoln in

| 4. | reševalno opremo, ki vključuje sredstva za ohranjanje življenja in ustreza predvidenemu letu. |
| --- | --- |

4.

reševalno opremo, ki vključuje sredstva za ohranjanje življenja in ustreza predvidenemu letu.

CAT.IDE.H.305   Oprema za preživetje

Helikopterji, ki se uporabljajo nad območji, na katerih bi bili iskanje in reševanje posebej zahtevni, so opremljeni s/z:

| (a) | signalno opremo za oddajanje signalov v sili; |
| --- | --- |

(a)

signalno opremo za oddajanje signalov v sili;

| (b) | najmanj enim oddajnikom ELT(S) in |
| --- | --- |

(b)

najmanj enim oddajnikom ELT(S) in

| (c) | dodatno opremo za preživetje za predvideno zračno pot, ob upoštevanju števila oseb na helikopterju. |
| --- | --- |

(c)

dodatno opremo za preživetje za predvideno zračno pot, ob upoštevanju števila oseb na helikopterju.

CAT.IDE.H.310   Dodatne zahteve za helikopterje, ki izvajajo operacije na morju na neprijaznem morskem območju

Helikopterji, ki se uporabljajo za operacije na morju na neprijaznem morskem območju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti, izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | če vremensko poročilo ali napovedi, ki so na voljo vodji zrakoplova, kažejo, da bo med letom temperatura morja pod 10 °C, ali če predvideni čas reševanja presega izračunani čas preživetja, ali če se načrtuje nočno izvajanje leta, imajo vse osebe na helikopterju na sebi obleko za preživetje; |
| --- | --- |

(a)

če vremensko poročilo ali napovedi, ki so na voljo vodji zrakoplova, kažejo, da bo med letom temperatura morja pod 10 °C, ali če predvideni čas reševanja presega izračunani čas preživetja, ali če se načrtuje nočno izvajanje leta, imajo vse osebe na helikopterju na sebi obleko za preživetje;

| (b) | vsi rešilni čolni, ki so na helikopterju v skladu s CAT.IDE.H.300, so nameščeni tako, da so uporabni v razmerah na morju, v katerih so bile ocenjene lastnosti helikopterja pri pristanku v sili na vodi ter njegove plovne lastnosti in lastnosti, povezane z njegovim uravnoteženjem, zaradi izpolnitve zahtev glede pristanka v sili na vodi za certificiranje; |
| --- | --- |

(b)

vsi rešilni čolni, ki so na helikopterju v skladu s CAT.IDE.H.300, so nameščeni tako, da so uporabni v razmerah na morju, v katerih so bile ocenjene lastnosti helikopterja pri pristanku v sili na vodi ter njegove plovne lastnosti in lastnosti, povezane z njegovim uravnoteženjem, zaradi izpolnitve zahtev glede pristanka v sili na vodi za certificiranje;

| (c) | helikopter je opremljen s sistemom razsvetljave v sili z neodvisnim virom električne energije za splošno osvetlitev potniške kabine, ki omogoča evakuacijo helikopterja; |
| --- | --- |

(c)

helikopter je opremljen s sistemom razsvetljave v sili z neodvisnim virom električne energije za splošno osvetlitev potniške kabine, ki omogoča evakuacijo helikopterja;

| (d) | vsi izhodi v sili, vključno z izhodi v sili za posadko, in njihove naprave za odpiranje so vidno označeni za vodenje oseb na helikopterju, ki uporabljajo izhode pri dnevni svetlobi ali v temi. Take oznake so zasnovane tako, da ostanejo vidne, če se helikopter prevrne in kabina potopi; |
| --- | --- |

(d)

vsi izhodi v sili, vključno z izhodi v sili za posadko, in njihove naprave za odpiranje so vidno označeni za vodenje oseb na helikopterju, ki uporabljajo izhode pri dnevni svetlobi ali v temi. Take oznake so zasnovane tako, da ostanejo vidne, če se helikopter prevrne in kabina potopi;

| (e) | vsa vrata, ki jih ni mogoče odvreči in so označena kot izhodi v sili pri pristanku v sili na vodi, imajo napravo za njihovo pričvrstitev v odprtem položaju, da ne motijo oseb, ki zapuščajo helikopter, v vseh razmerah na morju, vse do najzahtevnejših, ki jih je treba oceniti za pristanek v sili na vodi in plovnost; |
| --- | --- |

(e)

vsa vrata, ki jih ni mogoče odvreči in so označena kot izhodi v sili pri pristanku v sili na vodi, imajo napravo za njihovo pričvrstitev v odprtem položaju, da ne motijo oseb, ki zapuščajo helikopter, v vseh razmerah na morju, vse do najzahtevnejših, ki jih je treba oceniti za pristanek v sili na vodi in plovnost;

| (f) | vsa vrata, okna in druge odprtine v prostoru za potnike, ki so bili ocenjeni za ustrezne za pobeg pod vodo, so opremljeni tako, da se lahko uporabijo v nevarnosti; |
| --- | --- |

(f)

vsa vrata, okna in druge odprtine v prostoru za potnike, ki so bili ocenjeni za ustrezne za pobeg pod vodo, so opremljeni tako, da se lahko uporabijo v nevarnosti;

| (g) | rešilni jopiči se nosijo ves čas, razen če nima potnik ali član posadke na sebi integrirane obleke za preživetje, ki izpolnjuje skupne pogoje za obleko za preživetje in rešilni jopič. |
| --- | --- |

(g)

rešilni jopiči se nosijo ves čas, razen če nima potnik ali član posadke na sebi integrirane obleke za preživetje, ki izpolnjuje skupne pogoje za obleko za preživetje in rešilni jopič.

CAT.IDE.H.315   Helikopterji, certificirani za operacije na vodi – različna oprema

Helikopterji, certificirani za operacije na vodi, so opremljeni s/z:

| (a) | sidrom in drugo opremo, potrebno za lažji privez, sidranje ali manevriranje helikopterja na vodni površini, ki ustreza njegovi velikosti, teži in značilnostim v zvezi z njegovim upravljanjem, ter |
| --- | --- |

(a)

sidrom in drugo opremo, potrebno za lažji privez, sidranje ali manevriranje helikopterja na vodni površini, ki ustreza njegovi velikosti, teži in značilnostim v zvezi z njegovim upravljanjem, ter

| (b) | opremo za ustvarjanje zvočnih signalov iz mednarodnih predpisov za preprečevanje trčenj na morju, če je ustrezno. |
| --- | --- |

(b)

opremo za ustvarjanje zvočnih signalov iz mednarodnih predpisov za preprečevanje trčenj na morju, če je ustrezno.

CAT.IDE.H.320   Vsi helikopterji na letih nad vodo – pristanek v sili na vodi

| (a) | Helikopterji so zasnovani za pristanek na vodi ali certificirani za pristanek v sili na vodi v skladu z ustrezno plovnostno kodo, kadar se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v neprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji so zasnovani za pristanek na vodi ali certificirani za pristanek v sili na vodi v skladu z ustrezno plovnostno kodo, kadar se uporabljajo za operacije razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v neprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti.

| (b) | Helikopterji so zasnovani za pristanek na vodi ali certificirani za pristanek v sili na vodi v skladu z ustrezno plovnostno kodo ali opremljeni z reševalno opremo za lebdenje v vodi, kadar se uporabljajo za operacije:






  1. | razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v neneprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

Helikopterji so zasnovani za pristanek na vodi ali certificirani za pristanek v sili na vodi v skladu z ustrezno plovnostno kodo ali opremljeni z reševalno opremo za lebdenje v vodi, kadar se uporabljajo za operacije:

1.

razreda zmogljivosti 1 ali 2 za lete nad vodo v neneprijaznem okolju v oddaljenosti od kopnega, ki presega 10 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti;

| 2. | razreda zmogljivosti 2 za vzlet ali pristanek nad vodo, razen za operacije helikopterske nujne medicinske pomoči (HNMP), če se zaradi čim večjega zmanjšanja izpostavljenosti pristanek ali vzlet na območju izvajanja HNMP na gosto naseljenem območju izvajata nad vodo; |
| --- | --- |

2.

razreda zmogljivosti 2 za vzlet ali pristanek nad vodo, razen za operacije helikopterske nujne medicinske pomoči (HNMP), če se zaradi čim večjega zmanjšanja izpostavljenosti pristanek ali vzlet na območju izvajanja HNMP na gosto naseljenem območju izvajata nad vodo;

| 3. | razreda zmogljivosti 3 za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega varno razdaljo za pristanek v sili. |
| --- | --- |

3.

razreda zmogljivosti 3 za lete nad vodo v oddaljenosti od kopnega, ki presega varno razdaljo za pristanek v sili.

CAT.IDE.H.325   Slušalke

Kadar koli se zahteva radiokomunikacijski in/ali radionavigacijski sistem, so helikopterji opremljeni s slušalkami z usmerjenim mikrofonom ali enakovredno napravo in gumbom za oddajanje na krmilih vsakega zahtevanega pilota in/ali člana posadke na njegovem dodeljenem mestu.

CAT.IDE.H.330   Radiokomunikacijska oprema

| (a) | Helikopterji so opremljeni z radiokomunikacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji so opremljeni z radiokomunikacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor.

| (b) | Radiokomunikacijska oprema omogoča komunikacije na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti. |
| --- | --- |

(b)

Radiokomunikacijska oprema omogoča komunikacije na letalski frekvenci 121,5 MHz za pomoč v nevarnosti.

CAT.IDE.H.335   Plošča za izbiro zvoka

Helikopterji, ki se upravljajo po pravilih IFR, so opremljeni s ploščo za izbiro zvoka, ki jo je mogoče uporabljati z vseh mest zahtevanih članov letalske posadke.

CAT.IDE.H.340   Radijska oprema za operacije po pravilih VFR po zračnih poteh, na katerih poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov

Helikopterji, ki se upravljajo po pravilih VFR po zračnih poteh, na katerih lahko poteka navigacija ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljeni z radiokomunikacijsko opremo, ki je v običajnih pogojih radijskega prenosa potrebna za:

| (a) | sporazumevanje z ustreznimi zemeljskimi postajami; |
| --- | --- |

(a)

sporazumevanje z ustreznimi zemeljskimi postajami;

| (b) | sporazumevanje z ustreznimi postajami kontrole zračnega prometa (KZP) s katere koli točke nadzorovanega zračnega prostora, v katerem se predvidevajo leti, in |
| --- | --- |

(b)

sporazumevanje z ustreznimi postajami kontrole zračnega prometa (KZP) s katere koli točke nadzorovanega zračnega prostora, v katerem se predvidevajo leti, in

| (c) | prejem meteoroloških informacij. |
| --- | --- |

(c)

prejem meteoroloških informacij.

CAT.IDE.H.345   Komunikacijska in navigacijska oprema za operacije po pravilih IFR ali VFR po zračnih poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov

| (a) | Helikopterji, ki se upravljajo po pravilih IFR ali VFR po zračnih poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljeni z radiokomunikacijsko in navigacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji, ki se upravljajo po pravilih IFR ali VFR po zračnih poteh, na katerih navigacije ni mogoče izvajati ob upoštevanju vizualnih orientacijskih znakov, so opremljeni z radiokomunikacijsko in navigacijsko opremo v skladu z veljavnimi zahtevami za zračni prostor.

| (b) | Radiokomunikacijska oprema vključuje najmanj dva samostojna radiokomunikacijska sistema, ki sta v običajnih obratovalnih pogojih potrebna za sporazumevanje z ustrezno zemeljsko postajo s katere koli točke zračne poti, vključno s preusmeritvami. |
| --- | --- |

(b)

Radiokomunikacijska oprema vključuje najmanj dva samostojna radiokomunikacijska sistema, ki sta v običajnih obratovalnih pogojih potrebna za sporazumevanje z ustrezno zemeljsko postajo s katere koli točke zračne poti, vključno s preusmeritvami.

| (c) | Helikopterji imajo zadostno navigacijsko opremo za zagotovitev, da v primeru okvare enega kosa opreme v kateri koli fazi leta preostala oprema omogoča varno navigacijo v skladu z načrtom leta. |
| --- | --- |

(c)

Helikopterji imajo zadostno navigacijsko opremo za zagotovitev, da v primeru okvare enega kosa opreme v kateri koli fazi leta preostala oprema omogoča varno navigacijo v skladu z načrtom leta.

| (d) | Helikopterji, ki se uporabljajo za lete, pri katerih se načrtuje pristanek v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), so opremljeni z ustrezno opremo, ki lahko zagotavlja vodenje do točke, s katere je mogoče izvesti vizualni pristanek za vsako letališče, na katerem je predviden pristanek v razmerah IMC, in vsa določena nadomestna letališča. |
| --- | --- |

(d)

Helikopterji, ki se uporabljajo za lete, pri katerih se načrtuje pristanek v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), so opremljeni z ustrezno opremo, ki lahko zagotavlja vodenje do točke, s katere je mogoče izvesti vizualni pristanek za vsako letališče, na katerem je predviden pristanek v razmerah IMC, in vsa določena nadomestna letališča.

CAT.IDE.H.350   Radarski odzivnik

Helikopterji so opremljeni s sekundarnim nadzorovalnim radarskim odzivnikom (SSR), ki sporoča tlačno višino, in vsemi drugimi zmogljivostmi radarskega odzivnika SSR, ki se zahtevajo za predvideno zračno pot leta.

---

(1)  UL L 295, 12.11.2010, str. 35.

(2)  Baza oblakov omogoča let pri spodaj navedeni višini, pod oblaki in brez oblakov.

(3)  Helikopterske operacije se lahko izvajajo pri vidljivosti iz pilotske kabine do višine 800 m, če sta namembni ali vmesni objekt vedno vidna.

(4)  Helikopterske operacije se lahko izvajajo pri vidljivosti iz pilotske kabine do višine 1 500 m, če sta namembni ali vmesni objekt vedno vidna.

(5)  UL L 336, 20.12.2011, str. 20.

(6)  Deleži potnikov iz preglednice 1 se nanašajo na potnike, ki so dejansko na letalu, vključno z osebami, mlajšimi od 24 mesecev.

(7)  Deleži potnikov iz preglednice 1 se nanašajo na potnike, ki so dejansko na letalu, vključno z osebami, mlajšimi od 24 mesecev.

(8)  Deleži potnikov iz preglednice 1 se nanašajo na potnike, ki so dejansko na helikopterju, vključno z osebami, mlajšimi od 24 mesecev.

(9)  Deleži potnikov iz preglednice 2 se nanašajo na potnike, ki so dejansko na helikopterju, vključno z osebami, mlajšimi od 24 mesecev.

---

PRILOGA V

POSEBNE ODOBRITVE

[DEL SPA]

PODDEL A

SPLOŠNE ZAHTEVE

SPA.GEN.100   Pristojni organ

Organ, pristojen za izdajo posebne odobritve za komercialnega letalskega prevoznika, je organ države članice, v kateri ima operator glavni kraj poslovanja.

SPA.GEN.105   Vloga za posebno odobritev

| (a) | Operator, ki zaprosi za prvo izdajo posebne odobritve, pristojnemu organu predloži dokumentacijo, ki se zahteva v ustreznem poddelu, ter naslednje informacije:






  1. | ime, naslov in poštni naslov prosilca; |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator, ki zaprosi za prvo izdajo posebne odobritve, pristojnemu organu predloži dokumentacijo, ki se zahteva v ustreznem poddelu, ter naslednje informacije:

1.

ime, naslov in poštni naslov prosilca;

| 2. | opis predvidene operacije. |
| --- | --- |

2.

opis predvidene operacije.

| (b) | Operator pristojnemu organu predloži naslednje dokaze:






  1. | skladnost z zahtevami iz ustreznega poddela; |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator pristojnemu organu predloži naslednje dokaze:

1.

skladnost z zahtevami iz ustreznega poddela;

| 2. | da se upoštevajo ustrezni elementi, določeni v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003. |
| --- | --- |

2.

da se upoštevajo ustrezni elementi, določeni v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003.

| (c) | Operator hrani evidenco v zvezi z odstavkoma (a) in (b) najmanj za čas trajanja operacije, za katero se zahteva posebna odobritev, ali v skladu s Prilogo III (del ORO), če je ustrezno. |
| --- | --- |

(c)

Operator hrani evidenco v zvezi z odstavkoma (a) in (b) najmanj za čas trajanja operacije, za katero se zahteva posebna odobritev, ali v skladu s Prilogo III (del ORO), če je ustrezno.

SPA.GEN.110   Privilegiji operatorja, ki ima posebno odobritev

Obseg dejavnosti, za izvajanje katere je operator, ki ima spričevalo letalskega prevoznika (AOC), odobren, se dokumentira in določi v operativnih specifikacijah k spričevalu AOC.

SPA.GEN.115   Spremembe posebne odobritve

Kadar na pogoje posebne odobritve vplivajo spremembe, operator pristojnemu organu predloži ustrezno dokumentacijo in pridobi predhodno odobritev za operacijo.

SPA.GEN.120   Stalna veljavnost posebne odobritve

Posebne odobritve se izdajo za nedoločen čas in ostanejo veljavne, če operator še naprej izpolnjuje zahteve v zvezi s posebno odobritvijo in se upoštevajo ustrezni elementi, določeni v podatkih, oblikovanih v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003.

PODDEL B

OPERACIJE V ZVEZI Z NAVIGACIJO NA PODLAGI ZMOGLJIVOSTI (PBN)

SPA.PBN.100   Operacije PBN

Zrakoplovi se uporabljajo le v določenem zračnem prostoru, na zračnih poteh ali v skladu s postopki, v zvezi s katerimi so opredeljene specifikacije za navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN), če je pristojni organ operatorju izdal odobritev za izvajanje takih operacij. Za operacije v določenem zračnem prostoru območne navigacije 5 (RNAV5 (osnovna območna navigacija, B-RNAV)) ni potrebna posebna odobritev.

SPA.PBN.105   Operativna odobritev PBN

Operator za pridobitev operativne odobritve PBN od pristojnega organa predloži dokaze, da:

| (a) | je bila pridobljena ustrezna odobritev plovnosti za sistem RNAV; |
| --- | --- |

(a)

je bila pridobljena ustrezna odobritev plovnosti za sistem RNAV;

| (b) | je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke, ki sodelujejo v teh operacijah; |
| --- | --- |

(b)

je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke, ki sodelujejo v teh operacijah;

| (c) | so bili vzpostavljeni operativni postopki, za katere so določeni:






  1. | oprema, ki mora biti na zrakoplovu, vključno z njenimi operativnimi omejitvami in ustreznimi vnosi na seznam minimalne opreme (MEL); |
| --- | --- | --- |

(c)

so bili vzpostavljeni operativni postopki, za katere so določeni:

1.

oprema, ki mora biti na zrakoplovu, vključno z njenimi operativnimi omejitvami in ustreznimi vnosi na seznam minimalne opreme (MEL);

| 2. | zahteve glede sestave letalske posadke in izkušenj; |
| --- | --- |

2.

zahteve glede sestave letalske posadke in izkušenj;

| 3. | običajni postopki; |
| --- | --- |

3.

običajni postopki;

| 4. | postopki za ravnanje v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

4.

postopki za ravnanje v izrednih razmerah;

| 5. | spremljanje in poročanje o incidentih; |
| --- | --- |

5.

spremljanje in poročanje o incidentih;

| 6. | upravljanje elektronskih navigacijskih podatkov. |
| --- | --- |

6.

upravljanje elektronskih navigacijskih podatkov.

PODDEL C

OPERACIJE Z DOLOČENO MINIMALNO OPERATIVNO ZMOGLJIVOSTJO (MNPS)

SPA.MNPS.100   Operacije MNPS

Zrakoplovi se uporabljajo le v določenem zračnem prostoru, za katerega veljajo specifikacije minimalne operativne zmogljivosti (MNPS), v skladu z območnimi dodatnimi postopki, v zvezi s katerimi so opredeljene specifikacije minimalne navigacijske zmogljivosti, če je pristojni organ operatorju izdal odobritev za izvajanje takih operacij.

SPA.MNPS.105   Operativna odobritev MNPS

Operator za pridobitev operativne odobritve MNPS od pristojnega organa predloži dokaze, da:

| (a) | navigacijska oprema izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti; |
| --- | --- |

(a)

navigacijska oprema izpolnjuje zahteve glede zmogljivosti;

| (b) | so navigacijski zasloni, kazalniki in komande vidni in uporabni za vsakega pilota, ki sedi na svojem delovnem mestu; |
| --- | --- |

(b)

so navigacijski zasloni, kazalniki in komande vidni in uporabni za vsakega pilota, ki sedi na svojem delovnem mestu;

| (c) | je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke, ki sodelujejo v teh operacijah; |
| --- | --- |

(c)

je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke, ki sodelujejo v teh operacijah;

| (d) | so bili vzpostavljeni operativni postopki, za katere so določeni:






  1. | oprema, ki mora biti na zrakoplovu, vključno z njenimi operativnimi omejitvami in ustreznimi vnosi na seznam minimalne opreme (MEL); |
| --- | --- | --- |

(d)

so bili vzpostavljeni operativni postopki, za katere so določeni:

1.

oprema, ki mora biti na zrakoplovu, vključno z njenimi operativnimi omejitvami in ustreznimi vnosi na seznam minimalne opreme (MEL);

| 2. | zahteve glede sestave letalske posadke in izkušenj; |
| --- | --- |

2.

zahteve glede sestave letalske posadke in izkušenj;

| 3. | običajni postopki; |
| --- | --- |

3.

običajni postopki;

| 4. | postopki za ravnanje v izrednih razmerah, vključno s postopki, ki jih določi organ, pristojen za zadevni zračni prostor; |
| --- | --- |

4.

postopki za ravnanje v izrednih razmerah, vključno s postopki, ki jih določi organ, pristojen za zadevni zračni prostor;

| 5. | spremljanje in poročanje o incidentih. |
| --- | --- |

5.

spremljanje in poročanje o incidentih.

PODDEL D

OPERACIJE V ZRAČNEM PROSTORU Z ZMANJŠANIMI MINIMALNIMI NAVPIČNIMI RAZDVAJANJI (RVSM)

SPA.RVSM.100   Operacije RVSM

Zrakoplovi se uporabljajo le v določenem zračnem prostoru, v katerem se uporablja zmanjšano minimalno navpično razdvajanje 300 m (1 000 ft) med nivojema letenja (FL) do vključno 290 in 410, če je pristojni organ operatorju izdal odobritev za izvajanje takih operacij.

SPA.RVSM.105   Operativna odobritev RVSM

Operator za pridobitev operativne odobritve RVSM od pristojnega organa predloži dokaze, da:

| (a) | je bila pridobljena odobritev plovnosti RVSM; |
| --- | --- |

(a)

je bila pridobljena odobritev plovnosti RVSM;

| (b) | so bili vzpostavljeni postopki za spremljanje in sporočanje napak pri ohranjanju višine; |
| --- | --- |

(b)

so bili vzpostavljeni postopki za spremljanje in sporočanje napak pri ohranjanju višine;

| (c) | je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke, ki sodelujejo v teh operacijah; |
| --- | --- |

(c)

je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke, ki sodelujejo v teh operacijah;

| (d) | so bili vzpostavljeni operativni postopki, za katere so določeni:






  1. | oprema, ki mora biti na zrakoplovu, vključno z njenimi operativnimi omejitvami in ustreznimi vnosi v seznam minimalne opreme; |
| --- | --- | --- |

(d)

so bili vzpostavljeni operativni postopki, za katere so določeni:

1.

oprema, ki mora biti na zrakoplovu, vključno z njenimi operativnimi omejitvami in ustreznimi vnosi v seznam minimalne opreme;

| 2. | zahteve glede sestave letalske posadke in izkušenj; |
| --- | --- |

2.

zahteve glede sestave letalske posadke in izkušenj;

| 3. | načrtovanje leta; |
| --- | --- |

3.

načrtovanje leta;

| 4. | postopki pred letom; |
| --- | --- |

4.

postopki pred letom;

| 5. | postopki pred vstopom v zračni prostor RVSM; |
| --- | --- |

5.

postopki pred vstopom v zračni prostor RVSM;

| 6. | postopki med letom; |
| --- | --- |

6.

postopki med letom;

| 7. | postopki po letu; |
| --- | --- |

7.

postopki po letu;

| 8. | poročanje o incidentih; |
| --- | --- |

8.

poročanje o incidentih;

| 9. | posebni regionalni operativni postopki. |
| --- | --- |

9.

posebni regionalni operativni postopki.

SPA.RVSM.110   Zahteve glede opreme RVSM

Zrakoplovi, ki se uporabljajo za operacije v zračnem prostoru RVSM, so opremljeni s/z:

| (a) | dvema samostojnima sistemoma za merjenje višine; |
| --- | --- |

(a)

dvema samostojnima sistemoma za merjenje višine;

| (b) | sistemom za opozarjanje na višino leta; |
| --- | --- |

(b)

sistemom za opozarjanje na višino leta;

| (c) | samodejnim sistemom za nadzorovanje višine; |
| --- | --- |

(c)

samodejnim sistemom za nadzorovanje višine;

| (d) | sekundarnim nadzorovalnim radarskim odzivnikom (SSR) s sistemom za sporočanje višine, ki se lahko priključi na sistem za merjenje višine, ki se uporablja za nadzorovanje višine. |
| --- | --- |

(d)

sekundarnim nadzorovalnim radarskim odzivnikom (SSR) s sistemom za sporočanje višine, ki se lahko priključi na sistem za merjenje višine, ki se uporablja za nadzorovanje višine.

SPA.RVSM.115   Napake v zvezi z ohranjanjem višine RVSM

| (a) | Operator sporoči evidentirane ali sporočene napake v zvezi z ohranjanjem višine, ki jih povzroči okvara opreme zrakoplova ali so operativne narave in so enake ali večje od:






  1. | skupne navpične napake (TVE), ki znaša ± 90 m (± 300 ft); |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator sporoči evidentirane ali sporočene napake v zvezi z ohranjanjem višine, ki jih povzroči okvara opreme zrakoplova ali so operativne narave in so enake ali večje od:

1.

skupne navpične napake (TVE), ki znaša ± 90 m (± 300 ft);

| 2. | napake sistema merjenja višine (ASE), ki znaša ± 75 m (± 245 ft), in |
| --- | --- |

2.

napake sistema merjenja višine (ASE), ki znaša ± 75 m (± 245 ft), in

| 3. | določenega odklona od višine (AAD), ki znaša ± 90 m (± 300 ft). |
| --- | --- |

3.

določenega odklona od višine (AAD), ki znaša ± 90 m (± 300 ft).

| (b) | Poročila o takih dogodkih se pristojnemu organu pošljejo v 72 urah. Vključujejo začetno analizo vzročnih dejavnikov in ukrepe, sprejete za preprečevanje ponovitve dogodka. |
| --- | --- |

(b)

Poročila o takih dogodkih se pristojnemu organu pošljejo v 72 urah. Vključujejo začetno analizo vzročnih dejavnikov in ukrepe, sprejete za preprečevanje ponovitve dogodka.

| (c) | Kadar se evidentirajo napake v zvezi z ohranjanjem višine ali prejmejo informacije o njih, operator takoj ukrepa za odpravo razmer, ki so povzročile napake, in zagotovi poročila o nadaljnjem spremljanju, če to zahteva pristojni organ. |
| --- | --- |

(c)

Kadar se evidentirajo napake v zvezi z ohranjanjem višine ali prejmejo informacije o njih, operator takoj ukrepa za odpravo razmer, ki so povzročile napake, in zagotovi poročila o nadaljnjem spremljanju, če to zahteva pristojni organ.

PODDEL E

OPERACIJE PRI ZMANJŠANI VIDLJIVOSTI (LVO)

SPA.LVO.100   Operacije pri zmanjšani vidljivosti

Operator izvaja naslednje operacije pri zmanjšani vidljivosti (LVO) le z odobritvijo pristojnega organa:

| (a) | operacije vzleta pri zmanjšani vidljivosti (LVTO); |
| --- | --- |

(a)

operacije vzleta pri zmanjšani vidljivosti (LVTO);

| (b) | operacije kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I (LTS CAT I); |
| --- | --- |

(b)

operacije kategorije, ki je nižja od standardne kategorije I (LTS CAT I);

| (c) | operacije standardne kategorije II (CAT II); |
| --- | --- |

(c)

operacije standardne kategorije II (CAT II);

| (d) | operacije kategorije, ki ni standardna kategorija II (OTS CAT II); |
| --- | --- |

(d)

operacije kategorije, ki ni standardna kategorija II (OTS CAT II);

| (e) | operacije standardne kategorije III (CAT III); |
| --- | --- |

(e)

operacije standardne kategorije III (CAT III);

| (f) | priletne operacije z uporabo sistema za izboljšanje vidnosti (EVS), za katerega se uporabljajo operativne kreditne točke za zmanjšanje minimumov vidljivosti vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) za največ eno tretjino objavljenih RVR. |
| --- | --- |

(f)

priletne operacije z uporabo sistema za izboljšanje vidnosti (EVS), za katerega se uporabljajo operativne kreditne točke za zmanjšanje minimumov vidljivosti vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) za največ eno tretjino objavljenih RVR.

SPA.LVO.105   Odobritev operacij pri zmanjšani vidljivosti (LVO)

Za pridobitev odobritve LVO od pristojnega organa operator dokaže skladnost z zahtevami iz tega poddela.

SPA.LVO.110   Splošne operativne zahteve

| (a) | Operator izvaja operacije LTS CAT I le, če:






  1. | je vsak zadevni zrakoplov certificiran za izvajanje operacij CAT II in |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator izvaja operacije LTS CAT I le, če:

1.

je vsak zadevni zrakoplov certificiran za izvajanje operacij CAT II in

| 2. | se prilet izvede:






  (i) | avtomatsko do avtomatskega pristanka, ki mora biti odobren za operacije CAT IIIA, ali |
| --- | --- | --- |

2.

se prilet izvede:

(i)

avtomatsko do avtomatskega pristanka, ki mora biti odobren za operacije CAT IIIA, ali

| (ii) | z odobrenim elektrooptično vodenim sistemom za pristajanje (HUDLS) do vsaj 150 ft nad pragom. |
| --- | --- |

(ii)

z odobrenim elektrooptično vodenim sistemom za pristajanje (HUDLS) do vsaj 150 ft nad pragom.

| (b) | Operator izvaja operacije CAT II, OTS CAT II ali CAT III le, če:






  1. | je vsak zadevni zrakoplov certificiran za operacije z višino odločitve (DH) pod 200 ft ali brez višine odločitve in opremljen v skladu z veljavnimi plovnostnimi zahtevami; |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator izvaja operacije CAT II, OTS CAT II ali CAT III le, če:

1.

je vsak zadevni zrakoplov certificiran za operacije z višino odločitve (DH) pod 200 ft ali brez višine odločitve in opremljen v skladu z veljavnimi plovnostnimi zahtevami;

| 2. | se vzpostavi in izvaja sistem za zapisovanje priletov in/ali uspelih in neuspelih samodejnih pristankov, da se spremlja splošna varnost operacij; |
| --- | --- |

2.

se vzpostavi in izvaja sistem za zapisovanje priletov in/ali uspelih in neuspelih samodejnih pristankov, da se spremlja splošna varnost operacij;

| 3. | se višina odločitve določi z radijskim višinomerom; |
| --- | --- |

3.

se višina odločitve določi z radijskim višinomerom;

| 4. | letalsko posadko sestavljata vsaj dva pilota; |
| --- | --- |

4.

letalsko posadko sestavljata vsaj dva pilota;

| 5. | vsa ustna sporočila posameznih sprememb (call-outs) na višinah pod 200 ft nad višino pragu letališča se določijo z radijskim višinomerom. |
| --- | --- |

5.

vsa ustna sporočila posameznih sprememb (call-outs) na višinah pod 200 ft nad višino pragu letališča se določijo z radijskim višinomerom.

| (c) | Operator izvaja priletne operacije s sistemom za izboljšanje vidnosti (EVS) le, če:






  1. | je sistem EVS certificiran za namen tega poddela in deluje na podlagi kombinacije slike infrardečega senzorja in informacij o letu na HUD; |
| --- | --- | --- |

(c)

Operator izvaja priletne operacije s sistemom za izboljšanje vidnosti (EVS) le, če:

1.

je sistem EVS certificiran za namen tega poddela in deluje na podlagi kombinacije slike infrardečega senzorja in informacij o letu na HUD;

| 2. | pri operacijah z vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) pod 550 m letalsko posadko sestavljata vsaj dva pilota; |
| --- | --- |

2.

pri operacijah z vidljivostjo vzdolž vzletno-pristajalne steze (RVR) pod 550 m letalsko posadko sestavljata vsaj dva pilota;

| 3. | pri operacijah CAT I se naravna vizualna referenca glede na pokazatelje vzletno-pristajalne steze doseže najmanj pri 100 ft nad višino pragu letališča; |
| --- | --- |

3.

pri operacijah CAT I se naravna vizualna referenca glede na pokazatelje vzletno-pristajalne steze doseže najmanj pri 100 ft nad višino pragu letališča;

| 4. | za postopek prileta z vertikalnim vodenjem (APV) in operacije nenatančnega prileta (NPA) s tehniko CDFA se naravna vizualna referenca glede na pokazatelje vzletno-pristajalne steze doseže najmanj pri 200 ft nad višino pragu letališča, pri čemer so izpolnjene naslednje zahteve:






  (i) | pri priletu se uporablja način odobrenega vertikalnega vodenja vzletne poti; |
| --- | --- | --- |

4.

za postopek prileta z vertikalnim vodenjem (APV) in operacije nenatančnega prileta (NPA) s tehniko CDFA se naravna vizualna referenca glede na pokazatelje vzletno-pristajalne steze doseže najmanj pri 200 ft nad višino pragu letališča, pri čemer so izpolnjene naslednje zahteve:

(i)

pri priletu se uporablja način odobrenega vertikalnega vodenja vzletne poti;

| (ii) | del prileta od točke končnega prileta (FAF) do pragu vzletno-pristajalne steze je raven, razlika med smerjo končnega prileta in srednjo črto vzletno-pristajalne steze pa ni večja od 2o; |
| --- | --- |

(ii)

del prileta od točke končnega prileta (FAF) do pragu vzletno-pristajalne steze je raven, razlika med smerjo končnega prileta in srednjo črto vzletno-pristajalne steze pa ni večja od 2o;

| (iii) | pot končnega prileta je objavljena in ne presega 3,7o; |
| --- | --- |

(iii)

pot končnega prileta je objavljena in ne presega 3,7o;

| (iv) | niso presežene največje komponente za prečni veter, določene med certifikacijo EVS. |
| --- | --- |

(iv)

niso presežene največje komponente za prečni veter, določene med certifikacijo EVS.

SPA.LVO.115   Zahteve v zvezi z letališči

| (a) | Operator ne uporablja letališča za operacije LVO pri vidljivosti, slabši od 800 m, razen če:






  1. | je država letališča odobrila letališče za take operacije in |
| --- | --- | --- |

(a)

Operator ne uporablja letališča za operacije LVO pri vidljivosti, slabši od 800 m, razen če:

1.

je država letališča odobrila letališče za take operacije in

| 2. | so bili vzpostavljeni postopki pri zmanjšani vidljivosti (LVP). |
| --- | --- |

2.

so bili vzpostavljeni postopki pri zmanjšani vidljivosti (LVP).

| (b) | Če operator izbere letališče, na katerem se izraz LVP ne uporablja, zagotovi, da so na letališču vzpostavljeni enakovredni postopki, v katerih se upoštevajo zahteve za postopke LVP. Ta položaj se jasno opredeli v operativnem priročniku ali priročniku o postopkih, vključno z navodili letalski posadki, kako opredeliti, ali se uporabljajo enakovredni postopki LVP. |
| --- | --- |

(b)

Če operator izbere letališče, na katerem se izraz LVP ne uporablja, zagotovi, da so na letališču vzpostavljeni enakovredni postopki, v katerih se upoštevajo zahteve za postopke LVP. Ta položaj se jasno opredeli v operativnem priročniku ali priročniku o postopkih, vključno z navodili letalski posadki, kako opredeliti, ali se uporabljajo enakovredni postopki LVP.

SPA.LVO.120   Usposabljanje in usposobljenost letalske posadke

Operator zagotovi, da pred izvedbo operacije LVO:

| (a) | vsak član letalske posadke:






  1. | izpolnjuje zahteve glede usposabljanja in preverjanja, predpisane v operativnem priročniku, vključno z usposabljanjem na simulacijski napravi za usposabljanje (FSTD) do mejnih vrednosti RVR/VIS (vidljivost) in višine odločitve, ki ustreza operaciji in tipu zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(a)

vsak član letalske posadke:

1.

izpolnjuje zahteve glede usposabljanja in preverjanja, predpisane v operativnem priročniku, vključno z usposabljanjem na simulacijski napravi za usposabljanje (FSTD) do mejnih vrednosti RVR/VIS (vidljivost) in višine odločitve, ki ustreza operaciji in tipu zrakoplova;

| 2. | je usposobljen v skladu s standardi iz operativnega priročnika; |
| --- | --- |

2.

je usposobljen v skladu s standardi iz operativnega priročnika;

| (b) | usposabljanje in preverjanje se izvajata v skladu s podrobno določenim učnim načrtom. |
| --- | --- |

(b)

usposabljanje in preverjanje se izvajata v skladu s podrobno določenim učnim načrtom.

SPA.LVO.125   Operativni postopki

| (a) | Operator določi postopke in navodila, ki se uporabljajo za operacije LVO. Ti se vključijo v operativni priročnik ali priročnik o postopkih, vsebujejo pa naloge članov letalske posadke med vožnjo po tleh, vzletom, priletom, ravnanjem zrakoplova, pristankom, iztekom in neuspelim priletom, kot je primerno. |
| --- | --- |

(a)

Operator določi postopke in navodila, ki se uporabljajo za operacije LVO. Ti se vključijo v operativni priročnik ali priročnik o postopkih, vsebujejo pa naloge članov letalske posadke med vožnjo po tleh, vzletom, priletom, ravnanjem zrakoplova, pristankom, iztekom in neuspelim priletom, kot je primerno.

| (b) | Vodja zrakoplova se pred začetkom operacije LVO prepriča, da so:






  1. | vizualne in nevizualne naprave v ustreznem stanju; |
| --- | --- | --- |

(b)

Vodja zrakoplova se pred začetkom operacije LVO prepriča, da so:

1.

vizualne in nevizualne naprave v ustreznem stanju;

| 2. | glede na informacije, prejete od služb zračnega prometa, postopki pri zmanjšani vidljivosti ustrezni; |
| --- | --- |

2.

glede na informacije, prejete od služb zračnega prometa, postopki pri zmanjšani vidljivosti ustrezni;

| 3. | člani posadke ustrezno usposobljeni. |
| --- | --- |

3.

člani posadke ustrezno usposobljeni.

SPA.LVO.130   Minimalna oprema

| (a) | Operator v skladu z letalskim priročnikom zrakoplova (AFM) ali drugim potrjenim dokumentom v operativni priročnik ali priročnik o postopkih, kot je ustrezno, vključi podatke o minimalni opremi, ki mora biti uporabna na začetku izvajanja operacije LVO. |
| --- | --- |

(a)

Operator v skladu z letalskim priročnikom zrakoplova (AFM) ali drugim potrjenim dokumentom v operativni priročnik ali priročnik o postopkih, kot je ustrezno, vključi podatke o minimalni opremi, ki mora biti uporabna na začetku izvajanja operacije LVO.

| (b) | Vodja zrakoplova se mora prepričati, da so zrakoplov in ustrezni sistemi v letu v stanju, ki je primerno za posebno operacijo, ki se bo izvedla. |
| --- | --- |

(b)

Vodja zrakoplova se mora prepričati, da so zrakoplov in ustrezni sistemi v letu v stanju, ki je primerno za posebno operacijo, ki se bo izvedla.

PODDEL F

OPERACIJE POVEČANEGA DOLETA Z DVOMOTORNIMI LETALI (ETOPS)

SPA.ETOPS.100   ETOPS

V operacijah komercialnega zračnega prevoza se dvomotorna letala uporabljajo prek mejne razdalje, določene v skladu s CAT.OP.MPA.140, le, če je pristojni organ operatorju izdal operativno odobritev ETOPS).

SPA.ETOPS.105   Operativna odobritev ETOPS

Operator za pridobitev operativne odobritve ETOPS od pristojnega organa predloži dokaze, da:

| (a) | ima kombinacija letala in motorja odobritev načrta tipa in zanesljivosti v zvezi z operacijami povečanega doleta z dvomotornimi letali (ETOPS) za predvideno operacijo; |
| --- | --- |

(a)

ima kombinacija letala in motorja odobritev načrta tipa in zanesljivosti v zvezi z operacijami povečanega doleta z dvomotornimi letali (ETOPS) za predvideno operacijo;

| (b) | je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke in vse drugo operativno osebje, ki sodeluje pri teh operacijah, člani letalske posadke in vse drugo zadevno operativno osebje pa so usposobljeni in ustrezno kvalificirani za izvedbo predvidene operacije; |
| --- | --- |

(b)

je bil vzpostavljen program usposabljanja za člane letalske posadke in vse drugo operativno osebje, ki sodeluje pri teh operacijah, člani letalske posadke in vse drugo zadevno operativno osebje pa so usposobljeni in ustrezno kvalificirani za izvedbo predvidene operacije;

| (c) | so organizacija operatorja in njegove izkušnje ustrezne za podporo predvideni operaciji; |
| --- | --- |

(c)

so organizacija operatorja in njegove izkušnje ustrezne za podporo predvideni operaciji;

| (d) | so bili vzpostavljeni operativni postopki. |
| --- | --- |

(d)

so bili vzpostavljeni operativni postopki.

SPA.ETOPS.110   Nadomestno letališče ETOPS na zračni poti

| (a) | Nadomestno letališče ETOPS na zračni poti se šteje za ustrezno, če je ob predvidenem času uporabe letališče na voljo in opremljeno s potrebnimi pomožnimi storitvami, kot so službe zračnega prometa (ATS), zadostna razsvetljava, komunikacijske zmogljivosti, meteorološka služba, navigacijski pripomočki in službe za ukrepanje v sili, ter ima na voljo najmanj en postopek instrumentalnega prileta. |
| --- | --- |

(a)

Nadomestno letališče ETOPS na zračni poti se šteje za ustrezno, če je ob predvidenem času uporabe letališče na voljo in opremljeno s potrebnimi pomožnimi storitvami, kot so službe zračnega prometa (ATS), zadostna razsvetljava, komunikacijske zmogljivosti, meteorološka služba, navigacijski pripomočki in službe za ukrepanje v sili, ter ima na voljo najmanj en postopek instrumentalnega prileta.

| (b) | Operator pred izvedbo leta ETOPS zagotovi, da je na voljo nadomestno letališče ETOPS na zračni poti, bodisi v okviru operatorjevega odobrenega preusmeritvenega časa bodisi v okviru preusmeritvenega časa, ki temelji na statusu uporabnosti letala, pridobljenem na podlagi seznama MEL, kateri koli je krajši. |
| --- | --- |

(b)

Operator pred izvedbo leta ETOPS zagotovi, da je na voljo nadomestno letališče ETOPS na zračni poti, bodisi v okviru operatorjevega odobrenega preusmeritvenega časa bodisi v okviru preusmeritvenega časa, ki temelji na statusu uporabnosti letala, pridobljenem na podlagi seznama MEL, kateri koli je krajši.

| (c) | Operator določi morebitna potrebna nadomestna rutna ETOPS letališča v operativnem načrtu leta in načrtu leta ATS. |
| --- | --- |

(c)

Operator določi morebitna potrebna nadomestna rutna ETOPS letališča v operativnem načrtu leta in načrtu leta ATS.

SPA.ETOPS.115   Minimumi za načrtovanje nadomestnih letališč ETOPS na zračni poti

| (a) | Operator izbere letališče za nadomestno letališče ETOPS na zračni poti le, če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija kažejo, da bodo med predvidenim časom pristanka in eno uro po najpoznejšem mogočem času pristanka obstajale razmere, ki ustrezajo minimumom za načrtovanje ali so nad njimi, izračunanim z dodajanjem dodatnih omejitev iz preglednice 1. |
| --- | --- |

(a)

Operator izbere letališče za nadomestno letališče ETOPS na zračni poti le, če ustrezna vremenska poročila ali napovedi ali katera koli njihova kombinacija kažejo, da bodo med predvidenim časom pristanka in eno uro po najpoznejšem mogočem času pristanka obstajale razmere, ki ustrezajo minimumom za načrtovanje ali so nad njimi, izračunanim z dodajanjem dodatnih omejitev iz preglednice 1.

| (b) | Operator v operativni priročnik vključi metodo za določitev operativnega minimuma na načrtovanem nadomestnem letališču ETOPS na zračni poti.

  Preglednica 1


  Minimumi za načrtovanje nadomestnega letališča ETOPS na zračni poti







  Vrsta prileta | Minimumi za načrtovanje |
| --- | --- | --- |
| Natančni prilet | DA/H + 200 ft
  RVR/VIS + 800 m (1) |
| Nenatančni prilet ali
  krožni prilet | MDA/H + 400 ft (1)

  RVR/VIS + 1 500 m |

(b)

Operator v operativni priročnik vključi metodo za določitev operativnega minimuma na načrtovanem nadomestnem letališču ETOPS na zračni poti.

Preglednica 1

Minimumi za načrtovanje nadomestnega letališča ETOPS na zračni poti

Vrsta prileta

Minimumi za načrtovanje

Natančni prilet

DA/H + 200 ft

RVR/VIS + 800 m (1)

Nenatančni prilet ali

krožni prilet

MDA/H + 400 ft (1)

RVR/VIS + 1 500 m

PODDEL G

PREVOZ NEVARNEGA BLAGA

SPA.DG.100   Prevoz nevarnega blaga

Razen kot je določeno v Prilogi IV (del CAT), operator opravlja zračni prevoz nevarnega blaga le, če ima odobritev pristojnega organa.

SPA.DG.105   Odobritev prevoza nevarnega blaga

Operator za pridobitev odobritve prevoza nevarnega blaga v skladu s tehničnimi navodili:

| (a) | vzpostavi in izvaja programe usposabljanja za vse vključeno osebje in pristojnemu organu dokaže, da je bilo celotnemu osebju zagotovljeno ustrezno usposabljanje; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavi in izvaja programe usposabljanja za vse vključeno osebje in pristojnemu organu dokaže, da je bilo celotnemu osebju zagotovljeno ustrezno usposabljanje;

| (b) | vzpostavi postopke za zagotovitev varnega ravnanja z nevarnim blagom v vseh fazah zračnega prevoza, ki vključujejo informacije in navodila glede:






  1. | politike operatorja glede prevoza nevarnega blaga; |
| --- | --- | --- |

(b)

vzpostavi postopke za zagotovitev varnega ravnanja z nevarnim blagom v vseh fazah zračnega prevoza, ki vključujejo informacije in navodila glede:

1.

politike operatorja glede prevoza nevarnega blaga;

| 2. | zahtev za prevzem, ravnanje, natovarjanje, shranjevanje in ločevanje nevarnega blaga; |
| --- | --- |

2.

zahtev za prevzem, ravnanje, natovarjanje, shranjevanje in ločevanje nevarnega blaga;

| 3. | ukrepov, ki se sprejmejo v primeru nesreče zrakoplova ali incidenta pri prevozu nevarnega blaga; |
| --- | --- |

3.

ukrepov, ki se sprejmejo v primeru nesreče zrakoplova ali incidenta pri prevozu nevarnega blaga;

| 4. | ukrepanja v nevarnih situacijah, ki vključujejo nevarno blago; |
| --- | --- |

4.

ukrepanja v nevarnih situacijah, ki vključujejo nevarno blago;

| 5. | odstranitve vsakršne morebitne kontaminacije; |
| --- | --- |

5.

odstranitve vsakršne morebitne kontaminacije;

| 6. | nalog vsega vključenega osebja, zlasti v zvezi z zemeljsko oskrbo in oskrbo letal; |
| --- | --- |

6.

nalog vsega vključenega osebja, zlasti v zvezi z zemeljsko oskrbo in oskrbo letal;

| 7. | preveritve poškodb, prepuščanja ali kontaminacije; |
| --- | --- |

7.

preveritve poškodb, prepuščanja ali kontaminacije;

| 8. | poročanja o nesrečah in incidentih, ki vključujejo nevarno blago. |
| --- | --- |

8.

poročanja o nesrečah in incidentih, ki vključujejo nevarno blago.

SPA.DG.110   Informacije in dokumentacija o nevarnem blagu

Operator v skladu s tehničnimi navodili:

| (a) | vodji zrakoplova predloži pisne informacije:






  1. | o nevarnem blagu, ki se bo prevažalo na zrakoplovu; |
| --- | --- | --- |

(a)

vodji zrakoplova predloži pisne informacije:

1.

o nevarnem blagu, ki se bo prevažalo na zrakoplovu;

| 2. | za odzivanje na nevarnosti med letom; |
| --- | --- |

2.

za odzivanje na nevarnosti med letom;

| (b) | uporablja sprejemni kontrolni seznam; |
| --- | --- |

(b)

uporablja sprejemni kontrolni seznam;

| (c) | zagotovi, da je nevarno blago opremljeno z zahtevano listino oziroma listinami o prevozu nevarnega blaga, kot jih izpolni oseba, ki da nevarno blago v zračni prevoz, razen kadar se informacije v zvezi z nevarnim blagom predložijo v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da je nevarno blago opremljeno z zahtevano listino oziroma listinami o prevozu nevarnega blaga, kot jih izpolni oseba, ki da nevarno blago v zračni prevoz, razen kadar se informacije v zvezi z nevarnim blagom predložijo v elektronski obliki;

| (d) | zagotovi, da se ob predložitvi listine o prevozu nevarnega blaga v pisni obliki izvod dokumenta obdrži na tleh na mestu, na katerem je mogoč dostop do njega v razumnem času, dokler blago ne doseže končnega namembnega kraja; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da se ob predložitvi listine o prevozu nevarnega blaga v pisni obliki izvod dokumenta obdrži na tleh na mestu, na katerem je mogoč dostop do njega v razumnem času, dokler blago ne doseže končnega namembnega kraja;

| (e) | zagotovi, da se izvod informacij za vodjo zrakoplova obdrži na tleh in so ta izvod ali informacije, ki jih vsebuje, zlahka dosegljivi na letališču zadnjega vzleta in letališču naslednjega pristanka po voznem redu do konca leta, na katerega se informacije nanašajo; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da se izvod informacij za vodjo zrakoplova obdrži na tleh in so ta izvod ali informacije, ki jih vsebuje, zlahka dosegljivi na letališču zadnjega vzleta in letališču naslednjega pristanka po voznem redu do konca leta, na katerega se informacije nanašajo;

| (f) | hrani sprejemni kontrolni seznam, listino o prevozu in informacije, zagotovljene vodji zrakoplova, najmanj 3 mesece po opravljenem letu; |
| --- | --- |

(f)

hrani sprejemni kontrolni seznam, listino o prevozu in informacije, zagotovljene vodji zrakoplova, najmanj 3 mesece po opravljenem letu;

| (g) | najmanj 3 leta hrani evidenco o usposabljanju za celotno osebje. |
| --- | --- |

(g)

najmanj 3 leta hrani evidenco o usposabljanju za celotno osebje.

PODDEL H

HELIKOPTERSKE OPERACIJE S POMOČJO SISTEMOV ZA NOČNO GLEDANJE

SPA.NVIS.100   Operacije s pomočjo sistemov za nočno gledanje (NVIS)

| (a) | Helikopterji se po pravilih VFR ponoči uporabljajo s pomočjo sistemov za nočno gledanje (NVIS) le, če ima operator odobritev pristojnega organa. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji se po pravilih VFR ponoči uporabljajo s pomočjo sistemov za nočno gledanje (NVIS) le, če ima operator odobritev pristojnega organa.

| (b) | Operator za pridobitev take odobritve pristojnega organa:






  1. | izvaja komercialni zračni prevoz (CAT) in ima spričevalo letalskega prevoznika AOC CAT v skladu s Prilogo III (del ORO); |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator za pridobitev take odobritve pristojnega organa:

1.

izvaja komercialni zračni prevoz (CAT) in ima spričevalo letalskega prevoznika AOC CAT v skladu s Prilogo III (del ORO);

| 2. | pristojnemu organu dokaže:






  (i) | skladnost z veljavnimi zahtevami iz tega poddela; |
| --- | --- | --- |

2.

pristojnemu organu dokaže:

(i)

skladnost z veljavnimi zahtevami iz tega poddela;

| (ii) | uspešno vključitev vseh elementov sistema NVIS. |
| --- | --- |

(ii)

uspešno vključitev vseh elementov sistema NVIS.

SPA.NVIS.110   Zahteve glede opreme za operacije NVIS

(a)   Pred izvajanjem operacij NVIS je bila za vse helikopterje in vso povezano opremo NVIS izdana ustrezna odobritev plovnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003.

(b)   Radijski višinomer. Helikopterji so opremljeni z radijskim višinomerom z glasovnim opozarjanjem pod vnaprej nastavljeno višino ter glasovnim in vizualnim opozarjanjem na višini, ki jo lahko izbere pilot; tako opozarjanje je takoj razpoznavno v vseh fazah leta NVIS.

(c)   Razsvetljava zrakoplova, združljiva s sistemom NVIS. Za ublažitev zmanjšanih perifernih vizualnih kazalnikov in zaradi potrebe po krepitvi spremljanja razmer se zagotovijo:

| 1. | instrumentna plošča za širokokotne reflektorje, ki je združljiva s sistemom NVIS in lahko – če je vgrajena – osvetli vse bistvene instrumente za letenje; |
| --- | --- |

1.

instrumentna plošča za širokokotne reflektorje, ki je združljiva s sistemom NVIS in lahko – če je vgrajena – osvetli vse bistvene instrumente za letenje;

| 2. | funkcionalne luči, združljive s sistemom NVIS; |
| --- | --- |

2.

funkcionalne luči, združljive s sistemom NVIS;

| 3. | prenosna bliskovka, združljiva s sistemom NVIS, in |
| --- | --- |

3.

prenosna bliskovka, združljiva s sistemom NVIS, in

| 4. | naprava za odstranitev ali ugasnitev notranjih luči, ki niso združljive s sistemom NVIS. |
| --- | --- |

4.

naprava za odstranitev ali ugasnitev notranjih luči, ki niso združljive s sistemom NVIS.

(d)   Dodatna oprema NVIS. Zagotovi se naslednja dodatna oprema NVIS:

| 1. | rezervni ali sekundarni vir energije za očala za nočno gledanje (NVG); |
| --- | --- |

1.

rezervni ali sekundarni vir energije za očala za nočno gledanje (NVG);

| 2. | čelada z ustreznim nastavkom za NVG. |
| --- | --- |

2.

čelada z ustreznim nastavkom za NVG.

(e)   Vsa zahtevana očala NVG na letu NVIS so iste vrste, generacije in modela.

(f)   Stalna plovnost.

| 1. | Postopki za stalno plovnost vsebujejo vse informacije, potrebne za izvajanje nenehnega vzdrževanja in inšpekcijskih pregledov opreme NVIS, nameščene na helikopterju, ter zajemajo najmanj:






  (i) | vetrobransko steklo in prozorne površine helikopterjev; |
| --- | --- | --- |

1.

Postopki za stalno plovnost vsebujejo vse informacije, potrebne za izvajanje nenehnega vzdrževanja in inšpekcijskih pregledov opreme NVIS, nameščene na helikopterju, ter zajemajo najmanj:

(i)

vetrobransko steklo in prozorne površine helikopterjev;

| (ii) | razsvetljavo NVIS; |
| --- | --- |

(ii)

razsvetljavo NVIS;

| (iii) | očala za nočno gledanje (NVG) in |
| --- | --- |

(iii)

očala za nočno gledanje (NVG) in

| (iv) | vso dodatno opremo, ki podpira operacije NVIS. |
| --- | --- |

(iv)

vso dodatno opremo, ki podpira operacije NVIS.

| 2. | Vse naknadne spremembe ali vzdrževanje zrakoplovov je v skladu z odobritvijo plovnosti NVIS. |
| --- | --- |

2.

Vse naknadne spremembe ali vzdrževanje zrakoplovov je v skladu z odobritvijo plovnosti NVIS.

SPA.NVIS.120   Operativni minimumi NVIS

| (a) | Operacije se ne izvajajo pod vremenskimi minimumi VFR za vrsto nočnih operacij, ki se izvajajo. |
| --- | --- |

(a)

Operacije se ne izvajajo pod vremenskimi minimumi VFR za vrsto nočnih operacij, ki se izvajajo.

| (b) | Operator določi minimalno višino prehoda, s katere je mogoče nadaljevati spremembo do leta s pomočjo sistema NVIS/od tega leta. |
| --- | --- |

(b)

Operator določi minimalno višino prehoda, s katere je mogoče nadaljevati spremembo do leta s pomočjo sistema NVIS/od tega leta.

SPA.NVIS.130   Zahteve glede posadke za operacije NVIS

(a)   Izbor. Operator določi merila za izbor članov posadke za nalogo NVIS.

(b)   Izkušnje. Minimalna raven izkušenj za vodjo zrakoplova je najmanj 20 ur nočnega letenja po pravilih VFR kot vodja helikopterja pred začetkom usposabljanja.

(c)   Operativno usposabljanje. Vsi piloti so opravili operativno usposabljanje v skladu s postopki NVIS iz operativnega priročnika.

(d)   Nedavne izkušnje. Vsi piloti in člani tehničnega osebja NVIS, ki izvajajo operacije NVIS, so opravili tri lete NVIS v zadnjih 90 dneh. Nedavne izkušnje je mogoče znova pridobiti z letom za usposabljanje ali na odobrenem simulatorju letenja (FFS), kar vključuje elemente iz pododstavka (f)(1).

(e)   Sestava posadke. Minimalna posadka je največja od spodnjih posadk, ki so določene:

| 1. | v letalskem priročniku zrakoplova (AFM); |
| --- | --- |

1.

v letalskem priročniku zrakoplova (AFM);

| 2. | za osnovno dejavnost ali |
| --- | --- |

2.

za osnovno dejavnost ali

| 3. | v operativni odobritvi za operacije NVIS. |
| --- | --- |

3.

v operativni odobritvi za operacije NVIS.

(f)   Usposabljanje in preverjanje posadke.

1.   Usposabljanje in preverjanje se izvajata v skladu s podrobnim učnim načrtom, ki ga odobri pristojni organ in je vključen v operativni priročnik.

2.   Člani posadke

| (i) | Programi usposabljanja posadke: izboljšujejo znanje o delovnem okolju in opremi za operacije NVIS, izboljšujejo usklajevanje posadke in vključujejo ukrepe za zmanjševanje tveganj, povezanih z vstopom v razmere zmanjšanje vidljivosti ter običajnimi postopki in postopki v sili NVIS. |
| --- | --- |

(i)

Programi usposabljanja posadke: izboljšujejo znanje o delovnem okolju in opremi za operacije NVIS, izboljšujejo usklajevanje posadke in vključujejo ukrepe za zmanjševanje tveganj, povezanih z vstopom v razmere zmanjšanje vidljivosti ter običajnimi postopki in postopki v sili NVIS.

| (ii) | Ukrepi iz pododstavka (f)(2)(i) se ocenijo med:






  A. | nočnimi preverjanji strokovnosti in |
| --- | --- | --- |

(ii)

Ukrepi iz pododstavka (f)(2)(i) se ocenijo med:

A.

nočnimi preverjanji strokovnosti in

| B. | linijskimi preverjanji. |
| --- | --- |

B.

linijskimi preverjanji.

SPA.NVIS.140   Informacije in dokumentacija

Operator zagotovi, da se tveganja, povezana z okoljem NVIS, v postopku analize in obvladovanja tveganj zmanjšajo tako, da se v operativnem priročniku navedejo: izbor, sestava in usposabljanje posadk; ravni opreme in merila odpreme ter operativni postopki in minimumi, da so običajne in verjetne neobičajne operacije opisane in ustrezno olajšane.

PODDEL I

HELIKOPTERSKE OPERACIJE Z OBEŠENIM TOVOROM

SPA.HHO.100   Helikopterske operacije z obešenim tovorom (HHO)

| (a) | Helikopterji se za operacije z obešenim tovorom CAT uporabljajo le, če ima operator odobritev pristojnega organa. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji se za operacije z obešenim tovorom CAT uporabljajo le, če ima operator odobritev pristojnega organa.

| (b) | Operator za pridobitev take odobritve pristojnega organa:






  1. | deluje v kategoriji CAT in ima spričevalo letalskega prevoznika AOC CAT v skladu s Prilogo III (del ORO); |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator za pridobitev take odobritve pristojnega organa:

1.

deluje v kategoriji CAT in ima spričevalo letalskega prevoznika AOC CAT v skladu s Prilogo III (del ORO);

| 2. | pristojnemu organu dokaže skladnost z zahtevami iz tega poddela. |
| --- | --- |

2.

pristojnemu organu dokaže skladnost z zahtevami iz tega poddela.

SPA.HHO.110   Zahteve glede opreme za operacije HHO

| (a) | Za vgraditev vse helikopterske dvižne opreme, vključno z vso radijsko opremo za izpolnjevanje zahtev iz SPA.HHO.115 in vsemi naknadnimi spremembami, se pridobi spričevalo o plovnosti, ki ustreza predvideni funkciji. V skladu z zahtevami pristojnega organa je pomožna oprema zasnovana in preskušena po ustreznem standardu. |
| --- | --- |

(a)

Za vgraditev vse helikopterske dvižne opreme, vključno z vso radijsko opremo za izpolnjevanje zahtev iz SPA.HHO.115 in vsemi naknadnimi spremembami, se pridobi spričevalo o plovnosti, ki ustreza predvideni funkciji. V skladu z zahtevami pristojnega organa je pomožna oprema zasnovana in preskušena po ustreznem standardu.

| (b) | Navodila za vzdrževanje opreme in sistemov HHO, ki jih določi operator skupaj s proizvajalcem, se vključijo v operatorjev program za vzdrževanje helikopterjev v skladu z Uredbo (ES) št. 2042/2003. |
| --- | --- |

(b)

Navodila za vzdrževanje opreme in sistemov HHO, ki jih določi operator skupaj s proizvajalcem, se vključijo v operatorjev program za vzdrževanje helikopterjev v skladu z Uredbo (ES) št. 2042/2003.

SPA.HHO.115   Komunikacija za operacije HHO

Dvosmerna radijska komunikacija z organizacijo, za katero se izvaja operacija HHO, in po možnosti komunikacija z zemeljskim osebjem na območju HHO se vzpostavi za naslednje operacije:

| (a) | dnevne in nočne operacije na morju; |
| --- | --- |

(a)

dnevne in nočne operacije na morju;

| (b) | nočne operacije na kopnem, razen za operacije HHO na območju izvajanja helikopterske nujne medicinske pomoči (HNMP). |
| --- | --- |

(b)

nočne operacije na kopnem, razen za operacije HHO na območju izvajanja helikopterske nujne medicinske pomoči (HNMP).

SPA.HHO.125   Zahteve glede zmogljivosti za operacije HHO

Razen za operacije na območju izvajanja HNMP lahko helikopter med operacijo HHO kljub odpovedi ključnega motorja tega nadomesti s preostalim motorjem oziroma motorji pri ustrezno nastavljeni moči, brez nevarnosti za visečo osebo oziroma osebe/tovor, tretje strani ali premoženje.

SPA.HHO.130   Zahteve glede posadke za operacije HHO

(a)   Izbor. Operator določi merila za izbor članov letalske posadke za nalogo HHO, pri čemer se upoštevajo predhodne izkušnje.

(b)   Izkušnje. Vodja zrakoplova, ki izvaja lete HHO, ima najmanj naslednje izkušnje:

| 1. | na morju:






  (i) | 1 000 ur kot vodja zrakoplova na helikopterjih ali 1 000 ur kot kopilot pri operacijah HHO, od tega 200 ur kot vodja zrakoplova pod nadzorom, in |
| --- | --- | --- |

1.

na morju:

(i)

1 000 ur kot vodja zrakoplova na helikopterjih ali 1 000 ur kot kopilot pri operacijah HHO, od tega 200 ur kot vodja zrakoplova pod nadzorom, in

| (ii) | 50 ciklov dviga, izvedenih na morju, od tega 20 ciklov ponoči, če se izvajajo nočne operacije, pri čemer cikel dviga pomeni cikel, v katerem se dvižni kavelj premakne navzdol in navzgor; |
| --- | --- |

(ii)

50 ciklov dviga, izvedenih na morju, od tega 20 ciklov ponoči, če se izvajajo nočne operacije, pri čemer cikel dviga pomeni cikel, v katerem se dvižni kavelj premakne navzdol in navzgor;

| 2. | na kopnem:






  (i) | 500 ur kot vodja zrakoplova na helikopterjih ali 500 ur kot kopilot pri operacijah HHO, od tega 100 ur kot vodja zrakoplova pod nadzorom; |
| --- | --- | --- |

2.

na kopnem:

(i)

500 ur kot vodja zrakoplova na helikopterjih ali 500 ur kot kopilot pri operacijah HHO, od tega 100 ur kot vodja zrakoplova pod nadzorom;

| (ii) | 200 ur letenja na helikopterjih, pridobljenih v operativnem okolju, podobnem okolju predvidene operacije, in |
| --- | --- |

(ii)

200 ur letenja na helikopterjih, pridobljenih v operativnem okolju, podobnem okolju predvidene operacije, in

| (iii) | 50 ciklov dviga, od tega 20 ciklov ponoči, če se izvajajo nočne operacije. |
| --- | --- |

(iii)

50 ciklov dviga, od tega 20 ciklov ponoči, če se izvajajo nočne operacije.

(c)   Operativno usposabljanje in izkušnje. Uspešno opravljeno usposabljanje v skladu s postopki HHO iz operativnega priročnika in ustrezne izkušnje v vlogi in okolju, v kakršnih se izvajajo operacije HHO.

(d)   Nedavne izkušnje. Vsi piloti in člani posadke HHO, ki izvajajo operacije HHO, so v zadnjih 90 dneh opravili:

| 1. | pri izvajanju dnevnih operacij: katero koli kombinacijo treh dnevnih ali nočnih ciklov dviga, od katerih vsak vključuje prehod v lebdenje in iz njega; |
| --- | --- |

1.

pri izvajanju dnevnih operacij: katero koli kombinacijo treh dnevnih ali nočnih ciklov dviga, od katerih vsak vključuje prehod v lebdenje in iz njega;

| 2. | pri izvajanju nočnih operacij: tri nočne cikle dviga, od katerih vsak vključuje prehod v lebdenje in iz njega. |
| --- | --- |

2.

pri izvajanju nočnih operacij: tri nočne cikle dviga, od katerih vsak vključuje prehod v lebdenje in iz njega.

(e)   Sestava posadke. Minimalna posadka za dnevne ali nočne operacije je določena v operativnem priročniku. Odvisna je od tipa helikopterja, vremenskih razmer, vrste naloge in pri operacijah na morju od okolja na območju izvajanja operacije HHO, razmer na morju in gibanja plovila. Vsekakor jo sestavljata najmanj en pilot in en član posadke HHO.

(f)   Usposabljanje in preverjanje.

1.   Usposabljanje in preverjanje se izvajata v skladu s podrobnim učnim načrtom, ki ga odobri pristojni organ in je vključen v operativni priročnik.

2.   Člani posadke

| (i) | Programi usposabljanja posadke: izboljšujejo znanje o delovnem okolju in opremi za operacije HHO, izboljšujejo usklajevanje posadke in vključujejo ukrepe za zmanjševanje tveganj, povezanih z običajnimi postopki in postopki v sili HHO ter statično razelektritvijo. |
| --- | --- |

(i)

Programi usposabljanja posadke: izboljšujejo znanje o delovnem okolju in opremi za operacije HHO, izboljšujejo usklajevanje posadke in vključujejo ukrepe za zmanjševanje tveganj, povezanih z običajnimi postopki in postopki v sili HHO ter statično razelektritvijo.

| (ii) | Ukrepi iz pododstavka (f)(2)(i) se ocenijo med dnevnimi preverjanji strokovnosti v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC) ali nočnimi preverjanji usposobljenosti VMC, ko operator izvaja nočne operacije HHO. |
| --- | --- |

(ii)

Ukrepi iz pododstavka (f)(2)(i) se ocenijo med dnevnimi preverjanji strokovnosti v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC) ali nočnimi preverjanji usposobljenosti VMC, ko operator izvaja nočne operacije HHO.

SPA.HHO.135   Dajanje navodil potnikom HHO

Pred vsakim letom ali vrsto letov HHO potniki HHO dobijo navodila in so seznanjeni z nevarnostmi razelektritve statične elektrike in drugimi vidiki HHO.

SPA.HHO.140   Informacije in dokumentacija

| (a) | Operator zagotovi, da se tveganja, povezana z okoljem HHO, v postopku analize in obvladovanja tveganj zmanjšajo tako, da se v operativnem priročniku navedejo: izbor, sestava in usposabljanje posadk; ravni opreme in merila odpreme ter operativni postopki in minimumi, da so običajne in verjetne neobičajne operacije opisane in ustrezno olajšane. |
| --- | --- |

(a)

Operator zagotovi, da se tveganja, povezana z okoljem HHO, v postopku analize in obvladovanja tveganj zmanjšajo tako, da se v operativnem priročniku navedejo: izbor, sestava in usposabljanje posadk; ravni opreme in merila odpreme ter operativni postopki in minimumi, da so običajne in verjetne neobičajne operacije opisane in ustrezno olajšane.

| (b) | Organizaciji, za katero se izvajajo operacije HHO, so na voljo ustrezni odlomki iz operativnega priročnika. |
| --- | --- |

(b)

Organizaciji, za katero se izvajajo operacije HHO, so na voljo ustrezni odlomki iz operativnega priročnika.

PODDEL J

OPERACIJE HELIKOPTERSKE NUJNE MEDICINSKE POMOČI

SPA.HEMS.100   Operacije helikopterske nujne medicinske pomoči (HNMP)

| (a) | Helikopterji se za operacije HNMP uporabljajo le, če ima operator odobritev pristojnega organa. |
| --- | --- |

(a)

Helikopterji se za operacije HNMP uporabljajo le, če ima operator odobritev pristojnega organa.

| (b) | Operator za pridobitev take odobritve pristojnega organa:






  1. | deluje v kategoriji CAT in ima spričevalo letalskega prevoznika AOC CAT v skladu s Prilogo III (del ORO); |
| --- | --- | --- |

(b)

Operator za pridobitev take odobritve pristojnega organa:

1.

deluje v kategoriji CAT in ima spričevalo letalskega prevoznika AOC CAT v skladu s Prilogo III (del ORO);

| 2. | pristojnemu organu dokaže skladnost z zahtevami iz tega poddela. |
| --- | --- |

2.

pristojnemu organu dokaže skladnost z zahtevami iz tega poddela.

SPA.HEMS.110   Zahteve glede opreme za operacije HNMP

Vgraditev vse namenske medicinske opreme v helikopterju, vse naknadne spremembe, in če je ustrezno, njena uporaba se odobrijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1702/2003.

SPA.HEMS.115   Komunikacija

Helikopterji, ki izvajajo lete HNMP, imajo poleg opreme iz CAT.IDE.H komunikacijsko opremo, s katero je mogoče izvajati dvosmerno komunikacijo z organizacijo, za katero se izvaja operacija HNMP, in po možnosti z osebjem zemeljske službe za ukrepanje v sili.

SPA.HEMS.120   Operativni minimumi za operacije HNMP

| (a) | Leti HNMP, ki se izvajajo za operacije razreda zmogljivosti 1 in 2, so v skladu z vremenskimi minimumi iz preglednice 1 ob odpremi in na zračni poti leta HNMP. Če se na zračni poti vremenske razmere poslabšajo pod navedena minimuma za bazo oblakov ali vidljivost, helikopterji, ki so certificirani samo za lete v vizualnih meteoroloških razmerah, let opustijo ali se vrnejo v bazo. Helikopterji, opremljeni in certificirani za operacije v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), lahko let opustijo, se vrnejo v bazo ali se v vseh vidikih prilagodijo letu po pravilih instrumentalnega letenja (IFR), če je letalska posadka ustrezno usposobljena.

  Preglednica 1


  Operativni minimumi za operacije HNMP









  2 PILOTA | 1 PILOT |
| --- | --- | --- |
| PODNEVI |
| Baza oblakov | Vidljivost | Baza oblakov | Vidljivost |
| 500 ft in višje | Kot je določeno v veljavnih minimumih VFR za zračni prostor | 500 ft in višje | Kot je določeno v veljavnih minimumih VFR za zračni prostor |
| 499–400 ft | 1 000 m (2) | 499–400 ft | 2 000 m |
| 399–300 ft | 2 000 m | 399–300 ft | 3 000 m |
| PONOČI |
| Baza oblakov | Vidljivost | Baza oblakov | Vidljivost |
| 1 200 ft (3) | 2 500 m | 1 200 ft (3) | 3 000 m |

(a)

Leti HNMP, ki se izvajajo za operacije razreda zmogljivosti 1 in 2, so v skladu z vremenskimi minimumi iz preglednice 1 ob odpremi in na zračni poti leta HNMP. Če se na zračni poti vremenske razmere poslabšajo pod navedena minimuma za bazo oblakov ali vidljivost, helikopterji, ki so certificirani samo za lete v vizualnih meteoroloških razmerah, let opustijo ali se vrnejo v bazo. Helikopterji, opremljeni in certificirani za operacije v instrumentalnih meteoroloških razmerah (IMC), lahko let opustijo, se vrnejo v bazo ali se v vseh vidikih prilagodijo letu po pravilih instrumentalnega letenja (IFR), če je letalska posadka ustrezno usposobljena.

Preglednica 1

Operativni minimumi za operacije HNMP

2 PILOTA

1 PILOT

PODNEVI

Baza oblakov

Vidljivost

Baza oblakov

Vidljivost

500 ft in višje

Kot je določeno v veljavnih minimumih VFR za zračni prostor

500 ft in višje

Kot je določeno v veljavnih minimumih VFR za zračni prostor

499–400 ft

1 000 m (2)

499–400 ft

2 000 m

399–300 ft

2 000 m

399–300 ft

3 000 m

PONOČI

Baza oblakov

Vidljivost

Baza oblakov

Vidljivost

1 200 ft (3)

2 500 m

1 200 ft (3)

3 000 m

| (b) | Vremenski minimumi ob odpošiljanju in na zračni poti leta HNMP, ki se izvaja za operacije razreda zmogljivosti 3, so baza oblakov na višini 600 ft in vidljivost 1 500 m. Če je zemeljska površina v vidnem obsegu, se lahko vidljivost za krajša obdobja zmanjša na 800 m, če se helikopter upravlja pri hitrosti, ki ustrezno omogoča, da se opazijo morebitne ovire in prepreči trčenje. |
| --- | --- |

(b)

Vremenski minimumi ob odpošiljanju in na zračni poti leta HNMP, ki se izvaja za operacije razreda zmogljivosti 3, so baza oblakov na višini 600 ft in vidljivost 1 500 m. Če je zemeljska površina v vidnem obsegu, se lahko vidljivost za krajša obdobja zmanjša na 800 m, če se helikopter upravlja pri hitrosti, ki ustrezno omogoča, da se opazijo morebitne ovire in prepreči trčenje.

SPA.HEMS.125   Zahteve glede zmogljivosti za operacije HNMP

(a)   Operacije razreda zmogljivosti 3 se ne izvajajo v neprijaznem okolju.

(b)   Vzlet in pristanek

| 1. | Helikopterji, ki izvajajo operacije do območja končnega prileta in vzleta (FATO)/s tega območja v okviru bolnišnice, ki je v gosto naseljenem neprijaznem okolju in se uporablja kot operativna baza HNMP, se uporabljajo v skladu z zahtevami za razred zmogljivosti 1. |
| --- | --- |

1.

Helikopterji, ki izvajajo operacije do območja končnega prileta in vzleta (FATO)/s tega območja v okviru bolnišnice, ki je v gosto naseljenem neprijaznem okolju in se uporablja kot operativna baza HNMP, se uporabljajo v skladu z zahtevami za razred zmogljivosti 1.

| 2. | Helikopterji, ki izvajajo operacije do območja FATO/z njega v okviru bolnišnice, ki je v gosto naseljenem neprijaznem okolju in ni operativna baza HNMP, se uporabljajo v skladu z zahtevami za razred zmogljivosti 1, razen če ima operator odobritev v skladu s CAT.POL.H.225. |
| --- | --- |

2.

Helikopterji, ki izvajajo operacije do območja FATO/z njega v okviru bolnišnice, ki je v gosto naseljenem neprijaznem okolju in ni operativna baza HNMP, se uporabljajo v skladu z zahtevami za razred zmogljivosti 1, razen če ima operator odobritev v skladu s CAT.POL.H.225.

| 3. | Helikopterji, ki izvajajo operacije do območja izvajanja HNMP v neprijaznem okolju/s tega območja, se uporabljajo v skladu z zahtevami za razred zmogljivosti 2 in so izvzeti iz zahtev po odobritvi, ki se zahteva v skladu s CAT.POL.H.305(a), če je dokazana skladnost s CAT.POL.H.305(b)(2) in (b)(3). |
| --- | --- |

3.

Helikopterji, ki izvajajo operacije do območja izvajanja HNMP v neprijaznem okolju/s tega območja, se uporabljajo v skladu z zahtevami za razred zmogljivosti 2 in so izvzeti iz zahtev po odobritvi, ki se zahteva v skladu s CAT.POL.H.305(a), če je dokazana skladnost s CAT.POL.H.305(b)(2) in (b)(3).

| 4. | Območje izvajanja HNMP je dovolj veliko, da se zagotovi zadostna razdalja do vseh ovir. Za nočne operacije je območje osvetljeno, da se omogoči prepoznavanje območja in odkrivanje ovir. |
| --- | --- |

4.

Območje izvajanja HNMP je dovolj veliko, da se zagotovi zadostna razdalja do vseh ovir. Za nočne operacije je območje osvetljeno, da se omogoči prepoznavanje območja in odkrivanje ovir.

SPA.HEMS.130   Zahteve glede posadke

(a)   Izbor. Operator določi merila za izbor članov letalske posadke za nalogo HNMP, pri čemer se upoštevajo predhodne izkušnje.

(b)   Izkušnje. Vodja zrakoplova, ki izvaja lete HNMP, ima najmanj naslednje izkušnje:

| 1. | ali:






  (i) | 1 000 ur letenja kot vodja zrakoplova, od tega 500 ur kot vodja zrakoplova na helikopterjih, ali |
| --- | --- | --- |

1.

ali:

(i)

1 000 ur letenja kot vodja zrakoplova, od tega 500 ur kot vodja zrakoplova na helikopterjih, ali

| (ii) | 1 000 ur kot kopilot pri operacijah HNMP, od tega 500 ur kot vodja zrakoplova pod nadzorom, in 100 ur kot vodja zrakoplova na helikopterjih; |
| --- | --- |

(ii)

1 000 ur kot kopilot pri operacijah HNMP, od tega 500 ur kot vodja zrakoplova pod nadzorom, in 100 ur kot vodja zrakoplova na helikopterjih;

| 2. | 500 ur operativnih izkušenj na helikopterjih, pridobljenih v operativnem okolju, podobnem okolju predvidene operacije, in |
| --- | --- |

2.

500 ur operativnih izkušenj na helikopterjih, pridobljenih v operativnem okolju, podobnem okolju predvidene operacije, in

| 3. | za pilote, ki izvajajo nočne operacije, 20 ur nočnega letenja kot vodja zrakoplova v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC). |
| --- | --- |

3.

za pilote, ki izvajajo nočne operacije, 20 ur nočnega letenja kot vodja zrakoplova v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC).

(c)   Operativno usposabljanje. Uspešno opravljeno operativno usposabljanje v skladu s postopki HNMP iz operativnega priročnika.

(d)   Nedavne izkušnje. Vsi piloti, ki izvajajo operacije HNMP, so v zadnjih šestih mesecih leteli najmanj 30 minut samo na podlagi inštrumentov v helikopterju ali na simulacijski napravi za usposabljanje (FSTD).

(e)   Sestava posadke.

| 1. | Dnevni let. Podnevi sestavljata posadko najmanj en pilot in en član tehničnega osebja HNMP.






  (i) | To število se lahko zmanjša na enega pilota le, če:






  A. | mora vodja zrakoplova na območju izvajanja HNMP dostaviti dodatni sanitetni material. V takem primeru je mogoče člana tehničnega osebja HNMP pusti na območju izvajanja, da nudi pomoč bolnim ali poškodovanim osebam, medtem ko vodja zrakoplova opravi zadevni let; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Dnevni let. Podnevi sestavljata posadko najmanj en pilot in en član tehničnega osebja HNMP.

(i)

To število se lahko zmanjša na enega pilota le, če:

A.

mora vodja zrakoplova na območju izvajanja HNMP dostaviti dodatni sanitetni material. V takem primeru je mogoče člana tehničnega osebja HNMP pusti na območju izvajanja, da nudi pomoč bolnim ali poškodovanim osebam, medtem ko vodja zrakoplova opravi zadevni let;

| B. | po prihodu na območje izvajanja HNMP namestitev nosil članu tehničnega osebja HNMP onemogoča sedenje na sprednjem sedežu ali |
| --- | --- |

B.

po prihodu na območje izvajanja HNMP namestitev nosil članu tehničnega osebja HNMP onemogoča sedenje na sprednjem sedežu ali

| C. | medicinski potnik potrebuje pomoč člana tehničnega osebja HNMP med letom. |
| --- | --- |

C.

medicinski potnik potrebuje pomoč člana tehničnega osebja HNMP med letom.

| (ii) | V primerih, opisanih v točki (i), se uporabljajo operativni minimumi, kot so določeni v veljavnih zahtevah za zračni prostor. Operativni minimumi HNMP iz preglednice 1 iz SPA.HEMS.120 se ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(ii)

V primerih, opisanih v točki (i), se uporabljajo operativni minimumi, kot so določeni v veljavnih zahtevah za zračni prostor. Operativni minimumi HNMP iz preglednice 1 iz SPA.HEMS.120 se ne uporabljajo.

| (iii) | Vodja zrakoplova lahko na območju izvajanja HNMP brez člana tehničnega osebja na sprednjem sedežu pristane le v primeru iz točke (i)(A). |
| --- | --- |

(iii)

Vodja zrakoplova lahko na območju izvajanja HNMP brez člana tehničnega osebja na sprednjem sedežu pristane le v primeru iz točke (i)(A).

| 2. | Nočni let. Ponoči sestavljata posadko najmanj:






  (i) | dva pilota ali |
| --- | --- | --- |

2.

Nočni let. Ponoči sestavljata posadko najmanj:

(i)

dva pilota ali

| (ii) | en pilot in en član tehničnega osebja HNMP na posebnih geografskih območjih, ki jih opredeli operator v operativnem priročniku, ob upoštevanju:






  A. | ustrezne reference tal (ground reference); |
| --- | --- | --- |

(ii)

en pilot in en član tehničnega osebja HNMP na posebnih geografskih območjih, ki jih opredeli operator v operativnem priročniku, ob upoštevanju:

A.

ustrezne reference tal (ground reference);

| B. | sistema sledenja letu med izvajanjem operacije HNMP; |
| --- | --- |

B.

sistema sledenja letu med izvajanjem operacije HNMP;

| C. | zanesljivosti zmogljivosti za poročanje o vremenu; |
| --- | --- |

C.

zanesljivosti zmogljivosti za poročanje o vremenu;

| D. | seznama minimalne opreme za operacije HNMP; |
| --- | --- |

D.

seznama minimalne opreme za operacije HNMP;

| E. | kontinuitete koncepta posadke; |
| --- | --- |

E.

kontinuitete koncepta posadke;

| F. | minimalne usposobljenosti posadke, začetnega in periodičnega usposabljanja; |
| --- | --- |

F.

minimalne usposobljenosti posadke, začetnega in periodičnega usposabljanja;

| G. | operativnih postopkov, vključno z usklajevanjem posadke; |
| --- | --- |

G.

operativnih postopkov, vključno z usklajevanjem posadke;

| H. | vremenskih minimumov in |
| --- | --- |

H.

vremenskih minimumov in

| I. | dodatnih premislekov ob upoštevanju posebnih lokalnih razmer. |
| --- | --- |

I.

dodatnih premislekov ob upoštevanju posebnih lokalnih razmer.

(f)   Usposabljanje in preverjanje posadke.

1.   Usposabljanje in preverjanje se izvajata v skladu s podrobnim učnim načrtom, ki ga odobri pristojni organ in je vključen v operativni priročnik.

2.   Člani posadke

| (i) | Programi usposabljanja posadke: izboljšujejo znanje o delovnem okolju in opremi za operacije HNMP, izboljšujejo usklajevanje posadke in vključujejo ukrepe za zmanjševanje tveganj, povezanih s prevozom na zračni poti v razmerah zmanjšanje vidljivosti, izbiro območij izvajanja HNMP ter priletnih in odhodnih profilov. |
| --- | --- |

(i)

Programi usposabljanja posadke: izboljšujejo znanje o delovnem okolju in opremi za operacije HNMP, izboljšujejo usklajevanje posadke in vključujejo ukrepe za zmanjševanje tveganj, povezanih s prevozom na zračni poti v razmerah zmanjšanje vidljivosti, izbiro območij izvajanja HNMP ter priletnih in odhodnih profilov.

| (ii) | Ukrepi iz pododstavka (f)(2)(i) se ocenijo med:






  A. | dnevnimi preverjanji strokovnosti v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC) ali nočnimi preverjanji strokovnosti VMC, ko operator izvaja nočne operacije HNMP, in |
| --- | --- | --- |

(ii)

Ukrepi iz pododstavka (f)(2)(i) se ocenijo med:

A.

dnevnimi preverjanji strokovnosti v vizualnih meteoroloških razmerah (VMC) ali nočnimi preverjanji strokovnosti VMC, ko operator izvaja nočne operacije HNMP, in

| B. | linijskimi preverjanji. |
| --- | --- |

B.

linijskimi preverjanji.

SPA.HEMS.135   Dajanje navodil medicinskim potnikom in drugemu osebju HNMP

| (a) | Medicinski potnik. Pred vsakim letom ali vrsto letov HNMP dobijo medicinski potniki navodila za zagotovitev, da so seznanjeni z delovnim okoljem in opremo HNMP, lahko uporabljajo medicinsko in reševalno opremo na helikopterju ter lahko sodelujejo v postopkih vstopa in izstopa v običajnih okoliščinah in v sili. |
| --- | --- |

(a)

Medicinski potnik. Pred vsakim letom ali vrsto letov HNMP dobijo medicinski potniki navodila za zagotovitev, da so seznanjeni z delovnim okoljem in opremo HNMP, lahko uporabljajo medicinsko in reševalno opremo na helikopterju ter lahko sodelujejo v postopkih vstopa in izstopa v običajnih okoliščinah in v sili.

| (b) | Osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili. Operator sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da je osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili seznanjeno z delovnim okoljem in opremo HNMP ter tveganji, povezanimi z zemeljskimi operacijami na območju izvajanja HNMP. |
| --- | --- |

(b)

Osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili. Operator sprejme vse razumne ukrepe za zagotovitev, da je osebje zemeljske službe za ukrepanje v sili seznanjeno z delovnim okoljem in opremo HNMP ter tveganji, povezanimi z zemeljskimi operacijami na območju izvajanja HNMP.

| (c) | Medicinski bolnik. Ne glede na CAT.OP.MPA.170 se dajanje navodil opravi le, če to omogoča zdravstveno stanje. |
| --- | --- |

(c)

Medicinski bolnik. Ne glede na CAT.OP.MPA.170 se dajanje navodil opravi le, če to omogoča zdravstveno stanje.

SPA.HEMS.140   Informacije in dokumentacija

| (a) | Operator zagotovi, da se tveganja, povezana z okoljem HNMP, v postopku analize in obvladovanja tveganj zmanjšajo tako, da se v operativnem priročniku navedejo: izbor, sestava in usposabljanje posadk; ravni opreme in merila odpreme ter operativni postopki in minimumi, da so običajne in verjetne neobičajne operacije opisane in ustrezno olajšane. |
| --- | --- |

(a)

Operator zagotovi, da se tveganja, povezana z okoljem HNMP, v postopku analize in obvladovanja tveganj zmanjšajo tako, da se v operativnem priročniku navedejo: izbor, sestava in usposabljanje posadk; ravni opreme in merila odpreme ter operativni postopki in minimumi, da so običajne in verjetne neobičajne operacije opisane in ustrezno olajšane.

| (b) | Organizaciji, za katero se izvajajo operacije HNMP, so dani na voljo ustrezni odlomki iz operativnega priročnika. |
| --- | --- |

(b)

Organizaciji, za katero se izvajajo operacije HNMP, so dani na voljo ustrezni odlomki iz operativnega priročnika.

SPA.HEMS.145   Zmogljivosti operativne baze HNMP

| (a) | Če morajo biti člani posadke v stanju pripravljenosti z odzivnim časom, krajšim od 45 minut, jim je treba blizu vsake operativne baze zagotoviti ustrezno nastanitev. |
| --- | --- |

(a)

Če morajo biti člani posadke v stanju pripravljenosti z odzivnim časom, krajšim od 45 minut, jim je treba blizu vsake operativne baze zagotoviti ustrezno nastanitev.

| (b) | V vsaki operativni bazi so pilotom na voljo zmogljivosti za pridobitev trenutnih vremenskih informacij in vremenske napovedi ter ustrezno komuniciranje s pristojno enoto služb zračnega prometa (ATS). Za načrtovanje vseh nalog so na voljo ustrezne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(b)

V vsaki operativni bazi so pilotom na voljo zmogljivosti za pridobitev trenutnih vremenskih informacij in vremenske napovedi ter ustrezno komuniciranje s pristojno enoto služb zračnega prometa (ATS). Za načrtovanje vseh nalog so na voljo ustrezne zmogljivosti.

SPA.HEMS.150   Oskrba z gorivom

| (a) | Če se operacija HNMP izvaja na podlagi pravil VFR na lokalnem in opredeljenem geografskem območju, se lahko uporabi standardno načrtovanje goriva, če operator določi končno rezervo goriva za zagotovitev, da po opravljeni operaciji količina preostalega goriva ni manjša od količine, ki zadostuje za:






  1. | 30 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Če se operacija HNMP izvaja na podlagi pravil VFR na lokalnem in opredeljenem geografskem območju, se lahko uporabi standardno načrtovanje goriva, če operator določi končno rezervo goriva za zagotovitev, da po opravljeni operaciji količina preostalega goriva ni manjša od količine, ki zadostuje za:

1.

30 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti ali

| 2. | 20 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti pri letenju znotraj območja, ki zagotavlja stalna in ustrezna previdnostna pristajalna območja. |
| --- | --- |

2.

20 minut letenja pri običajni potovalni hitrosti pri letenju znotraj območja, ki zagotavlja stalna in ustrezna previdnostna pristajalna območja.

SPA.HEMS.155   Polnjenje rezervoarjev za gorivo, medtem ko so potniki na helikopterju, med njihovim vkrcavanjem ali izkrcavanjem

Če je po mnenju vodje zrakoplova treba napolniti rezervoarje, medtem ko so potniki na helikopterju, se to lahko opravi tako, da se rotorji ustavijo ali vrtijo, če so izpolnjene naslednje zahteve:

| (a) | vrata na strani, na kateri se rezervoarji helikopterja polnijo, ostanejo zaprta; |
| --- | --- |

(a)

vrata na strani, na kateri se rezervoarji helikopterja polnijo, ostanejo zaprta;

| (b) | vrata na strani, na kateri se rezervoarji helikopterja ne polnijo, ostanejo odprta, če to dopušča vreme; |
| --- | --- |

(b)

vrata na strani, na kateri se rezervoarji helikopterja ne polnijo, ostanejo odprta, če to dopušča vreme;

| (c) | ustrezna protipožarna oprema je na takšnem mestu, da je v primeru požara takoj na voljo, in |
| --- | --- |

(c)

ustrezna protipožarna oprema je na takšnem mestu, da je v primeru požara takoj na voljo, in

| (d) | v primeru požara je takoj na voljo dovolj osebja, ki bolne in poškodovane osebe odstrani iz helikopterja. |
| --- | --- |

(d)

v primeru požara je takoj na voljo dovolj osebja, ki bolne in poškodovane osebe odstrani iz helikopterja.

---

(1)  VIS: vidljivost; MDA/H: najmanjša nadmorska/relativna višina spuščanja.

(2)  Na zračni poti se lahko vidljivost za krajša obdobja zmanjša na 800 m, če je zemeljska površina v vidnem dosegu in če se helikopter upravlja pri hitrosti, ki ustrezno omogoča, da se pravočasno opazijo morebitne ovire in prepreči trčenje.

(3)  Na zračni poti se lahko baza oblakov za krajša obdobja zniža na 1 000 ft.

---