# Eiropas Savienības L 290/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.290.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 290 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 20. oktobris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.290.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 290

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 20. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 967/2012 (2012. gada 9. oktobris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 282/2011 groza attiecībā uz īpašajiem režīmiem nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, apraides pakalpojumus vai elektroniskos pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa maksātājas | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 968/2012 (2012. gada 19. oktobris), ar kuru 2012./2013. gada kvotai, kas iedalīta anšovu nozvejai Biskajas līcī, pievieno daudzumus, kurus Francija 2011./2012. gada zvejas sezonā ieturējusi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu | 8 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 969/2012 (2012. gada 19. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 9 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 970/2012 (2012. gada 19. oktobris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro olīveļļas ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti laikā no 2012. gada 15. līdz 16. oktobrim saskaņā ar Tunisijas tarifu kvotu, un ar ko aptur ievešanas atļauju izdošanu 2012. gada oktobrim | 11 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 971/2012 (2012. gada 19. oktobris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 2012./2013. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 12 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/651/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 18. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR162 (SYN-IR162-4), sastāv vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7198)

   (
  1
  ) | 14 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2012/652/ES |
| | * | ES un Libānas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 2/2012 (2012. gada 17. septembris), ar ko izveido Asociācijas komitejas apakškomitejas | 18 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 967/2012 (2012. gada 9. oktobris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 282/2011 groza attiecībā uz īpašajiem režīmiem nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, apraides pakalpojumus vai elektroniskos pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa maksātājas

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 968/2012 (2012. gada 19. oktobris), ar kuru 2012./2013. gada kvotai, kas iedalīta anšovu nozvejai Biskajas līcī, pievieno daudzumus, kurus Francija 2011./2012. gada zvejas sezonā ieturējusi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu

8

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 969/2012 (2012. gada 19. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

9

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 970/2012 (2012. gada 19. oktobris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro olīveļļas ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti laikā no 2012. gada 15. līdz 16. oktobrim saskaņā ar Tunisijas tarifu kvotu, un ar ko aptur ievešanas atļauju izdošanu 2012. gada oktobrim

11

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 971/2012 (2012. gada 19. oktobris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 2012./2013. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

12

LĒMUMI

2012/651/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 18. oktobris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR162 (SYN-IR162-4), sastāv vai ir ražoti no tās
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7198)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7198)

1

14

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2012/652/ES

*

ES un Libānas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 2/2012 (2012. gada 17. septembris), ar ko izveido Asociācijas komitejas apakškomitejas

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/1

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 967/2012

(2012. gada 9. oktobris),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 282/2011 groza attiecībā uz īpašajiem režīmiem nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, apraides pakalpojumus vai elektroniskos pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa maksātājas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 397. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2006/112/EK noteikts, ka no 2015. gada 1. janvāra visi telekomunikāciju, apraides un elektroniskie pakalpojumi jāapliek ar nodokli dalībvalstī, kurā klients veic uzņēmējdarbību vai kurā tam ir pastāvīgā adrese vai parastā dzīvesvieta (turpmāk “patēriņa dalībvalsts”), neatkarīgi no tā, kur veic uzņēmējdarbību nodokļa maksātājs, kas sniedz minētos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2006/112/EK noteikts, ka no 2015. gada 1. janvāra visi telekomunikāciju, apraides un elektroniskie pakalpojumi jāapliek ar nodokli dalībvalstī, kurā klients veic uzņēmējdarbību vai kurā tam ir pastāvīgā adrese vai parastā dzīvesvieta (turpmāk “patēriņa dalībvalsts”), neatkarīgi no tā, kur veic uzņēmējdarbību nodokļa maksātājs, kas sniedz minētos pakalpojumus.

| (2) | Lai veicinātu fiskālo pienākumu izpildi, ja šādus pakalpojumus sniedz personām, kuras nav nodokļa maksātājas, ir ieviests īpašs režīms nodokļa maksātājiem, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne dalībvalstī, kurā tiek sniegti pakalpojumi (turpmāk “Savienības režīms”). Īpašais režīms nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību Kopienā, ir paplašināts līdzīgi, lai tas aptvertu visus šos pakalpojumus (turpmāk “ārpussavienības režīms”). Tas ļaus nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī, norādīt identifikācijas dalībvalsti, kura būtu vienots elektronisks kontaktpunkts pievienotās vērtības nodokļa (PVN) identifikācijas un PVN deklarācijas vajadzībām. |
| --- | --- |

(2)

Lai veicinātu fiskālo pienākumu izpildi, ja šādus pakalpojumus sniedz personām, kuras nav nodokļa maksātājas, ir ieviests īpašs režīms nodokļa maksātājiem, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne dalībvalstī, kurā tiek sniegti pakalpojumi (turpmāk “Savienības režīms”). Īpašais režīms nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību Kopienā, ir paplašināts līdzīgi, lai tas aptvertu visus šos pakalpojumus (turpmāk “ārpussavienības režīms”). Tas ļaus nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī, norādīt identifikācijas dalībvalsti, kura būtu vienots elektronisks kontaktpunkts pievienotās vērtības nodokļa (PVN) identifikācijas un PVN deklarācijas vajadzībām.

| (3) | Nodokļa maksātājam, kurš veic uzņēmējdarbību vairāk nekā vienā dalībvalstī, vajadzētu būt iespējai saskaņā ar Savienības režīmu norādīt kā identifikācijas dalībvalsti jebkuru no attiecīgajām dalībvalstīm, ja vien tam nav saimnieciskās darbības vietas Kopienā. Tādā gadījumā identifikācijas dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā ir nodokļa maksātāja saimnieciskās darbības vieta. |
| --- | --- |

(3)

Nodokļa maksātājam, kurš veic uzņēmējdarbību vairāk nekā vienā dalībvalstī, vajadzētu būt iespējai saskaņā ar Savienības režīmu norādīt kā identifikācijas dalībvalsti jebkuru no attiecīgajām dalībvalstīm, ja vien tam nav saimnieciskās darbības vietas Kopienā. Tādā gadījumā identifikācijas dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā ir nodokļa maksātāja saimnieciskās darbības vieta.

| (4) | Lai neuzliktu nesamērīgu slogu nodokļa maksātājiem, kuri izmanto Savienības režīmu, būtu jāprecizē, kā var veikt identifikācijas dalībvalsts maiņu, ja nodokļa maksātājs maina savu pastāvīgo iestādi vai saimnieciskās darbības vietu tādā veidā, ka identifikācijas dalībvalsts maiņa ir nepieciešama, lai nodokļa maksātājs varētu turpināt izmantot režīmu. |
| --- | --- |

(4)

Lai neuzliktu nesamērīgu slogu nodokļa maksātājiem, kuri izmanto Savienības režīmu, būtu jāprecizē, kā var veikt identifikācijas dalībvalsts maiņu, ja nodokļa maksātājs maina savu pastāvīgo iestādi vai saimnieciskās darbības vietu tādā veidā, ka identifikācijas dalībvalsts maiņa ir nepieciešama, lai nodokļa maksātājs varētu turpināt izmantot režīmu.

| (5) | Uz telekomunikāciju, apraides un elektroniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz dalībvalstīs, kurās nodokļa maksātājam ir saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta vai kurās tam ir pastāvīgā iestāde, neattiecas neviens no īpašajiem režīmiem. Būtu jāprecizē, ka šādu pakalpojumu sniegšana būtu jādeklarē tieši attiecīgajai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(5)

Uz telekomunikāciju, apraides un elektroniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz dalībvalstīs, kurās nodokļa maksātājam ir saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta vai kurās tam ir pastāvīgā iestāde, neattiecas neviens no īpašajiem režīmiem. Būtu jāprecizē, ka šādu pakalpojumu sniegšana būtu jādeklarē tieši attiecīgajai dalībvalstij.

| (6) | Abi īpašie režīmi nav obligāti, tāpēc nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību, jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu izbeigt šāda režīma izmantošanu. Jānosaka, kad šāds lēmums stājas spēkā. |
| --- | --- |

(6)

Abi īpašie režīmi nav obligāti, tāpēc nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību, jebkurā brīdī var pieņemt lēmumu izbeigt šāda režīma izmantošanu. Jānosaka, kad šāds lēmums stājas spēkā.

| (7) | Tomēr, lai neuzliktu nevajadzīgu slogu nodokļu iestādēm, nodokļa maksātājam, kurš nolemj vairs neizmantot kādu no īpašajiem režīmiem, būtu uz noteiktu laiku jāaizliedz atkal iesaistīties šajā režīmā. |
| --- | --- |

(7)

Tomēr, lai neuzliktu nevajadzīgu slogu nodokļu iestādēm, nodokļa maksātājam, kurš nolemj vairs neizmantot kādu no īpašajiem režīmiem, būtu uz noteiktu laiku jāaizliedz atkal iesaistīties šajā režīmā.

| (8) | Lai reģistrācijas informācija datubāzē vienmēr būtu atjaunināta, identifikācijas dalībvalsts izmanto informāciju, kas saņemta no nodokļa maksātājiem. Lai nodrošinātu, ka datubāzes tiek atjauninātas bez kavēšanās, jānosaka termiņš, kurā nodokļa maksātājiem, kas izmanto īpašo režīmu, būtu jāpaziņo jebkura attiecīgā informācija par darbību izbeigšanu vai izmaiņām un par izmaiņām jebkurā atbilstīgā informācijā, kas jau sniegta. |
| --- | --- |

(8)

Lai reģistrācijas informācija datubāzē vienmēr būtu atjaunināta, identifikācijas dalībvalsts izmanto informāciju, kas saņemta no nodokļa maksātājiem. Lai nodrošinātu, ka datubāzes tiek atjauninātas bez kavēšanās, jānosaka termiņš, kurā nodokļa maksātājiem, kas izmanto īpašo režīmu, būtu jāpaziņo jebkura attiecīgā informācija par darbību izbeigšanu vai izmaiņām un par izmaiņām jebkurā atbilstīgā informācijā, kas jau sniegta.

| (9) | Ja nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību, vēlas izmantot īpašu režīmu, šim nodokļa maksātājam ir jāpiešķir PVN identifikācijas numurs. Lai nodokļa maksātāji, kuri jau ir identificēti PVN vajadzībām, nevarētu īstenot neparedzētu izmantošanu ar atpakaļejošu datumu, jāprecizē, no kura brīža īpašos režīmus būtu jāsāk piemērot. |
| --- | --- |

(9)

Ja nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību, vēlas izmantot īpašu režīmu, šim nodokļa maksātājam ir jāpiešķir PVN identifikācijas numurs. Lai nodokļa maksātāji, kuri jau ir identificēti PVN vajadzībām, nevarētu īstenot neparedzētu izmantošanu ar atpakaļejošu datumu, jāprecizē, no kura brīža īpašos režīmus būtu jāsāk piemērot.

| (10) | Lai nepieļautu nekādu konfliktu starp dalībvalstīm attiecībā uz jurisdikciju, būtu jāprecizē, kura dalībvalsts drīkst izslēgt nodokļa maksātāju no īpašā režīma. Būtu jāprecizē arī apstākļi, kuros dalībvalstij jāpieņem lēmums par izslēgšanu, kā arī laiks, no kura šāds lēmums stājas spēkā. |
| --- | --- |

(10)

Lai nepieļautu nekādu konfliktu starp dalībvalstīm attiecībā uz jurisdikciju, būtu jāprecizē, kura dalībvalsts drīkst izslēgt nodokļa maksātāju no īpašā režīma. Būtu jāprecizē arī apstākļi, kuros dalībvalstij jāpieņem lēmums par izslēgšanu, kā arī laiks, no kura šāds lēmums stājas spēkā.

| (11) | Būtu jāprecizē, kad var uzskatīt, ka nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī, ir izbeidzis darbības saskaņā ar kādu no īpašajiem režīmiem, kā arī būtu jāprecizē, kas uzskatāms par pastāvīgu neizpildi no tāda nodokļa maksātāja puses, kas neveic uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jāprecizē, kad var uzskatīt, ka nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī, ir izbeidzis darbības saskaņā ar kādu no īpašajiem režīmiem, kā arī būtu jāprecizē, kas uzskatāms par pastāvīgu neizpildi no tāda nodokļa maksātāja puses, kas neveic uzņēmējdarbību.

| (12) | Lai veicinātu atbilstību un neuzliktu nevajadzīgu slogu nodokļu iestādēm, nodokļa maksātājam, kurš pastāvīgas neizpildes dēļ izslēgts no kāda no īpašajiem režīmiem, būtu uz konkrētu laiku jāaizliedz iesaistīties jebkurā no šiem īpašajiem režīmiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai veicinātu atbilstību un neuzliktu nevajadzīgu slogu nodokļu iestādēm, nodokļa maksātājam, kurš pastāvīgas neizpildes dēļ izslēgts no kāda no īpašajiem režīmiem, būtu uz konkrētu laiku jāaizliedz iesaistīties jebkurā no šiem īpašajiem režīmiem.

| (13) | Būtu jāprecizē, ka gadījumos, kad nodokļa maksātājs beidz izmantot kādu no īpašajiem režīmiem, tiek izslēgts no kāda īpašā režīma vai maina identifikācijas dalībvalsti, visas nodokļu saistības, kas rodas pēc minētās izbeigšanas, izslēgšanas vai maiņas, jākārto ar tās dalībvalsts nodokļu iestādēm, kas bija identifikācijas dalībvalsts pirms izbeigšanas, izslēgšanas vai maiņas. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāprecizē, ka gadījumos, kad nodokļa maksātājs beidz izmantot kādu no īpašajiem režīmiem, tiek izslēgts no kāda īpašā režīma vai maina identifikācijas dalībvalsti, visas nodokļu saistības, kas rodas pēc minētās izbeigšanas, izslēgšanas vai maiņas, jākārto ar tās dalībvalsts nodokļu iestādēm, kas bija identifikācijas dalībvalsts pirms izbeigšanas, izslēgšanas vai maiņas.

| (14) | Katra pārskata perioda deklarācijas būtu jāapstrādā atsevišķi, lai dalībvalstis varētu vienkāršāk kontrolēt patēriņu, un labojumi būtu jāveic vienīgi attiecīgajā PVN deklarācijā. |
| --- | --- |

(14)

Katra pārskata perioda deklarācijas būtu jāapstrādā atsevišķi, lai dalībvalstis varētu vienkāršāk kontrolēt patēriņu, un labojumi būtu jāveic vienīgi attiecīgajā PVN deklarācijā.

| (15) | Kontroles veikšanas nolūkā būtu lietderīgi pieprasīt, lai nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību, iesniegtu identifikācijas dalībvalstij PVN deklarāciju pat tad, ja attiecīgajā deklarācijas pārskata periodā pakalpojumi nav sniegti. Būtu arī jāprecizē, ka jānorāda precīza PVN summa, neveicot noapaļošanu uz augšu vai uz leju. |
| --- | --- |

(15)

Kontroles veikšanas nolūkā būtu lietderīgi pieprasīt, lai nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību, iesniegtu identifikācijas dalībvalstij PVN deklarāciju pat tad, ja attiecīgajā deklarācijas pārskata periodā pakalpojumi nav sniegti. Būtu arī jāprecizē, ka jānorāda precīza PVN summa, neveicot noapaļošanu uz augšu vai uz leju.

| (16) | Attiecībā uz PVN deklarācijas labojumiem jānosaka termiņš, līdz kuram identifikācijas dalībvalstij deklarāciju var iesniegt elektroniski. Patēriņa dalībvalstīm jebkurā gadījumā būtu jāspēj pieņemt vai pieprasīt attiecīgo informāciju tieši no nodokļa maksātāja un apstrādāt PVN aprēķinus saskaņā ar šo dalībvalstu noteikumiem. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz PVN deklarācijas labojumiem jānosaka termiņš, līdz kuram identifikācijas dalībvalstij deklarāciju var iesniegt elektroniski. Patēriņa dalībvalstīm jebkurā gadījumā būtu jāspēj pieņemt vai pieprasīt attiecīgo informāciju tieši no nodokļa maksātāja un apstrādāt PVN aprēķinus saskaņā ar šo dalībvalstu noteikumiem.

| (17) | Ja identifikācijas dalībvalsts naudas vienība nav euro, nodokļa maksātājam, kas neveic uzņēmējdarbību, vajadzētu ievērot minētās dalībvalsts lēmumu par valūtu, kādā jāsagatavo visas PVN deklarācijas saskaņā ar īpašajiem režīmiem. |
| --- | --- |

(17)

Ja identifikācijas dalībvalsts naudas vienība nav euro, nodokļa maksātājam, kas neveic uzņēmējdarbību, vajadzētu ievērot minētās dalībvalsts lēmumu par valūtu, kādā jāsagatavo visas PVN deklarācijas saskaņā ar īpašajiem režīmiem.

| (18) | Neskarot patēriņa dalībvalstu noteikumus par pārmaksu atmaksu, vienīgi nolūkā nodrošināt, lai identifikācijas dalībvalsts veiktu īpašo režīmu efektīvu administrēšanu un lai izvairītos no pārmērīga administratīvā sloga minētajai dalībvalstij un patēriņa dalībvalstīm, vajadzētu nodrošināt, ka nodokļa maksātājs nevar norādīt samaksātā PVN summas vairāk kā vienā deklarācijā ne pašā sākumā, ne ar turpmāku korekciju. |
| --- | --- |

(18)

Neskarot patēriņa dalībvalstu noteikumus par pārmaksu atmaksu, vienīgi nolūkā nodrošināt, lai identifikācijas dalībvalsts veiktu īpašo režīmu efektīvu administrēšanu un lai izvairītos no pārmērīga administratīvā sloga minētajai dalībvalstij un patēriņa dalībvalstīm, vajadzētu nodrošināt, ka nodokļa maksātājs nevar norādīt samaksātā PVN summas vairāk kā vienā deklarācijā ne pašā sākumā, ne ar turpmāku korekciju.

| (19) | Lai veicinātu PVN iekasēšanu un nodrošinātu, ka par pakalpojumiem, kas sniegti saskaņā ar īpašajiem režīmiem, ir samaksāta pareiza summa, ir svarīgi precizēt attiecīgi identifikācijas dalībvalsts un patēriņa dalībvalstu pienākumus gadījumā, ja nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību, nav samaksājis, ir samaksājis nepietiekami vai pārmaksājis nodokli, un attiecībā uz procentu maksājumiem, soda naudām un citiem vienreizējiem maksājumiem. |
| --- | --- |

(19)

Lai veicinātu PVN iekasēšanu un nodrošinātu, ka par pakalpojumiem, kas sniegti saskaņā ar īpašajiem režīmiem, ir samaksāta pareiza summa, ir svarīgi precizēt attiecīgi identifikācijas dalībvalsts un patēriņa dalībvalstu pienākumus gadījumā, ja nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību, nav samaksājis, ir samaksājis nepietiekami vai pārmaksājis nodokli, un attiecībā uz procentu maksājumiem, soda naudām un citiem vienreizējiem maksājumiem.

| (20) | Uzskaitei, ko īsteno nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību, jābūt pietiekami detalizētai, lai patēriņa dalībvalsts nodokļu iestādes varētu pārbaudīt, vai PVN deklarācija ir pareiza. Tāpēc būtu jānosaka vismaz minimālās prasības tam, kāda informācija ir jāietver šajā uzskaitē. |
| --- | --- |

(20)

Uzskaitei, ko īsteno nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību, jābūt pietiekami detalizētai, lai patēriņa dalībvalsts nodokļu iestādes varētu pārbaudīt, vai PVN deklarācija ir pareiza. Tāpēc būtu jānosaka vismaz minimālās prasības tam, kāda informācija ir jāietver šajā uzskaitē.

| (21) | Lai veicinātu īpašo režīmu īstenošanu un lai varētu šos režīmus attiecināt uz pakalpojumiem, ko sniedz no 2015. gada 1. janvāra, vajadzētu būt iespējamam nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību, no 2014. gada 1. oktobra iesniegt savu reģistrācijas informāciju dalībvalstij, kuru tie norādījuši kā identifikācijas dalībvalsti. |
| --- | --- |

(21)

Lai veicinātu īpašo režīmu īstenošanu un lai varētu šos režīmus attiecināt uz pakalpojumiem, ko sniedz no 2015. gada 1. janvāra, vajadzētu būt iespējamam nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību, no 2014. gada 1. oktobra iesniegt savu reģistrācijas informāciju dalībvalstij, kuru tie norādījuši kā identifikācijas dalībvalsti.

| (22) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 282/2011 (2), |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 282/2011 (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 282/2011 XI nodaļas 2. iedaļu aizstāj ar šādu:

“2.   IEDAĻA

Īpaši režīmi nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, apraides pakalpojumus vai elektroniskos pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa maksātājas (Direktīvas 2006/112/EK 358. līdz 369.k pants)

1.   apakšiedaļa

Definīcijas

57.a pants

Šajā iedaļā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ārpussavienības režīms” ir īpašais režīms telekomunikāciju pakalpojumiem, apraides pakalpojumiem vai elektroniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā, kā noteikts Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 2. iedaļā; |
| --- | --- |

1)

“ārpussavienības režīms” ir īpašais režīms telekomunikāciju pakalpojumiem, apraides pakalpojumiem vai elektroniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri neveic uzņēmējdarbību Kopienā, kā noteikts Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 2. iedaļā;

| 2) | “Savienības režīms” ir īpašais režīms telekomunikāciju pakalpojumiem, apraides pakalpojumiem vai elektroniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne patēriņa dalībvalstī, kā noteikts Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 3. iedaļā; |
| --- | --- |

2)

“Savienības režīms” ir īpašais režīms telekomunikāciju pakalpojumiem, apraides pakalpojumiem vai elektroniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz nodokļa maksātāji, kuri veic uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne patēriņa dalībvalstī, kā noteikts Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 3. iedaļā;

| 3) | “īpašie režīmi” ir “ārpussavienības režīms” un “Savienības režīms” atkarībā no konteksta; |
| --- | --- |

3)

“īpašie režīmi” ir “ārpussavienības režīms” un “Savienības režīms” atkarībā no konteksta;

| 4) | “nodokļa maksātājs” ir nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību Kopienā, kā definēts Direktīvas 2006/112/EK 358.a panta 1. punktā, vai nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību patēriņa dalībvalstī, kā definēts minētās direktīvas 369.a panta pirmās daļas 1. punktā. |
| --- | --- |

4)

“nodokļa maksātājs” ir nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību Kopienā, kā definēts Direktīvas 2006/112/EK 358.a panta 1. punktā, vai nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību patēriņa dalībvalstī, kā definēts minētās direktīvas 369.a panta pirmās daļas 1. punktā.

2.   apakšiedaļa

Savienības režīma piemērošana

57.b pants

Ja nodokļa maksātājam, izmantojot Savienības režīmu, ir saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta Kopienā, kā identifikācijas dalībvalsti norāda dalībvalsti, kurā ir tā saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta.

Ja nodokļa maksātājam, izmantojot Savienības režīmu, saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta ir ārpus Kopienas, bet Kopienā tam ir vairākas pastāvīgās iestādes, tas var norādīt jebkuru dalībvalsti, kurā tam ir pastāvīgā iestāde, kā identifikācijas dalībvalsti saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 369.a panta otro daļu.

3.   apakšiedaļa

Savienības režīma darbības joma

57.c pants

Savienības režīmu nepiemēro telekomunikāciju, apraides vai elektroniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz dalībvalstī, kurā nodokļa maksātājam ir saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta vai kurā tam ir pastāvīgā iestāde. Minēto pakalpojumu sniegšanu deklarē minētās dalībvalsts kompetentajām nodokļu iestādēm PVN deklarācijā, kā noteikts Direktīvas 2006/112/EK 250. pantā.

4.   apakšiedaļa

Identifikācija

57.d pants

Ja nodokļa maksātājs paziņo identifikācijas dalībvalstij, ka tas plāno izmantot kādu no īpašajiem režīmiem, minēto īpašo režīmu piemēro no nākamā kalendārā ceturkšņa pirmās dienas.

Tomēr, ja pakalpojumi, uz kuriem jāattiecas īpašajam režīmam, pirmo reizi tiek sniegti pirms pirmajā daļā minētā datuma, īpašo režīmu piemēro no pirmā pakalpojuma sniegšanas datuma ar noteikumu, ka nodokļa maksātājs par tādu darbību uzsākšanu, uz kurām jāattiecas režīmam, paziņo identifikācijas dalībvalstij ne vēlāk kā tā mēneša desmitajā dienā, kas seko mēnesim, kurā šie pakalpojumi tika sniegti pirmoreiz.

57.e pants

Identifikācijas dalībvalsts identificē nodokļa maksātāju, kas izmanto Savienības režīmu, ar tā PVN identifikācijas numuru, kā noteikts Direktīvas 2006/112/EK 214. un 215. pantā.

57.f pants

1.   Ja nodokļa maksātājs, kas izmanto Savienības režīmu, vairs neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti Direktīvas 2006/112/EK 369.a panta pirmās daļas 2. punktā dotajā definīcijā, dalībvalsts, kurā tas ir bijis identificēts, pārstāj būt identifikācijas dalībvalsts. Ja nodokļa maksātājs joprojām atbilst nosacījumiem, kas jāievēro, lai izmantotu īpašo režīmu, tas, lai turpinātu izmantot šo režīmu, kā jauno identifikācijas dalībvalsti norāda citu dalībvalsti, kurā tam ir saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta vai, ja tam nav saimnieciskās darbības pastāvīgās vietas Kopienā, norāda dalībvalsti, kurā tam ir pastāvīgā iestāde.

2.   Ja identifikācijas dalībvalsts mainās saskaņā ar 1. punktu, minēto izmaiņu piemēro no datuma, kad nodokļa maksātājam saimnieciskās darbības vieta vai pastāvīgā iestāde vairs nav dalībvalstī, kas iepriekš bija norādīta kā identifikācijas dalībvalsts.

57.g pants

Nodokļa maksātājs, kas izmanto kādu no īpašajiem režīmiem, drīkst pārtraukt šo režīmu izmantot, lai arī tas turpina sniegt pakalpojumus, uz kuriem var attiecināt šo režīmu. Nodokļa maksātājs par to informē identifikācijas dalībvalsti vismaz 15 dienas pirms kalendārā ceturkšņa beigām, kurš bija pirms tā kalendārā ceturkšņa, kurā nodokļa maksātājs plāno izbeigt režīma izmantošanu. Izbeigšana stājas spēkā no nākamā kalendārā ceturkšņa pirmās dienas.

PVN saistības attiecībā uz telekomunikāciju, apraides vai elektronisko pakalpojumu sniegšanu, kas rodas pēc datuma, kad izbeigšana stājās spēkā, tiek kārtotas tieši ar attiecīgās patēriņa dalībvalsts nodokļu iestādēm.

Ja nodokļa maksātājs beidz izmantot īpašo režīmu saskaņā ar pirmo daļu, tam neatļauj izmantot šo režīmu nevienā dalībvalstī divus kalendāros ceturkšņus pēc izbeigšanas dienas.

5.   apakšiedaļa

Paziņošanas pienākumi

57.h pants

1.   Nodokļa maksātājs ne vēlāk kā nākamā mēneša desmitajā dienā identifikācijas dalībvalstij elektroniski paziņo:

| — | par savu darbību, uz ko attiecas kāds no īpašajiem režīmiem, izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

par savu darbību, uz ko attiecas kāds no īpašajiem režīmiem, izbeigšanu,

| — | par savu darbību, uz ko attiecas kāds no īpašajiem režīmiem, izmaiņām tādējādi, ka tās vairs neatbilst attiecīgajiem nosacījumiem, lai varētu izmantot šo īpašo režīmu, un |
| --- | --- |

—

par savu darbību, uz ko attiecas kāds no īpašajiem režīmiem, izmaiņām tādējādi, ka tās vairs neatbilst attiecīgajiem nosacījumiem, lai varētu izmantot šo īpašo režīmu, un

| — | visas izmaiņas identifikācijas dalībvalstij iepriekš sniegtajā informācijā. |
| --- | --- |

—

visas izmaiņas identifikācijas dalībvalstij iepriekš sniegtajā informācijā.

2.   Ja identifikācijas dalībvalsts mainās saskaņā ar 57.f pantu, nodokļa maksātājs vienlaicīgi informē abas attiecīgās dalībvalstis par maiņu ne vēlāk kā tā mēneša desmitajā dienā, kas seko vietas maiņai. Nodokļa maksātājs jaunajai identifikācijas dalībvalstij sniedz reģistrācijas informāciju, kā tas ir noteikts, ja nodokļa maksātājs īpašo režīmu izmanto pirmo reizi.

6.   apakšiedaļa

Izslēgšana

58. pants

Ja nodokļa maksātājs, kas izmanto kādu no ārpussavienības režīmiem, atbilst vismaz vienam no Direktīvas 2006/112/EK 363. vai 369.e pantā noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem, identifikācijas dalībvalsts izslēdz minēto nodokļa maksātāju no minētā režīma.

Tikai identifikācijas dalībvalsts var izslēgt nodokļa maksātāju no kāda no īpašajiem režīmiem.

Identifikācijas dalībvalsts pamato savu lēmumu par izslēgšanu ar jebkādu pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko sniegusi jebkura cita dalībvalsts.

Izslēgšana stājas spēkā no tā kalendārā ceturkšņa pirmās dienas, kas seko dienai, kurā lēmums par izslēgšanu tiek elektroniski nosūtīts nodokļa maksātājam.

Tomēr, ja izslēgšana notikusi saimnieciskās darbības vietas vai pastāvīgās iestādes vietas maiņas dēļ, izslēgšana stājas spēkā no minētās maiņas datuma.

58.a pants

Ja nodokļa maksātājs, kas izmanto kādu no īpašajiem režīmiem, astoņus kalendāros ceturkšņus pēc kārtas nevienā patēriņa dalībvalstī nav sniedzis pakalpojumus, uz kuriem attiecas minētais režīms, uzskata, ka tas ir izbeidzis darbības, par kurām uzliek nodokli, attiecīgi Direktīvas 2006/112/EK 363. panta b) punkta vai 369.e panta b) punkta nozīmē. Šī izbeigšana neliedz tam izmantot kādu no īpašajiem režīmiem, ja tas atsāk savas darbības, uz kurām attiecas jebkurš no režīmiem.

58.b pants

1.   Nodokļa maksātāju, kas izslēgts no kāda no īpašajiem režīmiem ar minēto režīmu saistīto noteikumu pastāvīgas neizpildes dēļ, paliek izslēgts no jebkura režīma jebkurā dalībvalstī uz astoņiem kalendāriem ceturkšņiem pēc tā kalendārā ceturkšņa, kurā nodokļa maksātājs tika izslēgts.

2.   Uzskata, ka nodokļa maksātājs pastāvīgi neizpilda ar kādu no īpašajiem režīmiem saistītos noteikumus Direktīvas 2006/112/EK 363. panta d) punkta vai 369.e panta d) punkta nozīmē vismaz šādos gadījumos:

| a) | ja identifikācijas dalībvalsts par trim kalendārajiem ceturkšņiem, kas bijuši tieši pirms tam, ir izdevusi tam atgādinājumus saskaņā ar 60.a pantu un desmit dienu laikā pēc atgādinājuma nosūtīšanas PVN deklarācija nav iesniegta par katru un par visiem no minētajiem kalendārajiem ceturkšņiem; |
| --- | --- |

a)

ja identifikācijas dalībvalsts par trim kalendārajiem ceturkšņiem, kas bijuši tieši pirms tam, ir izdevusi tam atgādinājumus saskaņā ar 60.a pantu un desmit dienu laikā pēc atgādinājuma nosūtīšanas PVN deklarācija nav iesniegta par katru un par visiem no minētajiem kalendārajiem ceturkšņiem;

| b) | ja identifikācijas dalībvalsts par trim kalendārajiem ceturkšņiem, kas bijuši tieši pirms tam, ir izdevusi atgādinājumus saskaņā ar 63.a pantu un desmit dienu laikā pēc katra atgādinājuma nosūtīšanas deklarētais PVN pilnā apjomā nav samaksāts par katru un par visiem no minētajiem kalendārajiem ceturkšņiem, izņemot, ja atlikusī nesamaksātā summa par katru kalendāro ceturksni ir mazāka par EUR 100; |
| --- | --- |

b)

ja identifikācijas dalībvalsts par trim kalendārajiem ceturkšņiem, kas bijuši tieši pirms tam, ir izdevusi atgādinājumus saskaņā ar 63.a pantu un desmit dienu laikā pēc katra atgādinājuma nosūtīšanas deklarētais PVN pilnā apjomā nav samaksāts par katru un par visiem no minētajiem kalendārajiem ceturkšņiem, izņemot, ja atlikusī nesamaksātā summa par katru kalendāro ceturksni ir mazāka par EUR 100;

| c) | ja pēc identifikācijas dalībvalsts vai patēriņa dalībvalsts pieprasījuma un vienu mēnesi pēc turpmāka atgādinājuma, ko sniegusi identifikācijas dalībvalsts, nodokļa maksātājs nav darījis elektroniski pieejamu uzskaiti, kas minēta Direktīvas 2006/112/EK 369. un 369.k pantā. |
| --- | --- |

c)

ja pēc identifikācijas dalībvalsts vai patēriņa dalībvalsts pieprasījuma un vienu mēnesi pēc turpmāka atgādinājuma, ko sniegusi identifikācijas dalībvalsts, nodokļa maksātājs nav darījis elektroniski pieejamu uzskaiti, kas minēta Direktīvas 2006/112/EK 369. un 369.k pantā.

58.c pants

Nodokļa maksātājs, kas ir izslēgts no kāda no īpašajiem režīmiem, visas PVN saistības attiecībā uz telekomunikāciju, apraides vai elektronisko pakalpojumu sniegšanu, kas rodas pēc datuma, kad izslēgšana stājās spēkā, kārto tieši ar attiecīgās patēriņa dalībvalsts nodokļu iestādēm.

7.   apakšiedaļa

PVN deklarācija

59. pants

1.   Jebkurš deklarācijas pārskata periods Direktīvas 2006/112/EK 364. vai 369.f panta nozīmē ir atsevišķs deklarācijas pārskata periods.

2.   Ja saskaņā ar 57.d panta otro daļu īpašo režīmu piemēro no dienas, kad pakalpojumi tika sniegti pirmo reizi, nodokļa maksātājs iesniedz atsevišķu PVN deklarāciju par to kalendāro ceturksni, kurā pakalpojumi tika sniegti pirmo reizi.

3.   Ja nodokļa maksātājs deklarācijas pārskata periodā ir bijis reģistrēts saskaņā ar katru no īpašajiem režīmiem, tas iesniedz PVN deklarācijas un veic attiecīgos maksājumus abu režīmu identifikācijas dalībvalstīm par pakalpojumiem, kas sniegti, un par laikposmiem, uz kuriem attiecas minētie režīmi.

4.   Ja identifikācijas dalībvalsts maiņa saskaņā ar 57.f pantu notiek pēc kalendārā ceturkšņa pirmās dienas, nodokļa maksātājs iesniedz PVN deklarācijas un veic attiecīgos maksājumus iepriekšējai un jaunajai identifikācijas dalībvalstij par pakalpojumiem, kas sniegti attiecīgajos laikposmos, kad dalībvalstis bija identifikācijas dalībvalsts.

59.a pants

Ja nodokļa maksātājs, kas izmanto kādu no īpašajiem režīmiem, pārskata periodā nevienā patēriņa dalībvalstī nav sniedzis pakalpojumus, tas iesniedz PVN deklarāciju, norādot, ka minētajā periodā pakalpojumi nav sniegti (nulles PVN deklarācija).

60. pants

PVN deklarācijās, kas sagatavotas saskaņā ar īpašajiem režīmiem, summas nenoapaļo uz augšu vai uz leju līdz tuvākajai pilnajai naudas vienībai. Deklarē un samaksā precīzu PVN summu.

60.a pants

Identifikācijas dalībvalsts elektroniski atgādina nodokļa maksātājiem, kas nav iesnieguši PVN deklarāciju saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 364. vai 369.f pantu, par to pienākumu iesniegt šādu deklarāciju. Identifikācijas dalībvalsts atgādinājumu izdod desmitajā dienā pēc dienas, kurā deklarācija būtu bijusi jāiesniedz, un elektroniski informē pārējās dalībvalstis, ka ir izdots atgādinājums.

Visi turpmākie atgādinājumi un pasākumi, kas veikti, lai noteiktu un iekasētu PVN, ir attiecīgās patēriņa dalībvalsts atbildība.

Neatkarīgi no jebkura izdota atgādinājuma un jebkuriem pasākumiem, ko veikusi patēriņa dalībvalsts, nodokļa maksātājs iesniedz PVN deklarāciju identifikācijas dalībvalstij.

61. pants

1.   Kad PVN deklarācija ir iesniegta, visas turpmākās izmaiņas tajā esošajos skaitļos veic, vienīgi grozot šo deklarāciju un nevis veicot pielāgojumus kādā no turpmākajām deklarācijām.

2.   Grozījumus, kas minēti 1. punktā, elektroniski iesniedz identifikācijas dalībvalstij trīs gadu laikā pēc datuma, kad tika prasīts iesniegt sākotnējo deklarāciju.

Tomēr patēriņa dalībvalsts noteikumus attiecībā uz novērtējumiem un labojumiem saglabā neskartus.

61.a pants

Ja nodokļa maksātājs:

| a) | beidz izmantot kādu no īpašajiem režīmiem; |
| --- | --- |

a)

beidz izmantot kādu no īpašajiem režīmiem;

| b) | tiek izslēgts no kāda no īpašajiem režīmiem; vai |
| --- | --- |

b)

tiek izslēgts no kāda no īpašajiem režīmiem; vai

| c) | maina identifikācijas dalībvalsti saskaņā ar 57.f pantu, |
| --- | --- |

c)

maina identifikācijas dalībvalsti saskaņā ar 57.f pantu,

tas iesniedz savu galīgo PVN deklarāciju un veic attiecīgo maksājumu, un iesniedz visus labojumus vai novēlotas iepriekšējās deklarācijas, un veic attiecīgos maksājumus dalībvalstij, kas bija identifikācijas dalībvalsts izbeigšanas, izslēgšanas vai izmaiņu laikā.

8.   apakšiedaļa

Valūta

61.b pants

Ja identifikācijas dalībvalsts, kuras naudas vienība nav euro, nosaka, ka PVN deklarācija ir jāsagatavo tās naudas vienībās, šis nosacījums attiecas uz to visu nodokļa maksātāju PVN deklarācijām, kuri izmanto īpašos režīmus.

9.   apakšiedaļa

Maksājumi

62. pants

Neskarot 63.a panta trešo daļu un 63.b pantu, nodokļa maksātājs visus maksājumus veic identifikācijas dalībvalstij.

PVN maksājumi, ko veicis nodokļa maksātājs saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 367. vai 369.i pantu, attiecas konkrēti uz PVN deklarāciju, kura iesniegta saskaņā ar minētās direktīvas 364. vai 369.f pantu. Nodokļa maksātājs var veikt jebkādas turpmākas samaksāto summu korekcijas, tikai atsaucoties uz minēto deklarāciju, un tās nevar attiecināt uz citu deklarāciju vai pielāgot kādā turpmākā deklarācijā. Katrā maksājumā norāda šīs konkrētās deklarācijas atsauces numuru.

63. pants

Identifikācijas dalībvalsts, kurai samaksāta lielāka summa par to, kas norādīta PVN deklarācijā, kura iesniegta saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 364. vai 369.f pantu, atmaksā pārmaksāto summu tieši attiecīgajam nodokļa maksātājam.

Ja identifikācijas dalībvalsts saņēmusi summu par PVN deklarāciju, kas pēc tam atzīta par kļūdainu, un ja minētā dalībvalsts šo summu jau ir sadalījusi patēriņa dalībvalstīm, šīs patēriņa dalībvalstis katra atmaksā savu attiecīgo daļu no pārmaksātās summas tieši nodokļa maksātājam.

Tomēr, ja pārmaksas attiecas uz laikposmiem līdz pēdējam deklarācijas pārskata periodam 2018. gadā un ietver to, identifikācijas dalībvalsts atmaksā atbilstīgo attiecīgās summas daļu, kas paturēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 904/2010 46. panta 3. punktu, un patēriņa dalībvalsts atmaksā pārmaksu, no kuras atņemta summa, ko atmaksā identifikācijas dalībvalsts.

Patēriņa dalībvalsts elektroniski informē identifikācijas dalībvalsti par šīm atmaksātajām summām.

63.a pants

Ja PVN deklarācija ir iesniegta saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 364. vai 369.f pantu, bet maksājums nav veikts vai tas ir mazāks par summu, kas izriet no deklarācijas, identifikācijas dalībvalsts desmitajā dienā pēc pēdējās dienas, kad maksājumu būtu vajadzējis veikt saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 367. vai 369.i pantu, elektroniski atgādina nodokļa maksātājam par visiem nokavētajiem PVN maksājumiem un elektroniski informē par to patēriņa dalībvalstis.

Identifikācijas dalībvalsts elektroniski informē patēriņa dalībvalsti, ka atgādinājums ir izsūtīts.

Visi turpmākie atgādinājumi un PVN iekasēšanas pasākumi ir attiecīgās patēriņa dalībvalsts atbildībā. Ja patēriņa dalībvalsts atkārtoti ir izdevusi šādus atgādinājumus, attiecīgo PVN maksā minētajai dalībvalstij.

Patēriņa dalībvalsts elektroniski informē identifikācijas dalībvalsti, ka atgādinājums ir izdots.

63.b pants

Ja PVN deklarācija nav iesniegta vai ja tā ir iesniegta ar nokavēšanos vai ir nepilnīga vai nepareiza, vai ja PVN maksājums ir nokavēts, visus procentu maksājumus, soda naudas un jebkādus citus maksājumus aprēķina un novērtē patēriņa dalībvalsts. Nodokļa maksātājs maksā šādus procentu maksājumus, soda naudas un jebkādus citus maksājumus tieši patēriņa dalībvalstij.

10.   apakšiedaļa

Uzskaites dati

63.c pants

1.   Nodokļa maksātāja veiktajā uzskaitē ietver šādu informāciju, kas uzskatāma par pietiekami detalizētu Direktīvas 2006/112/EK 369. un 369.k panta nozīmē:

| a) | patēriņa dalībvalsts, kurā sniegts pakalpojums; |
| --- | --- |

a)

patēriņa dalībvalsts, kurā sniegts pakalpojums;

| b) | sniegtā pakalpojuma veids; |
| --- | --- |

b)

sniegtā pakalpojuma veids;

| c) | pakalpojuma sniegšanas datums; |
| --- | --- |

c)

pakalpojuma sniegšanas datums;

| d) | summa, kurai uzliekams nodoklis, norādot izmantoto valūtu; |
| --- | --- |

d)

summa, kurai uzliekams nodoklis, norādot izmantoto valūtu;

| e) | visi turpmākie palielinājumi vai samazinājumi summai, kurai uzliekams nodoklis; |
| --- | --- |

e)

visi turpmākie palielinājumi vai samazinājumi summai, kurai uzliekams nodoklis;

| f) | piemērotā PVN likme; |
| --- | --- |

f)

piemērotā PVN likme;

| g) | iekasējamā PVN summa, norādot izmantoto valūtu; |
| --- | --- |

g)

iekasējamā PVN summa, norādot izmantoto valūtu;

| h) | saņemto maksājumu datums un summa; |
| --- | --- |

h)

saņemto maksājumu datums un summa;

| i) | visi maksājumi, kas saņemti pirms pakalpojuma sniegšanas; |
| --- | --- |

i)

visi maksājumi, kas saņemti pirms pakalpojuma sniegšanas;

| j) | ja ir izrakstīts rēķins, rēķinā ietvertā informācija; |
| --- | --- |

j)

ja ir izrakstīts rēķins, rēķinā ietvertā informācija;

| k) | klienta nosaukums / vārds, uzvārds, ja tas nodokļa maksātājam ir zināms; |
| --- | --- |

k)

klienta nosaukums / vārds, uzvārds, ja tas nodokļa maksātājam ir zināms;

| l) | informācija, ko izmanto, lai noteiktu vietu, kurā klients veic uzņēmējdarbību vai kurā tam ir pastāvīgā adrese vai parastā dzīvesvieta. |
| --- | --- |

l)

informācija, ko izmanto, lai noteiktu vietu, kurā klients veic uzņēmējdarbību vai kurā tam ir pastāvīgā adrese vai parastā dzīvesvieta.

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju nodokļa maksātājs saglabā tādā veidā, lai to var darīt pieejamu elektroniski bez kavēšanās un par katru atsevišķu sniegto pakalpojumu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Tomēr dalībvalstis atļauj nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī, no 2014. gada 1. oktobra iesniegt informāciju, kas prasīta Direktīvas 2006/112/EK 360. vai 369.c pantā, reģistrācijai saskaņā ar īpašajiem režīmiem nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, apraides pakalpojumus vai elektroniskos pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa maksātājas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2012. gada 9. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 77, 23.3.2011., 1. lpp.

2

---

| 20.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 968/2012

(2012. gada 19. oktobris),

ar kuru 2012./2013. gada kvotai, kas iedalīta anšovu nozvejai Biskajas līcī, pievieno daudzumus, kurus Francija 2011./2012. gada zvejas sezonā ieturējusi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (1), un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu dalībvalsts var līdz nozvejas kvotas piemērošanas gada 31. oktobrim lūgt Komisiju ieturēt un pārcelt uz nākamo gadu līdz 10 % no attiecīgās kvotas. Ieturēto daudzumu Komisija pievieno attiecīgajai kvotai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu dalībvalsts var līdz nozvejas kvotas piemērošanas gada 31. oktobrim lūgt Komisiju ieturēt un pārcelt uz nākamo gadu līdz 10 % no attiecīgās kvotas. Ieturēto daudzumu Komisija pievieno attiecīgajai kvotai.

| (2) | Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 716/2011 (2) Francijai 2011./2012. gada zvejas sezonai ir iedalīta kvota 2 970 tonnu anšovu nozvejai Biskajas līcī. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 716/2011 (2) Francijai 2011./2012. gada zvejas sezonai ir iedalīta kvota 2 970 tonnu anšovu nozvejai Biskajas līcī.

| (3) | Tomēr, ņemot vērā apmaiņu ar zvejas iespējām saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (3) 20. panta 5. punktu, kvotu pārcelšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu un/vai zvejas iespēju pārdalīšanu un atvilkumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (4) 37. un 105. pantu, Francijai pieejamā kvota nozvejai no minētā krājuma 2011./2012. gada zvejas sezonā bija 6 362 tonnas. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr, ņemot vērā apmaiņu ar zvejas iespējām saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (3) 20. panta 5. punktu, kvotu pārcelšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu un/vai zvejas iespēju pārdalīšanu un atvilkumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (4) 37. un 105. pantu, Francijai pieejamā kvota nozvejai no minētā krājuma 2011./2012. gada zvejas sezonā bija 6 362 tonnas.

| (4) | Minētās zvejas sezonas beigās Francija ziņoja par Biskajas līcī gūto anšovu kopējo nozveju 4 198 tonnu apjomā. |
| --- | --- |

(4)

Minētās zvejas sezonas beigās Francija ziņoja par Biskajas līcī gūto anšovu kopējo nozveju 4 198 tonnu apjomā.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu Francija ir lūgusi ieturēt attiecīgu daļu no 2011./2012. gada zvejas sezonas anšovu kvotas un pārcelt to uz nākamo zvejas sezonu. Nepārsniedzot minētajā regulā norādītos limitus, ieturētie daudzumi būtu jāpievieno kvotai, kas 2012./2013. gada zvejas sezonai noteikta ar Padomes Regulu (ES) Nr. 694/2012 (5). |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu Francija ir lūgusi ieturēt attiecīgu daļu no 2011./2012. gada zvejas sezonas anšovu kvotas un pārcelt to uz nākamo zvejas sezonu. Nepārsniedzot minētajā regulā norādītos limitus, ieturētie daudzumi būtu jāpievieno kvotai, kas 2012./2013. gada zvejas sezonai noteikta ar Padomes Regulu (ES) Nr. 694/2012 (5).

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotu, kas ar Regulu (ES) Nr. 694/2012 Francijai iedalīta anšovu nozvejai Biskajas līcī, palielina par 636 tonnām.

| Valsts kods | Krājuma kods | Suga | Zona | Galīgā kvota (2011/2012) | Nozveja (2011/2012) | % no galīgās kvotas | Pārceltā kvota | Sākotnējā kvota (2012/2013)
  Reg. (ES) Nr. 694/2012 | Pārskatītā kvota (2012/2013) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FRA | ANE/08. | Eiropas anšovs | VIII (Biskajas līcis) | 6 362 t | 4 198 t | 65,9 % | 636 t | 2 070 t | 2 706 t |

Valsts kods

Krājuma kods

Suga

Zona

Galīgā kvota (2011/2012)

Nozveja (2011/2012)

% no galīgās kvotas

Pārceltā kvota

Sākotnējā kvota (2012/2013)

Reg. (ES) Nr. 694/2012

Pārskatītā kvota (2012/2013)

FRA

ANE/08.

Eiropas anšovs

VIII (Biskajas līcis)

6 362 t

4 198 t

65,9 %

636 t

2 070 t

2 706 t

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 19. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

1

(2)  OV L 193, 23.7.2011., 11. lpp.

2

(3)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

3

(4)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

4

(5)  OV L 203, 31.7.2012., 26. lpp.

5

---

| 20.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 969/2012

(2012. gada 19. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 19. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 67,8 |
| MK | 39,0 |
| ZZ | 53,4 |
| 0707 00 05 | MK | 30,8 |
| TR | 133,0 |
| ZZ | 81,9 |
| 0709 93 10 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0805 50 10 | AR | 87,1 |
| CL | 97,2 |
| TR | 89,8 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 91,8 |
| 0806 10 10 | BR | 277,7 |
| MK | 80,9 |
| TR | 149,0 |
| ZZ | 169,2 |
| 0808 10 80 | AR | 216,2 |
| MK | 29,8 |
| NZ | 139,3 |
| US | 143,5 |
| ZA | 93,1 |
| ZZ | 124,4 |
| 0808 30 90 | CN | 92,8 |
| TR | 113,5 |
| ZZ | 103,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

67,8

MK

39,0

ZZ

53,4

0707 00 05

MK

30,8

TR

133,0

ZZ

81,9

0709 93 10

TR

116,6

ZZ

116,6

0805 50 10

AR

87,1

CL

97,2

TR

89,8

ZA

92,9

ZZ

91,8

0806 10 10

BR

277,7

MK

80,9

TR

149,0

ZZ

169,2

0808 10 80

AR

216,2

MK

29,8

NZ

139,3

US

143,5

ZA

93,1

ZZ

124,4

0808 30 90

CN

92,8

TR

113,5

ZZ

103,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 20.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 970/2012

(2012. gada 19. oktobris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro olīveļļas ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti laikā no 2012. gada 15. līdz 16. oktobrim saskaņā ar Tunisijas tarifu kvotu, un ar ko aptur ievešanas atļauju izdošanu 2012. gada oktobrim

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar 1. protokola (3) 3. panta 1. un 2. punktu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumā par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (4), atver tarifa kvotu ar nulles nodokļa likmi, lai ievestu Tunisijas izcelsmes neapstrādātu olīveļļu ar KN kodu 1509 10 10 un 1509 10 90, ko tieši no Tunisijas ieved Eiropas Savienībā, nepārsniedzot katram gadam noteikto ierobežojumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar 1. protokola (3) 3. panta 1. un 2. punktu Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumā par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (4), atver tarifa kvotu ar nulles nodokļa likmi, lai ievestu Tunisijas izcelsmes neapstrādātu olīveļļu ar KN kodu 1509 10 10 un 1509 10 90, ko tieši no Tunisijas ieved Eiropas Savienībā, nepārsniedzot katram gadam noteikto ierobežojumu.

| (2) | Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1918/2006 par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai (5) 2. panta 2. punktā noteikti kvantitatīvie ierobežojumi ievešanas atļauju izdošanai mēnesī. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2006. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 1918/2006 par tarifa kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu Tunisijas izcelsmes olīveļļai (5) 2. panta 2. punktā noteikti kvantitatīvie ierobežojumi ievešanas atļauju izdošanai mēnesī.

| (3) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punktam kompetentajām iestādēm iesniegto pieteikumu skaits ievešanas atļauju saņemšanai attiecas uz kopējo daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 2. panta 2. punktā oktobrim noteikto ierobežojumu. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punktam kompetentajām iestādēm iesniegto pieteikumu skaits ievešanas atļauju saņemšanai attiecas uz kopējo daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 2. panta 2. punktā oktobrim noteikto ierobežojumu.

| (4) | Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot ievešanas atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam. |
| --- | --- |

(4)

Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot ievešanas atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam.

| (5) | Tā kā ir sasniegts oktobra maksimālais daudzums, minētajam mēnesim nevar izdot ievešanas atļaujas, |
| --- | --- |

(5)

Tā kā ir sasniegts oktobra maksimālais daudzums, minētajam mēnesim nevar izdot ievešanas atļaujas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas atļauju pieteikumiem, kas iesniegti 2012. gada 15. un 16. oktobrī, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1918/2006 3. panta 1. punktam piemēro piešķīruma koeficientu 0,635338 %.

Ievešanas atļauju izdošana 2012. gada oktobrim par daudzumiem, kas pieprasīti no 2012. gada 22. oktobra, ir apturēta.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2012. gada 20. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 19. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 97, 30.3.1998., 57. lpp.

3

(4)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

4

(5)  OV L 365, 21.12.2006., 84. lpp.

5

---

| 20.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 971/2012

(2012. gada 19. oktobris),

ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 2012./2013. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2012./2013. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 963/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2012./2013. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 963/2012 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

| (3) | Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(3)

Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 2012./2013. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 19. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 263, 28.9.2012., 37. lpp.

3

(4)  OV L 288, 19.10.2012., 9. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 20. oktobra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 12 10 (1) | 35,17 | 0,60 |
| 1701 12 90 (1) | 35,17 | 4,06 |
| 1701 13 10 (1) | 35,17 | 0,73 |
| 1701 13 90 (1) | 35,17 | 4,35 |
| 1701 14 10 (1) | 35,17 | 0,73 |
| 1701 14 90 (1) | 35,17 | 4,35 |
| 1701 91 00 (2) | 42,42 | 4,74 |
| 1701 99 10 (2) | 42,42 | 1,61 |
| 1701 99 90 (2) | 42,42 | 1,61 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 12 10 (1)

35,17

0,60

1701 12 90 (1)

35,17

4,06

1701 13 10 (1)

35,17

0,73

1701 13 90 (1)

35,17

4,35

1701 14 10 (1)

35,17

0,73

1701 14 90 (1)

35,17

4,35

1701 91 00 (2)

42,42

4,74

1701 99 10 (2)

42,42

1,61

1701 99 90 (2)

42,42

1,61

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 20.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 18. oktobris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR162 (SYN-IR162-4), sastāv vai ir ražoti no tās

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7198)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/651/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Syngenta Seeds S.A.S.2010. gada 2. jūlijā iesniedza pieteikumu Vācijas kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu MIR162, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Syngenta Seeds S.A.S.2010. gada 2. jūlijā iesniedza pieteikumu Vācijas kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu MIR162, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”).

| (2) | Pieteikums attiecas arī uz kukurūzas MIR162 laišanu tirgū produktos, kuri sastāv no minētās kukurūzas vai satur to un ir paredzēti tiem pašiem izmantošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot lietošanu pārtikā un barībā, bet pieteikums neattiecas uz izmantošanu audzēšanai. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikums attiecas arī uz kukurūzas MIR162 laišanu tirgū produktos, kuri sastāv no minētās kukurūzas vai satur to un ir paredzēti tiem pašiem izmantošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot lietošanu pārtikā un barībā, bet pieteikums neattiecas uz izmantošanu audzēšanai.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punktu un 17. panta 5. punktu pieteikumā ir iekļauti dati un informācija, kas prasīta atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā noteiktajiem principiem. Turklāt saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumu tajā ir iekļauts monitoringa plāns saistībā ar ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punktu un 17. panta 5. punktu pieteikumā ir iekļauti dati un informācija, kas prasīta atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2), un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā noteiktajiem principiem. Turklāt saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumu tajā ir iekļauts monitoringa plāns saistībā ar ietekmi uz vidi.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2012. gada 21. jūnijā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu. Tā secināja, ka attiecībā uz potenciālo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi kukurūza MIR162, kas aprakstīta pieteikumā, ir tikpat droša kā ģenētiski nemodificēta kukurūza. Tāpēc EFSA secināja, ka, laižot tirgū pieteikumā aprakstītos produktus, kas satur kukurūzu MIR162, sastāv vai ir ražoti no tās (“produkti”), un izmantojot tos atbilstoši paredzētajiem izmantošanas veidiem, ir maz ticams, ka radīsies nelabvēlīga ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi (3). |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2012. gada 21. jūnijā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu. Tā secināja, ka attiecībā uz potenciālo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi kukurūza MIR162, kas aprakstīta pieteikumā, ir tikpat droša kā ģenētiski nemodificēta kukurūza. Tāpēc EFSA secināja, ka, laižot tirgū pieteikumā aprakstītos produktus, kas satur kukurūzu MIR162, sastāv vai ir ražoti no tās (“produkti”), un izmantojot tos atbilstoši paredzētajiem izmantošanas veidiem, ir maz ticams, ka radīsies nelabvēlīga ietekme uz cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi (3).

| (5) | Apspriedusies ar valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar minētās regulas 6. panta 4. punktu un 18. panta 4. punktu, EFSA savā atzinumā ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas. |
| --- | --- |

(5)

Apspriedusies ar valstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar minētās regulas 6. panta 4. punktu un 18. panta 4. punktu, EFSA savā atzinumā ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.

| (6) | Turklāt EFSA atzinumā secināja, ka pieteikuma iesniedzēja ierosinātais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajiem produktu lietošanas veidiem. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt EFSA atzinumā secināja, ka pieteikuma iesniedzēja ierosinātais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajiem produktu lietošanas veidiem.

| (7) | Ņemot vērā šos apsvērumus, būtu jāpiešķir atļauja attiecībā uz produktiem. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šos apsvērumus, būtu jāpiešķir atļauja attiecībā uz produktiem.

| (8) | Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ģenētiski modificētam organismam (turpmāk “ĢMO”) būtu jāpiešķir unikāls identifikators. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai (4), katram ģenētiski modificētam organismam (turpmāk “ĢMO”) būtu jāpiešķir unikāls identifikators.

| (9) | Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu MIR162, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot produktus, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem un kam ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka attiecīgos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai, taču šī prasība neattiecas uz pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu MIR162, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot produktus, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem un kam ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka attiecīgos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai, taču šī prasība neattiecas uz pārtikas produktiem.

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), 4. panta 6. punktā noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem. Izsekojamības prasības produktiem, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, ir izklāstītas minētās regulas 4. panta 1. līdz 5. punktā, un izsekojamības prasības pārtikai un barībai, kas ražota no ĢMO, – minētās regulas 5. pantā. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (5), 4. panta 6. punktā noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem. Izsekojamības prasības produktiem, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, ir izklāstītas minētās regulas 4. panta 1. līdz 5. punktā, un izsekojamības prasības pārtikai un barībai, kas ražota no ĢMO, – minētās regulas 5. pantā.

| (11) | Atļaujas turētājam būtu jāiesniedz ikgadēji ziņojumi par to pasākumu īstenošanu un rezultātiem, kuri izklāstīti monitoringa plānā par ietekmi uz vidi. Minētie rezultāti būtu jāiesniedz saskaņā ar Komisijas 2009. gada 13. oktobra Lēmumu 2009/770/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK nosaka standarta ziņojuma paraugus monitoringa rezultātu paziņošanai par to ģenētiski modificēto organismu apzinātu izplatīšanu vidē, kas ir produkti vai iekļauti produktos, ar mērķi tos laist tirgū (6). EFSA atzinumā nav pamatojuma tam, lai izvirzītu īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai attiecībā uz pārtikas un barības lietošanu un darbībām ar to, ieskaitot pārtikas un barības lietošanas uzraudzību pēc laišanas tirgū, vai īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktam un 18. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

(11)

Atļaujas turētājam būtu jāiesniedz ikgadēji ziņojumi par to pasākumu īstenošanu un rezultātiem, kuri izklāstīti monitoringa plānā par ietekmi uz vidi. Minētie rezultāti būtu jāiesniedz saskaņā ar Komisijas 2009. gada 13. oktobra Lēmumu 2009/770/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK nosaka standarta ziņojuma paraugus monitoringa rezultātu paziņošanai par to ģenētiski modificēto organismu apzinātu izplatīšanu vidē, kas ir produkti vai iekļauti produktos, ar mērķi tos laist tirgū (6). EFSA atzinumā nav pamatojuma tam, lai izvirzītu īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai attiecībā uz pārtikas un barības lietošanu un darbībām ar to, ieskaitot pārtikas un barības lietošanas uzraudzību pēc laišanas tirgū, vai īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktam un 18. panta 5. punktam.

| (12) | Visa attiecīgā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem būtu jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības ES reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(12)

Visa attiecīgā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem būtu jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības ES reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.

| (13) | Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību izziņojams valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar 9. panta 1. punktu un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (7). |
| --- | --- |

(13)

Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību izziņojams valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, saskaņā ar 9. panta 1. punktu un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām (7).

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi tika apspriesti ar pieteikuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi tika apspriesti ar pieteikuma iesniedzēju.

| (15) | Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Tika uzskatīts, ka ir nepieciešams īstenošanas akts, un priekšsēdētājs pārsūdzības komitejai iesniedza šā akta projektu turpmākai apspriešanai. Pārsūdzības komiteja atzinumu nesniedza, |
| --- | --- |

(15)

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Tika uzskatīts, ka ir nepieciešams īstenošanas akts, un priekšsēdētājs pārsūdzības komitejai iesniedza šā akta projektu turpmākai apspriešanai. Pārsūdzības komiteja atzinumu nesniedza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ģenētiski modificēts organisms un unikālais identifikators

Ģenētiski modificētai kukurūzai (Zea mays L.) MIR162, kas aprakstīta šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators SYN-IR162-4, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.

2. pants

Atļauja

Saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta mērķu sasniegšanai piešķir atļaujas šādiem produktiem:

| a) | pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu SYN-IR162-4, sastāv vai ir ražotas no tās; |
| --- | --- |

a)

pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu SYN-IR162-4, sastāv vai ir ražotas no tās;

| b) | barībai, kura satur kukurūzu SYN-IR162-4, sastāv vai ir ražotas no tās; |
| --- | --- |

b)

barībai, kura satur kukurūzu SYN-IR162-4, sastāv vai ir ražotas no tās;

| c) | kukurūzai SYN-IR162-4, ja tā ir produktos, kuri sastāv no minētās kukurūzas vai satur to un ir paredzēti visiem izmantošanas veidiem, izņemot a) un b) punktā minētos veidus un audzēšanu. |
| --- | --- |

c)

kukurūzai SYN-IR162-4, ja tā ir produktos, kuri sastāv no minētās kukurūzas vai satur to un ir paredzēti visiem izmantošanas veidiem, izņemot a) un b) punktā minētos veidus un audzēšanu.

3. pants

Marķējums

1.   Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.

2.   Uz etiķetes un pavaddokumentos, kas pievienoti produktiem, kuri satur kukurūzu SYN-IR162-4 vai sastāv no tās, izņemot produktus, kas minēti 2. panta a) punktā, ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

4. pants

Ietekmes uz vidi monitorings

1.   Atļaujas turētājs nodrošina, ka atbilstoši pielikuma h) punktam tiek izveidots un īstenots monitoringa plāns par ietekmi uz vidi.

2.   Atļaujas turētājs saskaņā ar Lēmumu 2009/770/EK iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.

5. pants

ES reģistrs

Šā lēmuma pielikumā izklāstīto informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantu iekļauj Ģenētiski modificētas pārtikas un barības ES reģistrā.

6. pants

Atļaujas turētājs

Atļaujas turētājs ir Syngenta Seeds S.A.S. (Francija), kas pārstāv Syngenta Crop Protection AG (Šveice).

7. pants

Piemērošanas termiņš

Šo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.

8. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts uzņēmumam Syngenta Seeds S.A.S., 12, Chemin de l’Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija.

Briselē, 2012. gada 18. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-00972

3

(4)  OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.

4

(5)  OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.

5

(6)  OV L 275, 21.10.2009., 9. lpp.

6

(7)  OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.

7

---

PIELIKUMS

a)   Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājs

| Nosaukums | : | Syngenta Seeds S.A.S. |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 12, Chemin de l’Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija. |

Nosaukums

:

Syngenta Seeds S.A.S.

Adrese

:

12, Chemin de l’Hobit, 31790 Saint-Sauveur, Francija.

Pārstāv uzņēmumu Syngenta Crop Protection AG, Schwarzwaldallee 215, CH-4058 Basel, Šveice.

b)   Produktu apzīmējums un specifikācija

| 1) | Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu SYN-IR162-4, sastāv vai ir ražotas no tās; |
| --- | --- |

1)

Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu SYN-IR162-4, sastāv vai ir ražotas no tās;

| 2) | barība, kas satur kukurūzu SYN-IR162-4, sastāv vai ir ražota no tās; |
| --- | --- |

2)

barība, kas satur kukurūzu SYN-IR162-4, sastāv vai ir ražota no tās;

| 3) | kukurūza SYN-IR162-4, ja tā ir produktos, kuri sastāv no minētās kukurūzas vai satur to un ir paredzēti visiem izmantošanas veidiem, izņemot 1. un 2. apakšpunktā minētos veidus un audzēšanu. |
| --- | --- |

3)

kukurūza SYN-IR162-4, ja tā ir produktos, kuri sastāv no minētās kukurūzas vai satur to un ir paredzēti visiem izmantošanas veidiem, izņemot 1. un 2. apakšpunktā minētos veidus un audzēšanu.

Pieteikumā aprakstītā ģenētiski modificētā kukurūza SYN-IR162-4 ekspresē Vip3Aa20 proteīnu, kas piešķir aizsardzību pret dažiem zvīņspārņu kārtas kaitēkļiem, un PMI proteīnu, ko izmanto kā selektīvo marķieri.

c)   Marķēšana

| 1) | Ievērojot īpašās marķēšanas prasības Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”; |
| --- | --- |

1)

Ievērojot īpašās marķēšanas prasības Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”;

| 2) | uz etiķetes un pavaddokumentos, kas pievienoti produktiem, kuri satur kukurūzu SYN-IR162-4 vai sastāv no tās, izņemot produktus, kas minēti 2. panta a) punktā, ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”. |
| --- | --- |

2)

uz etiķetes un pavaddokumentos, kas pievienoti produktiem, kuri satur kukurūzu SYN-IR162-4 vai sastāv no tās, izņemot produktus, kas minēti 2. panta a) punktā, ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.

d)   Noteikšanas metode

| — | Konkrētam gadījumam atbilstoša, uz reāllaika PĶR balstīta metode kukurūzas SYN-IR162-4 kvantitatīvai noteikšanai, |
| --- | --- |

—

Konkrētam gadījumam atbilstoša, uz reāllaika PĶR balstīta metode kukurūzas SYN-IR162-4 kvantitatīvai noteikšanai,

| — | validēta uz sēklām Kopienas references laboratorijā, kas izveidota atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1829/2003, publicēta vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm, |
| --- | --- |

—

validēta uz sēklām Kopienas references laboratorijā, kas izveidota atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1829/2003, publicēta vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm,

| — | references materiāls: AOCS 1208-A un AOCS 0407-A, kas pieejams American Oil Chemists Society tīmekļa vietnē http://www.aocs.org/tech/crm. |
| --- | --- |

—

references materiāls: AOCS 1208-A un AOCS 0407-A, kas pieejams American Oil Chemists Society tīmekļa vietnē http://www.aocs.org/tech/crm.

e)   Unikālais identifikators

SYN-IR162-4

f)   Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību

Bioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācija: skatīt [aizpildīt, kad izziņos].

g)   Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, lietošanai vai darbībām ar tiem

Nepiemēro.

h)   Monitoringa plāns

Monitoringa plāns par ietekmi uz vidi atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.

[Saite: plāns tiks publicēts internetā]

i)   Uzraudzības prasības pēc laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas izmantošanu cilvēku uzturā

Nepiemēro.

Piezīme: laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas pārmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 20.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 290/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 290/18

---

ES UN LIBĀNAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 2/2012

(2012. gada 17. septembris),

ar ko izveido Asociācijas komitejas apakškomitejas

(2012/652/ES)

ES UN LIBĀNAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses (1) (“nolīgums”),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības un Libānas brīvās tirdzniecības zona jāizveido vēlākais līdz 2015. gada 1. martam. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības un Libānas brīvās tirdzniecības zona jāizveido vēlākais līdz 2015. gada 1. martam.

| (2) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu īstenošanas un Eiropas un Vidusjūras valstu partnerības turpināšanas rezultātā Eiropas Savienības attiecības ar valstīm Vidusjūras reģiona dienvidos kļūst aizvien sarežģītākas. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu īstenošanas un Eiropas un Vidusjūras valstu partnerības turpināšanas rezultātā Eiropas Savienības attiecības ar valstīm Vidusjūras reģiona dienvidos kļūst aizvien sarežģītākas.

| (3) | Citu asociēto valstu gadījumā asociācijas komitejām ir izveidotas apakškomitejas, kuru uzdevums ir uzraudzīt partnerības prioritāšu īstenošanu un tiesību aktu tuvināšanu. |
| --- | --- |

(3)

Citu asociēto valstu gadījumā asociācijas komitejām ir izveidotas apakškomitejas, kuru uzdevums ir uzraudzīt partnerības prioritāšu īstenošanu un tiesību aktu tuvināšanu.

| (4) | Nozaru politikas jomās jāiestrādā vides komponents, kā mērķi izvirzot ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

(4)

Nozaru politikas jomās jāiestrādā vides komponents, kā mērķi izvirzot ilgtspējīgu attīstību.

| (5) | Nolīguma 80. pants paredz izveidot darba grupas vai struktūras, kas vajadzīgas nolīguma īstenošanai. |
| --- | --- |

(5)

Nolīguma 80. pants paredz izveidot darba grupas vai struktūras, kas vajadzīgas nolīguma īstenošanai.

| (6) | Tāpēc būtu jāizveido Asociācijas komitejas apakškomitejas un būtu jāpieņem to reglamenti, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu jāizveido Asociācijas komitejas apakškomitejas un būtu jāpieņem to reglamenti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo izveido I pielikumā uzskaitītās ES un Libānas Asociācijas komitejas apakškomitejas un pieņem to reglamentus, kas noteikti II pielikumā.

Apakškomitejas darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā, kurai tās pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejām nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru.

Asociācijas komiteja veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu apakškomiteju pareizu darbību, un attiecīgi informē par to Asociācijas padomi.

Asociācijas padome var lemt par citu apakškomiteju vai grupu izveidi vai arī likvidēt esošās apakškomitejas vai grupas.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 17. septembrī

ES un Libānas Asociācijas padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

ES UN LIBĀNAS ASOCIĀCIJAS KOMITEJAS APAKŠKOMITEJAS

| 1. | Cilvēktiesības, demokrātija un pārvaldība |
| --- | --- |

1.

Cilvēktiesības, demokrātija un pārvaldība

| 2. | Ekonomika un finanses |
| --- | --- |

2.

Ekonomika un finanses

| 3. | Rūpniecība, tirdzniecība un pakalpojumi |
| --- | --- |

3.

Rūpniecība, tirdzniecība un pakalpojumi

| 4. | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

4.

Iekšējais tirgus

| 5. | Sociālās un migrācijas lietas |
| --- | --- |

5.

Sociālās un migrācijas lietas

| 6. | Tieslietas, brīvība un drošība |
| --- | --- |

6.

Tieslietas, brīvība un drošība

| 7. | Lauksaimniecība un zivsaimniecība |
| --- | --- |

7.

Lauksaimniecība un zivsaimniecība

| 8. | Transports, enerģētika un vide |
| --- | --- |

8.

Transports, enerģētika un vide

| 9. | Sadarbība muitas jomā un nodokļi |
| --- | --- |

9.

Sadarbība muitas jomā un nodokļi

| 10. | Pētniecība, inovācija, informācijas sabiedrība, izglītība un kultūra |
| --- | --- |

10.

Pētniecība, inovācija, informācijas sabiedrība, izglītība un kultūra

---

II PIELIKUMS

REGLAMENTS

ES UN LIBĀNAS 1. APAKŠKOMITEJA

CILVĒKTIESĪBAS, DEMOKRĀTIJA UN PĀRVALDĪBA

1.   Sastāvs un vadība

Apakškomitejā darbojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji un Libānas valdības pārstāvji. To pārmaiņus vada abas puses. Katra puse ieceļ savu priekšsēdētāju.

2.   Loma

Apakškomiteja ir diskusiju, apspriežu un novērtējuma forums, un tā darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā un vadībā, kurai apakškomiteja pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tā var iesniegt priekšlikumus Asociācijas komitejai.

3.   Darbības jomas

Apakškomiteja izskata asociācijas nolīguma un ar to saistītās Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu, tostarp turpmāk norādītajās jomās, un izvērtē sasniegto attiecībā uz mērķiem un rīcību, kas noteikti un saskaņoti rīcības plānā. Vajadzības gadījumā tiek izskatīta arī sadarbība valsts pārvaldes jautājumos. Apakškomiteja analizē visas problēmas, kas varētu rasties turpmāk norādītajās jomās, un iesaka iespējamos risinājumus:

| a) | demokrātijas, pārvaldības un tiesiskuma – tostarp tiesu neatkarības un tiesas pieejamības – stiprināšana; |
| --- | --- |

a)

demokrātijas, pārvaldības un tiesiskuma – tostarp tiesu neatkarības un tiesas pieejamības – stiprināšana;

| b) | galveno starptautisko konvenciju cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā un to protokolu ratificēšana un īstenošana. Ziņošanas pienākumu izpilde un atrunu pārskatīšana; |
| --- | --- |

b)

galveno starptautisko konvenciju cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā un to protokolu ratificēšana un īstenošana. Ziņošanas pienākumu izpilde un atrunu pārskatīšana;

| c) | valsts administratīvā un institucionālā spēja; |
| --- | --- |

c)

valsts administratīvā un institucionālā spēja;

| d) | sadarbība ārpolitikas un krīžu pārvarēšanas jautājumos, tostarp starptautiskajās organizācijās; |
| --- | --- |

d)

sadarbība ārpolitikas un krīžu pārvarēšanas jautājumos, tostarp starptautiskajās organizācijās;

| e) | reģionālā sadarbība (tostarp to reģionālo jautājumu koordinācija, kuri aktualizējas citās apakškomitejās). |
| --- | --- |

e)

reģionālā sadarbība (tostarp to reģionālo jautājumu koordinācija, kuri aktualizējas citās apakškomitejās).

Šis saraksts nav pilnīgs, un Asociācijas komiteja var pievienot citus jautājumus.

Apakškomiteja var izskatīt jautājumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām, vai visām iepriekšminētajām jomām.

4.   Sekretariāts

Kā apakškomitejas pastāvīgie sekretāri kopīgi darbojas viens Eiropas Komisijas pārstāvis un viens Libānas valdības pārstāvis.

Visus paziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nosūta sekretāriem. Sekretāri atbild par apakškomiteju sanāksmju sagatavošanu, tostarp datumu noteikšanu un darba kārtības sagatavošanu.

5.   Sanāksmes

Apakškomiteja sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, bet ne retāk kā reizi gadā. Sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses priekšsēdētāja lūguma, ko nodod atbildīgajam sekretāram, kurš par to informē otru pusi. Saņemot lūgumu par apakškomitejas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild piecpadsmit darbdienu laikā. Ja iespējams un abas puses tam piekrīt, vairākas apakškomiteju sanāksmes var plānot pēc kārtas uz vairākām dienām.

Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, apakškomitejas sanāksmes var sasaukt īsākā laikā. Visus lūgumus par sanāksmju sasaukšanu iesniedz rakstiski.

Apakškomitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko vienojušās abas puses.

Sanāksmes sasauc atbildīgais sekretārs, vienojoties ar priekšsēdētāju. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras puses delegācijas sastāvu.

Ja abas puses tam piekrīt, apakškomiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt ekspertus, lai tie sniegtu nepieciešamo specifisko informāciju.

6.   Sanāksmju darba kārtība

Visus lūgumus par apakškomitejas darba kārtībā iekļaujamajiem jautājumiem iesniedz sekretāriem.

Katrai sanāksmei priekšsēdētājs izstrādā provizorisku darba kārtību. Atbildīgais sekretārs to nosūta otram sekretāram vēlākais desmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes. Apliecinošos dokumentus abām pusēm nodrošina vismaz septiņas dienas pirms sanāksmes. Attiecībā uz steidzamiem jautājumiem minētos termiņus var saīsināt, ja tam piekrīt abas puses.

Katras sanāksmes sākumā apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību.

7.   Protokols

Pēc katras sanāksmes abi sekretāri sagatavo un apstiprina sanāksmes protokolu. Protokola eksemplāru, kurā iekļauti apakškomitejas sniegtie priekšlikumi un ieteikumi, apakškomitejas sekretāri nosūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un sekretāriem.

8.   Sanāksmju atklātums

Ja netiek nolemts citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas un attiecīgie protokoli ir konfidenciāli.

REGLAMENTS

ES UN LIBĀNAS 2. APAKŠKOMITEJA

EKONOMIKA UN FINANSES

1.   Sastāvs un vadība

Apakškomitejā darbojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji un Libānas valdības pārstāvji. To pārmaiņus vada abas puses. Katra puse ieceļ savu priekšsēdētāju.

2.   Loma

Apakškomiteja ir diskusiju, apspriežu un novērtējuma forums, un tā darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā un vadībā, kurai apakškomiteja pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tā var iesniegt priekšlikumus Asociācijas komitejai.

3.   Darbības jomas

Apakškomiteja izskata asociācijas nolīguma un ar to saistītās Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu, tostarp turpmāk norādītajās jomās, un izvērtē sasniegto attiecībā uz mērķiem un rīcību, kas noteikti un saskaņoti rīcības plānā. Vajadzības gadījumā tiek izskatīta arī sadarbība valsts pārvaldes jautājumos. Apakškomiteja analizē visas problēmas, kas varētu rasties turpmāk norādītajās jomās, un iesaka iespējamos risinājumus:

| a) | makroekonomikas politika; |
| --- | --- |

a)

makroekonomikas politika;

| b) | ekonomikas struktūrpolitika; |
| --- | --- |

b)

ekonomikas struktūrpolitika;

| c) | finanšu pakalpojumi (makroekonomiskie aspekti) un kapitāla tirgi; |
| --- | --- |

c)

finanšu pakalpojumi (makroekonomiskie aspekti) un kapitāla tirgi;

| d) | kapitāla plūsma un maksājumi; |
| --- | --- |

d)

kapitāla plūsma un maksājumi;

| e) | valsts finanšu pārvaldība, tostarp valsts finanšu iekšējā kontrole; |
| --- | --- |

e)

valsts finanšu pārvaldība, tostarp valsts finanšu iekšējā kontrole;

| f) | pensijas un sociālā nodrošināšana (ekonomiskie aspekti); |
| --- | --- |

f)

pensijas un sociālā nodrošināšana (ekonomiskie aspekti);

| g) | statistika. |
| --- | --- |

g)

statistika.

Šis saraksts nav pilnīgs, un Asociācijas komiteja var pievienot citus jautājumus.

Apakškomiteja var izskatīt jautājumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām, vai visām iepriekšminētajām jomām.

4.   Sekretariāts

Kā apakškomitejas pastāvīgie sekretāri kopīgi darbojas viens Eiropas Komisijas pārstāvis un viens Libānas valdības pārstāvis.

Visus paziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nosūta sekretāriem. Sekretāri atbild par apakškomiteju sanāksmju sagatavošanu, tostarp datumu noteikšanu un darba kārtības sagatavošanu.

5.   Sanāksmes

Apakškomiteja sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, bet ne retāk kā reizi gadā. Sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses priekšsēdētāja lūguma, ko nodod atbildīgajam sekretāram, kurš par to informē otru pusi. Saņemot lūgumu par apakškomitejas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild piecpadsmit darbdienu laikā. Ja iespējams un abas puses tam piekrīt, vairākas apakškomiteju sanāksmes var plānot pēc kārtas uz vairākām dienām.

Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, apakškomitejas sanāksmes var sasaukt īsākā laikā. Visus lūgumus par sanāksmju sasaukšanu iesniedz rakstiski.

Apakškomitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko vienojušās abas puses.

Sanāksmes sasauc atbildīgais sekretārs, vienojoties ar priekšsēdētāju. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras puses delegācijas sastāvu.

Ja abas puses tam piekrīt, apakškomiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt ekspertus, lai tie sniegtu nepieciešamo specifisko informāciju.

6.   Sanāksmju darba kārtība

Visus lūgumus par apakškomitejas darba kārtībā iekļaujamajiem jautājumiem iesniedz sekretāriem.

Katrai sanāksmei priekšsēdētājs izstrādā provizorisku darba kārtību. Atbildīgais sekretārs to nosūta otram sekretāram vēlākais desmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes. Apliecinošos dokumentus abām pusēm nodrošina vismaz septiņas dienas pirms sanāksmes. Attiecībā uz steidzamiem jautājumiem minētos termiņus var saīsināt, ja tam piekrīt abas puses.

Katras sanāksmes sākumā apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību.

7.   Protokols

Pēc katras sanāksmes abi sekretāri sagatavo un apstiprina sanāksmes protokolu. Protokola eksemplāru, kurā iekļauti apakškomitejas sniegtie priekšlikumi un ieteikumi, apakškomitejas sekretāri nosūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un sekretāriem.

8.   Sanāksmju atklātums

Ja netiek nolemts citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas un attiecīgie protokoli ir konfidenciāli.

REGLAMENTS

ES UN LIBĀNAS 3. APAKŠKOMITEJA

RŪPNIECĪBA, TIRDZNIECĪBA UN PAKALPOJUMI

1.   Sastāvs un vadība

Apakškomitejā darbojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji un Libānas valdības pārstāvji. To pārmaiņus vada abas puses. Katra puse ieceļ savu priekšsēdētāju.

2.   Loma

Apakškomiteja ir diskusiju, apspriežu un novērtējuma forums, un tā darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā un vadībā, kurai apakškomiteja pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tā var iesniegt priekšlikumus Asociācijas komitejai.

3.   Darbības jomas

Apakškomiteja izskata asociācijas nolīguma un ar to saistītās Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plāna īstenošanu, tostarp turpmāk norādītajās jomās, un izvērtē sasniegto attiecībā uz mērķiem un rīcību, kas noteikti un saskaņoti EKP rīcības plānā. Vajadzības gadījumā tiek izskatīta arī sadarbība valsts pārvaldes jautājumos. Apakškomiteja analizē visas problēmas, kas varētu rasties turpmāk norādītajās jomās, un iesaka iespējamos risinājumus:

| a) | uzņēmumu politika un rūpnieciskā sadarbība; |
| --- | --- |

a)

uzņēmumu politika un rūpnieciskā sadarbība;

| b) | asociācijas nolīguma tirdzniecības noteikumu un EKP rīcības plāna īstenošana; |
| --- | --- |

b)

asociācijas nolīguma tirdzniecības noteikumu un EKP rīcības plāna īstenošana;

| c) | divpusējās tirdzniecības jautājumi; |
| --- | --- |

c)

divpusējās tirdzniecības jautājumi;

| d) | pakalpojumi un ieguldījumi; |
| --- | --- |

d)

pakalpojumi un ieguldījumi;

| e) | tirdzniecības nolīgumu sagatavošana par tehniskajiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtējumu; |
| --- | --- |

e)

tirdzniecības nolīgumu sagatavošana par tehniskajiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtējumu;

| f) | sadarbība elektroniskās tirdzniecības jautājumos; |
| --- | --- |

f)

sadarbība elektroniskās tirdzniecības jautājumos;

| g) | tūrisms. |
| --- | --- |

g)

tūrisms.

Šis saraksts nav pilnīgs, un Asociācijas komiteja var pievienot citus jautājumus.

Apakškomiteja var izskatīt jautājumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām, vai visām iepriekšminētajām jomām.

4.   Sekretariāts

Kā apakškomitejas pastāvīgie sekretāri kopīgi darbojas viens Eiropas Komisijas pārstāvis un viens Libānas valdības pārstāvis.

Visus paziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nosūta sekretāriem. Sekretāri atbild par apakškomiteju sanāksmju sagatavošanu, tostarp datumu noteikšanu un darba kārtības sagatavošanu.

5.   Sanāksmes

Apakškomiteja sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, bet ne retāk kā reizi gadā. Sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses priekšsēdētāja lūguma, ko nodod atbildīgajam sekretāram, kurš par to informē otru pusi. Saņemot lūgumu par apakškomitejas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild piecpadsmit darbdienu laikā. Ja iespējams un abas puses tam piekrīt, vairākas apakškomiteju sanāksmes var plānot pēc kārtas uz vairākām dienām.

Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, apakškomitejas sanāksmes var sasaukt īsākā laikā. Visus lūgumus par sanāksmju sasaukšanu iesniedz rakstiski.

Apakškomitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko vienojušās abas puses.

Sanāksmes sasauc atbildīgais sekretārs, vienojoties ar priekšsēdētāju. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras puses delegācijas sastāvu.

Ja abas puses tam piekrīt, apakškomiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt ekspertus, lai tie sniegtu nepieciešamo specifisko informāciju.

6.   Sanāksmju darba kārtība

Visus lūgumus par apakškomitejas darba kārtībā iekļaujamajiem jautājumiem iesniedz sekretāriem.

Katrai sanāksmei priekšsēdētājs izstrādā provizorisku darba kārtību. Atbildīgais sekretārs to nosūta otram sekretāram vēlākais desmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes. Apliecinošos dokumentus abām pusēm nodrošina vismaz septiņas dienas pirms sanāksmes. Attiecībā uz steidzamiem jautājumiem minētos termiņus var saīsināt, ja tam piekrīt abas puses.

Katras sanāksmes sākumā apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību.

7.   Protokols

Pēc katras sanāksmes abi sekretāri sagatavo un apstiprina sanāksmes protokolu. Protokola eksemplāru, kurā iekļauti apakškomitejas sniegtie priekšlikumi un ieteikumi, apakškomitejas sekretāri nosūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un sekretāriem.

8.   Sanāksmju atklātums

Ja netiek nolemts citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas un attiecīgie protokoli ir konfidenciāli.

REGLAMENTS

ES UN LIBĀNAS 4. APAKŠKOMITEJA

IEKŠĒJAIS TIRGUS

1.   Sastāvs un vadība

Apakškomitejā darbojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji un Libānas valdības pārstāvji. To pārmaiņus vada abas puses. Katra puse ieceļ savu priekšsēdētāju.

2.   Loma

Apakškomiteja ir diskusiju, apspriežu un novērtējuma forums, un tā darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā un vadībā, kurai apakškomiteja pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tā var iesniegt priekšlikumus Asociācijas komitejai.

3.   Darbības jomas

Apakškomiteja izskata asociācijas nolīguma un ar to saistītās Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu, tostarp turpmāk norādītajās jomās, un izvērtē sasniegto attiecībā uz mērķiem un rīcību, kas noteikti un saskaņoti rīcības plānā. Vajadzības gadījumā tiek izskatīta arī sadarbība valsts pārvaldes jautājumos. Apakškomiteja analizē visas problēmas, kas varētu rasties turpmāk norādītajās jomās, un iesaka iespējamos risinājumus:

| a) | sadarbība likumdošanas un pārvaldes jomā attiecībā uz tehniskajiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

sadarbība likumdošanas un pārvaldes jomā attiecībā uz tehniskajiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtējumu;

| b) | konkurences politika; |
| --- | --- |

b)

konkurences politika;

| c) | publiskais iepirkums; |
| --- | --- |

c)

publiskais iepirkums;

| d) | intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

d)

intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesības;

| e) | pakalpojumi (politika un reglamentācijas jautājumi); |
| --- | --- |

e)

pakalpojumi (politika un reglamentācijas jautājumi);

| f) | tiesības veikt uzņēmējdarbību, tiesību akti uzņēmējdarbības jomā. |
| --- | --- |

f)

tiesības veikt uzņēmējdarbību, tiesību akti uzņēmējdarbības jomā.

Šis saraksts nav pilnīgs, un Asociācijas komiteja var pievienot citus jautājumus.

Apakškomiteja var izskatīt jautājumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām, vai visām iepriekšminētajām jomām.

4.   Sekretariāts

Kā apakškomitejas pastāvīgie sekretāri kopīgi darbojas viens Eiropas Komisijas pārstāvis un viens Libānas valdības pārstāvis.

Visus paziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nosūta sekretāriem. Sekretāri atbild par apakškomiteju sanāksmju sagatavošanu, tostarp datumu noteikšanu un darba kārtības sagatavošanu.

5.   Sanāksmes

Apakškomiteja sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, bet ne retāk kā reizi gadā. Sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses priekšsēdētāja lūguma, ko nodod atbildīgajam sekretāram, kurš par to informē otru pusi. Saņemot lūgumu par apakškomitejas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild piecpadsmit darbdienu laikā. Ja iespējams un abas puses tam piekrīt, vairākas apakškomiteju sanāksmes var plānot pēc kārtas uz vairākām dienām.

Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, apakškomitejas sanāksmes var sasaukt īsākā laikā. Visus lūgumus par sanāksmju sasaukšanu iesniedz rakstiski.

Apakškomitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko vienojušās abas puses.

Sanāksmes sasauc atbildīgais sekretārs, vienojoties ar priekšsēdētāju. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras puses delegācijas sastāvu.

Ja abas puses tam piekrīt, apakškomiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt ekspertus, lai tie sniegtu nepieciešamo specifisko informāciju.

6.   Sanāksmju darba kārtība

Visus lūgumus par apakškomitejas darba kārtībā iekļaujamajiem jautājumiem iesniedz sekretāriem.

Katrai sanāksmei priekšsēdētājs izstrādā provizorisku darba kārtību. Atbildīgais sekretārs to nosūta otram sekretāram vēlākais desmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes. Apliecinošos dokumentus abām pusēm nodrošina vismaz septiņas dienas pirms sanāksmes. Attiecībā uz steidzamiem jautājumiem minētos termiņus var saīsināt, ja tam piekrīt abas puses.

Katras sanāksmes sākumā apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību.

7.   Protokols

Pēc katras sanāksmes abi sekretāri sagatavo un apstiprina sanāksmes protokolu. Protokola eksemplāru, kurā iekļauti apakškomitejas sniegtie priekšlikumi un ieteikumi, apakškomitejas sekretāri nosūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un sekretāriem.

8.   Sanāksmju atklātums

Ja netiek nolemts citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas un attiecīgie protokoli ir konfidenciāli.

REGLAMENTS

ES UN LIBĀNAS 5. APAKŠKOMITEJA

SOCIĀLĀS UN MIGRĀCIJAS LIETAS

1.   Sastāvs un vadība

Apakškomitejā darbojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji un Libānas valdības pārstāvji. To pārmaiņus vada abas puses. Katra puse ieceļ savu priekšsēdētāju.

2.   Loma

Apakškomiteja ir diskusiju, apspriežu un novērtējuma forums, un tā darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā un vadībā, kurai apakškomiteja pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tā var iesniegt priekšlikumus Asociācijas komitejai.

3.   Darbības jomas

Apakškomiteja izskata asociācijas nolīguma un ar to saistītās Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu, tostarp turpmāk norādītajās jomās, un izvērtē sasniegto attiecībā uz mērķiem un rīcību, kas noteikti un saskaņoti rīcības plānā. Vajadzības gadījumā tiek izskatīta arī sadarbība valsts pārvaldes jautājumos. Apakškomiteja analizē visas problēmas, kas varētu rasties turpmāk norādītajās jomās, un iesaka iespējamos risinājumus:

| a) | cīņa pret diskrimināciju, tostarp ar invaliditāti saistīti jautājumi; |
| --- | --- |

a)

cīņa pret diskrimināciju, tostarp ar invaliditāti saistīti jautājumi;

| b) | sabiedrības veselība; |
| --- | --- |

b)

sabiedrības veselība;

| c) | iespēju vienlīdzība; |
| --- | --- |

c)

iespēju vienlīdzība;

| d) | darba ņēmēju pārvietošanās; |
| --- | --- |

d)

darba ņēmēju pārvietošanās;

| e) | migrācijas politika; |
| --- | --- |

e)

migrācijas politika;

| f) | darba politika; |
| --- | --- |

f)

darba politika;

| g) | sociālā aizsardzība. |
| --- | --- |

g)

sociālā aizsardzība.

Šis saraksts nav pilnīgs, un Asociācijas komiteja var pievienot citus jautājumus.

Apakškomiteja var izskatīt jautājumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām, vai visām iepriekšminētajām jomām.

4.   Sekretariāts

Kā apakškomitejas pastāvīgie sekretāri kopīgi darbojas viens Eiropas Komisijas pārstāvis un viens Libānas valdības pārstāvis.

Visus paziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nosūta sekretāriem. Sekretāri atbild par apakškomiteju sanāksmju sagatavošanu, tostarp datumu noteikšanu un darba kārtības sagatavošanu.

5.   Sanāksmes

Apakškomiteja sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, bet ne retāk kā reizi gadā. Sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses priekšsēdētāja lūguma, ko nodod atbildīgajam sekretāram, kurš par to informē otru pusi. Saņemot lūgumu par apakškomitejas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild piecpadsmit darbdienu laikā. Ja iespējams un abas puses tam piekrīt, vairākas apakškomiteju sanāksmes var plānot pēc kārtas uz vairākām dienām.

Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, apakškomitejas sanāksmes var sasaukt īsākā laikā. Visus lūgumus par sanāksmju sasaukšanu iesniedz rakstiski.

Apakškomitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko vienojušās abas puses.

Sanāksmes sasauc atbildīgais sekretārs, vienojoties ar priekšsēdētāju. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras puses delegācijas sastāvu.

Ja abas puses tam piekrīt, apakškomiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt ekspertus, lai tie sniegtu nepieciešamo specifisko informāciju.

6.   Sanāksmju darba kārtība

Visus lūgumus par apakškomitejas darba kārtībā iekļaujamajiem jautājumiem iesniedz sekretāriem.

Katrai sanāksmei priekšsēdētājs izstrādā provizorisku darba kārtību. Atbildīgais sekretārs to nosūta otram sekretāram vēlākais desmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes. Apliecinošos dokumentus abām pusēm nodrošina vismaz septiņas dienas pirms sanāksmes. Attiecībā uz steidzamiem jautājumiem minētos termiņus var saīsināt, ja tam piekrīt abas puses.

Katras sanāksmes sākumā apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību.

7.   Protokols

Pēc katras sanāksmes abi sekretāri sagatavo un apstiprina sanāksmes protokolu. Protokola eksemplāru, kurā iekļauti apakškomitejas sniegtie priekšlikumi un ieteikumi, apakškomitejas sekretāri nosūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un sekretāriem.

8.   Sanāksmju atklātums

Ja netiek nolemts citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas un attiecīgie protokoli ir konfidenciāli.

REGLAMENTS

ES UN LIBĀNAS 6. APAKŠKOMITEJA

TIESLIETAS, BRĪVĪBA UN DROŠĪBA

1.   Sastāvs un vadība

Apakškomitejā darbojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji un Libānas valdības pārstāvji. To pārmaiņus vada abas puses. Katra puse ieceļ savu priekšsēdētāju.

2.   Loma

Apakškomiteja ir diskusiju, apspriežu un novērtējuma forums, un tā darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā un vadībā, kurai apakškomiteja pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tā var iesniegt priekšlikumus Asociācijas komitejai.

3.   Darbības jomas

Apakškomiteja izskata asociācijas nolīguma un ar to saistītās Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu, tostarp turpmāk norādītajās jomās, un izvērtē sasniegto attiecībā uz mērķiem un rīcību, kas noteikti un saskaņoti rīcības plānā. Vajadzības gadījumā tiek izskatīta arī sadarbība valsts pārvaldes jautājumos. Apakškomiteja analizē visas problēmas, kas varētu rasties turpmāk norādītajās jomās, un iesaka iespējamos risinājumus:

| a) | migrācijas jautājumi; |
| --- | --- |

a)

migrācijas jautājumi;

| b) | patvērums; |
| --- | --- |

b)

patvērums;

| c) | īpaši pasākumi terorisma apkarošanai tieslietu, brīvības un drošības jomā; |
| --- | --- |

c)

īpaši pasākumi terorisma apkarošanai tieslietu, brīvības un drošības jomā;

| d) | cīņa pret organizēto noziedzību, tostarp cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

d)

cīņa pret organizēto noziedzību, tostarp cilvēku tirdzniecību;

| e) | narkotikas; |
| --- | --- |

e)

narkotikas;

| f) | nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, finanšu un ekonomiskie noziegumi; |
| --- | --- |

f)

nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, finanšu un ekonomiskie noziegumi;

| g) | policijas un tiesu iestāžu sadarbība. |
| --- | --- |

g)

policijas un tiesu iestāžu sadarbība.

Šis saraksts nav pilnīgs, un Asociācijas komiteja var pievienot citus jautājumus.

Apakškomiteja var izskatīt jautājumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām, vai visām iepriekšminētajām jomām.

4.   Sekretariāts

Kā apakškomitejas pastāvīgie sekretāri kopīgi darbojas viens Eiropas Komisijas pārstāvis un viens Libānas valdības pārstāvis.

Visus paziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nosūta sekretāriem. Sekretāri atbild par apakškomiteju sanāksmju sagatavošanu, tostarp datumu noteikšanu un darba kārtības sagatavošanu.

5.   Sanāksmes

Apakškomiteja sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, bet ne retāk kā reizi gadā. Sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses priekšsēdētāja lūguma, ko nodod atbildīgajam sekretāram, kurš par to informē otru pusi. Saņemot lūgumu par apakškomitejas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild piecpadsmit darbdienu laikā. Ja iespējams un abas puses tam piekrīt, vairākas apakškomiteju sanāksmes var plānot pēc kārtas uz vairākām dienām.

Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, apakškomitejas sanāksmes var sasaukt īsākā laikā. Visus lūgumus par sanāksmju sasaukšanu iesniedz rakstiski.

Apakškomitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko vienojušās abas puses.

Sanāksmes sasauc atbildīgais sekretārs, vienojoties ar priekšsēdētāju. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras puses delegācijas sastāvu.

Ja abas puses tam piekrīt, apakškomiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt ekspertus, lai tie sniegtu nepieciešamo specifisko informāciju.

6.   Sanāksmju darba kārtība

Visus lūgumus par apakškomitejas darba kārtībā iekļaujamajiem jautājumiem iesniedz sekretāriem.

Katrai sanāksmei priekšsēdētājs izstrādā provizorisku darba kārtību. Atbildīgais sekretārs to nosūta otram sekretāram vēlākais desmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes. Apliecinošos dokumentus abām pusēm nodrošina vismaz septiņas dienas pirms sanāksmes. Attiecībā uz steidzamiem jautājumiem minētos termiņus var saīsināt, ja tam piekrīt abas puses.

Katras sanāksmes sākumā apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību.

7.   Protokols

Pēc katras sanāksmes abi sekretāri sagatavo un apstiprina sanāksmes protokolu. Protokola eksemplāru, kurā iekļauti apakškomitejas sniegtie priekšlikumi un ieteikumi, apakškomitejas sekretāri nosūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un sekretāriem.

8.   Sanāksmju atklātums

Ja netiek nolemts citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas un attiecīgie protokoli ir konfidenciāli.

REGLAMENTS

ES UN LIBĀNAS 7. APAKŠKOMITEJA

LAUKSAIMNIECĪBA UN ZIVSAIMNIECĪBA

1.   Sastāvs un vadība

Apakškomitejā darbojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji un Libānas valdības pārstāvji. To pārmaiņus vada abas puses. Katra puse ieceļ savu priekšsēdētāju.

2.   Loma

Apakškomiteja ir diskusiju, apspriežu un novērtējuma forums, un tā darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā un vadībā, kurai apakškomiteja pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tā var iesniegt priekšlikumus Asociācijas komitejai.

3.   Darbības jomas

Apakškomiteja izskata asociācijas nolīguma un ar to saistītās Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu, tostarp turpmāk norādītajās jomās, un izvērtē sasniegto attiecībā uz mērķiem un rīcību, kas noteikti un saskaņoti rīcības plānā. Vajadzības gadījumā tiek izskatīta arī sadarbība valsts pārvaldes jautājumos. Apakškomiteja analizē visas problēmas, kas varētu rasties turpmāk norādītajās jomās, un iesaka iespējamos risinājumus:

| a) | lauksaimniecības produkti un pārstrādāti lauksaimniecības produkti, tostarp to tirdzniecība; |
| --- | --- |

a)

lauksaimniecības produkti un pārstrādāti lauksaimniecības produkti, tostarp to tirdzniecība;

| b) | sanitārie un fitosanitārie jautājumi; |
| --- | --- |

b)

sanitārie un fitosanitārie jautājumi;

| c) | lauksaimniecības politika un lauku attīstība, reģionālā sadarbība; |
| --- | --- |

c)

lauksaimniecības politika un lauku attīstība, reģionālā sadarbība;

| d) | zivsaimniecības produkti, tostarp to tirdzniecība. |
| --- | --- |

d)

zivsaimniecības produkti, tostarp to tirdzniecība.

Šis saraksts nav pilnīgs, un Asociācijas komiteja var pievienot citus jautājumus.

Apakškomiteja var izskatīt jautājumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām, vai visām iepriekšminētajām jomām.

4.   Sekretariāts

Kā apakškomitejas pastāvīgie sekretāri kopīgi darbojas viens Eiropas Komisijas pārstāvis un viens Libānas valdības pārstāvis.

Visus paziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nosūta sekretāriem. Sekretāri atbild par apakškomiteju sanāksmju sagatavošanu, tostarp datumu noteikšanu un darba kārtības sagatavošanu.

5.   Sanāksmes

Apakškomiteja sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, bet ne retāk kā reizi gadā. Sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses priekšsēdētāja lūguma, ko nodod atbildīgajam sekretāram, kurš par to informē otru pusi. Saņemot lūgumu par apakškomitejas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild piecpadsmit darbdienu laikā. Ja iespējams un abas puses tam piekrīt, vairākas apakškomiteju sanāksmes var plānot pēc kārtas uz vairākām dienām.

Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, apakškomitejas sanāksmes var sasaukt īsākā laikā. Visus lūgumus par sanāksmju sasaukšanu iesniedz rakstiski.

Apakškomitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko vienojušās abas puses.

Sanāksmes sasauc atbildīgais sekretārs, vienojoties ar priekšsēdētāju. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras puses delegācijas sastāvu.

Ja abas puses tam piekrīt, apakškomiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt ekspertus, lai tie sniegtu nepieciešamo specifisko informāciju.

6.   Sanāksmju darba kārtība

Visus lūgumus par apakškomitejas darba kārtībā iekļaujamajiem jautājumiem iesniedz sekretāriem.

Katrai sanāksmei priekšsēdētājs izstrādā provizorisku darba kārtību. Atbildīgais sekretārs to nosūta otram sekretāram vēlākais desmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes. Apliecinošos dokumentus abām pusēm nodrošina vismaz septiņas dienas pirms sanāksmes. Attiecībā uz steidzamiem jautājumiem minētos termiņus var saīsināt, ja tam piekrīt abas puses.

Katras sanāksmes sākumā apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību.

7.   Protokols

Pēc katras sanāksmes abi sekretāri sagatavo un apstiprina sanāksmes protokolu. Protokola eksemplāru, kurā iekļauti apakškomitejas sniegtie priekšlikumi un ieteikumi, apakškomitejas sekretāri nosūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un sekretāriem.

8.   Sanāksmju atklātums

Ja netiek nolemts citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas un attiecīgie protokoli ir konfidenciāli.

REGLAMENTS

ES UN LIBĀNAS 8. APAKŠKOMITEJA

TRANSPORTS, ENERĢĒTIKA UN VIDE

1.   Sastāvs un vadība

Apakškomitejā darbojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji un Libānas valdības pārstāvji. To pārmaiņus vada abas puses. Katra puse ieceļ savu priekšsēdētāju.

2.   Loma

Apakškomiteja ir diskusiju, apspriežu un novērtējuma forums, un tā darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā un vadībā, kurai apakškomiteja pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tā var iesniegt priekšlikumus Asociācijas komitejai.

3.   Darbības jomas

Apakškomiteja izskata asociācijas nolīguma un ar to saistītās Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu, tostarp turpmāk norādītajās jomās, un izvērtē sasniegto attiecībā uz mērķiem un rīcību, kas noteikti un saskaņoti rīcības plānā. Vajadzības gadījumā tiek izskatīta arī sadarbība valsts pārvaldes jautājumos. Apakškomiteja analizē visas problēmas, kas varētu rasties turpmāk norādītajās jomās, un iesaka iespējamos risinājumus:

| a) | transports; |
| --- | --- |

a)

transports;

| b) | enerģētika; |
| --- | --- |

b)

enerģētika;

| c) | vide. |
| --- | --- |

c)

vide.

Šis saraksts nav pilnīgs, un Asociācijas komiteja var pievienot citus jautājumus.

Apakškomiteja var izskatīt jautājumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām, vai visām iepriekšminētajām jomām.

4.   Sekretariāts

Kā apakškomitejas pastāvīgie sekretāri kopīgi darbojas viens Eiropas Komisijas pārstāvis un viens Libānas valdības pārstāvis.

Visus paziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nosūta sekretāriem. Sekretāri atbild par apakškomiteju sanāksmju sagatavošanu, tostarp datumu noteikšanu un darba kārtības sagatavošanu.

5.   Sanāksmes

Apakškomiteja sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, bet ne retāk kā reizi gadā. Sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses priekšsēdētāja lūguma, ko nodod atbildīgajam sekretāram, kurš par to informē otru pusi. Saņemot lūgumu par apakškomitejas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild piecpadsmit darbdienu laikā. Ja iespējams un abas puses tam piekrīt, vairākas apakškomiteju sanāksmes var plānot pēc kārtas uz vairākām dienām.

Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, apakškomitejas sanāksmes var sasaukt īsākā laikā. Visus lūgumus par sanāksmju sasaukšanu iesniedz rakstiski.

Apakškomitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko vienojušās abas puses.

Sanāksmes sasauc atbildīgais sekretārs, vienojoties ar priekšsēdētāju. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras puses delegācijas sastāvu.

Ja abas puses tam piekrīt, apakškomiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt ekspertus, lai tie sniegtu nepieciešamo specifisko informāciju.

6.   Sanāksmju darba kārtība

Visus lūgumus par apakškomitejas darba kārtībā iekļaujamajiem jautājumiem iesniedz sekretāriem.

Katrai sanāksmei priekšsēdētājs izstrādā provizorisku darba kārtību. Atbildīgais sekretārs to nosūta otram sekretāram vēlākais desmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes. Apliecinošos dokumentus abām pusēm nodrošina vismaz septiņas dienas pirms sanāksmes. Attiecībā uz steidzamiem jautājumiem minētos termiņus var saīsināt, ja tam piekrīt abas puses.

Katras sanāksmes sākumā apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību.

7.   Protokols

Pēc katras sanāksmes abi sekretāri sagatavo un apstiprina sanāksmes protokolu. Protokola eksemplāru, kurā iekļauti apakškomitejas sniegtie priekšlikumi un ieteikumi, apakškomitejas sekretāri nosūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un sekretāriem.

8.   Sanāksmju atklātums

Ja netiek nolemts citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas un attiecīgie protokoli ir konfidenciāli.

REGLAMENTS

ES UN LIBĀNAS 9. APAKŠKOMITEJA

SADARBĪBA MUITAS JOMĀ UN NODOKĻI

1.   Sastāvs un vadība

Apakškomitejā darbojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji un Libānas valdības pārstāvji. To pārmaiņus vada abas puses. Katra puse ieceļ savu priekšsēdētāju.

2.   Loma

Apakškomiteja ir diskusiju, apspriežu un novērtējuma forums, un tā darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā un vadībā, kurai apakškomiteja pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tā var iesniegt priekšlikumus Asociācijas komitejai.

3.   Darbības jomas

Apakškomiteja izskata asociācijas nolīguma un ar to saistītās Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu, tostarp turpmāk norādītajās jomās, un izvērtē sasniegto attiecībā uz mērķiem un rīcību, kas noteikti un saskaņoti rīcības plānā. Vajadzības gadījumā tiek izskatīta arī sadarbība valsts pārvaldes jautājumos. Apakškomiteja analizē visas problēmas, kas varētu rasties turpmāk norādītajās jomās, un iesaka iespējamos risinājumus:

| a) | muitas procedūras, muitas nomenklatūra, muitas vērtējums; |
| --- | --- |

a)

muitas procedūras, muitas nomenklatūra, muitas vērtējums;

| b) | izcelsmes noteikumi; |
| --- | --- |

b)

izcelsmes noteikumi;

| c) | tarifu režīmi; |
| --- | --- |

c)

tarifu režīmi;

| d) | muitas dienestu sadarbība; |
| --- | --- |

d)

muitas dienestu sadarbība;

| e) | nodokļi. |
| --- | --- |

e)

nodokļi.

Šis saraksts nav pilnīgs, un Asociācijas komiteja var pievienot citus jautājumus.

Apakškomiteja var izskatīt jautājumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām, vai visām iepriekšminētajām jomām.

4.   Sekretariāts

Kā apakškomitejas pastāvīgie sekretāri kopīgi darbojas viens Eiropas Komisijas pārstāvis un viens Libānas valdības pārstāvis.

Visus paziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nosūta sekretāriem. Sekretāri atbild par apakškomiteju sanāksmju sagatavošanu, tostarp datumu noteikšanu un darba kārtības sagatavošanu.

5.   Sanāksmes

Apakškomiteja sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, bet ne retāk kā reizi gadā. Sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses priekšsēdētāja lūguma, ko nodod atbildīgajam sekretāram, kurš par to informē otru pusi. Saņemot lūgumu par apakškomitejas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild piecpadsmit darbdienu laikā. Ja iespējams un abas puses tam piekrīt, vairākas apakškomiteju sanāksmes var plānot pēc kārtas uz vairākām dienām.

Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, apakškomitejas sanāksmes var sasaukt īsākā laikā. Visus lūgumus par sanāksmju sasaukšanu iesniedz rakstiski.

Apakškomitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko vienojušās abas puses.

Sanāksmes sasauc atbildīgais sekretārs, vienojoties ar priekšsēdētāju. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras puses delegācijas sastāvu.

Ja abas puses tam piekrīt, apakškomiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt ekspertus, lai tie sniegtu nepieciešamo specifisko informāciju.

6.   Sanāksmju darba kārtība

Visus lūgumus par apakškomitejas darba kārtībā iekļaujamajiem jautājumiem iesniedz sekretāriem.

Katrai sanāksmei priekšsēdētājs izstrādā provizorisku darba kārtību. Atbildīgais sekretārs to nosūta otram sekretāram vēlākais desmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes. Apliecinošos dokumentus abām pusēm nodrošina vismaz septiņas dienas pirms sanāksmes. Attiecībā uz steidzamiem jautājumiem minētos termiņus var saīsināt, ja tam piekrīt abas puses.

Katras sanāksmes sākumā apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību.

7.   Protokols

Pēc katras sanāksmes abi sekretāri sagatavo un apstiprina sanāksmes protokolu. Protokola eksemplāru, kurā iekļauti apakškomitejas sniegtie priekšlikumi un ieteikumi, apakškomitejas sekretāri nosūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un sekretāriem.

8.   Sanāksmju atklātums

Ja netiek nolemts citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas un attiecīgie protokoli ir konfidenciāli.

REGLAMENTS

ES UN LIBĀNAS 10. APAKŠKOMITEJA

PĒTNIECĪBA, INOVĀCIJA, INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA, IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA

1.   Sastāvs un vadība

Apakškomitejā darbojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu pārstāvji un Libānas valdības pārstāvji. To pārmaiņus vada abas puses. Katra puse ieceļ savu priekšsēdētāju.

2.   Loma

Apakškomiteja ir diskusiju, apspriežu un novērtējuma forums, un tā darbojas Asociācijas komitejas pakļautībā un vadībā, kurai apakškomiteja pēc katras sanāksmes iesniedz ziņojumu. Apakškomitejai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, bet tā var iesniegt priekšlikumus Asociācijas komitejai.

3.   Darbības jomas

Apakškomiteja izskata asociācijas nolīguma un ar to saistītās Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plāna īstenošanu, tostarp turpmāk norādītajās jomās, un izvērtē sasniegto attiecībā uz mērķiem un rīcību, kas noteikti un saskaņoti rīcības plānā. Vajadzības gadījumā tiek izskatīta arī sadarbība valsts pārvaldes jautājumos. Apakškomiteja analizē visas problēmas, kas varētu rasties turpmāk norādītajās jomās, un iesaka iespējamos risinājumus:

| a) | pētniecība, zinātne un tehnoloģiskā inovācija; |
| --- | --- |

a)

pētniecība, zinātne un tehnoloģiskā inovācija;

| b) | izglītība, apmācība un jaunatne; |
| --- | --- |

b)

izglītība, apmācība un jaunatne;

| c) | sadarbība kultūras jomā; |
| --- | --- |

c)

sadarbība kultūras jomā;

| d) | informācijas sabiedrība; |
| --- | --- |

d)

informācijas sabiedrība;

| e) | audiovizuālā politika; |
| --- | --- |

e)

audiovizuālā politika;

| f) | pilsoniskās sabiedrības sadarbība. |
| --- | --- |

f)

pilsoniskās sabiedrības sadarbība.

Šis saraksts nav pilnīgs, un Asociācijas komiteja var pievienot citus jautājumus.

Apakškomiteja var izskatīt jautājumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām, vai visām iepriekšminētajām jomām.

4.   Sekretariāts

Kā apakškomitejas pastāvīgie sekretāri kopīgi darbojas viens Eiropas Komisijas pārstāvis un viens Libānas valdības pārstāvis.

Visus paziņojumus, kas attiecas uz apakškomiteju, nosūta sekretāriem. Sekretāri atbild par apakškomiteju sanāksmju sagatavošanu, tostarp datumu noteikšanu un darba kārtības sagatavošanu.

5.   Sanāksmes

Apakškomiteja sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, bet ne retāk kā reizi gadā. Sanāksmi var sasaukt pēc vienas puses priekšsēdētāja lūguma, ko nodod atbildīgajam sekretāram, kurš par to informē otru pusi. Saņemot lūgumu par apakškomitejas sanāksmes sasaukšanu, otras puses sekretārs atbild piecpadsmit darbdienu laikā. Ja iespējams un abas puses tam piekrīt, vairākas apakškomiteju sanāksmes var plānot pēc kārtas uz vairākām dienām.

Īpašas steidzamības gadījumā, abām pusēm vienojoties, apakškomitejas sanāksmes var sasaukt īsākā laikā. Visus lūgumus par sanāksmju sasaukšanu iesniedz rakstiski.

Apakškomitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par ko vienojušās abas puses.

Sanāksmes sasauc atbildīgais sekretārs, vienojoties ar priekšsēdētāju. Priekšsēdētājam pirms katras sanāksmes paziņo paredzamo katras puses delegācijas sastāvu.

Ja abas puses tam piekrīt, apakškomiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt ekspertus, lai tie sniegtu nepieciešamo specifisko informāciju.

6.   Sanāksmju darba kārtība

Visus lūgumus par apakškomitejas darba kārtībā iekļaujamajiem jautājumiem iesniedz sekretāriem.

Katrai sanāksmei priekšsēdētājs izstrādā provizorisku darba kārtību. Atbildīgais sekretārs to nosūta otram sekretāram vēlākais desmit dienas pirms sanāksmes sākuma.

Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretāri lūgumu tos iekļaut darba kārtībā saņēmuši ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes. Apliecinošos dokumentus abām pusēm nodrošina vismaz septiņas dienas pirms sanāksmes. Attiecībā uz steidzamiem jautājumiem minētos termiņus var saīsināt, ja tam piekrīt abas puses.

Katras sanāksmes sākumā apakškomiteja pieņem sanāksmes darba kārtību.

7.   Protokols

Pēc katras sanāksmes abi sekretāri sagatavo un apstiprina sanāksmes protokolu. Protokola eksemplāru, kurā iekļauti apakškomitejas sniegtie priekšlikumi un ieteikumi, apakškomitejas sekretāri nosūta Asociācijas komitejas priekšsēdētājam un sekretāriem.

8.   Sanāksmju atklātums

Ja netiek nolemts citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas un attiecīgie protokoli ir konfidenciāli.

---