# Euroopa Liidu L 301/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.301.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 301 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide30. oktoober 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.301.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 301

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide30. oktoober 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/660/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 27. märts 2012, SA. 26909 (2011/K) meetmete kohta, mida Portugal rakendab panga Banco Português de Negócios (BPN) ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2043 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/661/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 27. juuni 2012, riigiabi nr SA.33015 (2012/C) KOHTA, mida Malta kavatseb anda äriühingule Air Malta plc
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 4198 all)

   (
  1
  ) | 29 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2012/660/EL

*

Komisjoni otsus, 27. märts 2012, SA. 26909 (2011/K) meetmete kohta, mida Portugal rakendab panga Banco Português de Negócios (BPN) ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2043 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2043 all)

1

1

2012/661/EL

*

Komisjoni otsus, 27. juuni 2012, riigiabi nr SA.33015 (2012/C) KOHTA, mida Malta kavatseb anda äriühingule Air Malta plc
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 4198 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 4198 all)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 30.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 301/1

---

KOMISJONI OTSUS,

27. märts 2012,

SA. 26909 (2011/K) meetmete kohta, mida Portugal rakendab panga Banco Português de Negócios (BPN) ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2043 all)

(Ainult portugalikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/660/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

olles vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 2 kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   Menetlus

| (1) | 2. novembril 2008 kiitis Portugali valitsus heaks seaduseelnõu Banco Português de Negócios, S.A. (edaspidi „BPN” või „pank”) aktsiakapitali moodustavate aktsiate riigistamise kohta. See seadus avaldati 11. novembril 2008 kui seadus nr 62-A/2008 (edaspidi „riigistamisseadus”). BPNi riigistamine jõustus 12. novembril nullhinnaga. |
| --- | --- |

(1)

2. novembril 2008 kiitis Portugali valitsus heaks seaduseelnõu Banco Português de Negócios, S.A. (edaspidi „BPN” või „pank”) aktsiakapitali moodustavate aktsiate riigistamise kohta. See seadus avaldati 11. novembril 2008 kui seadus nr 62-A/2008 (edaspidi „riigistamisseadus”). BPNi riigistamine jõustus 12. novembril nullhinnaga.

| (2) | Portugali ametiasutused teavitasid komisjoni seaduseelnõu heakskiitmisest Portugali valitsuse poolt 5. novembril 2008. 11. ja 13. novembril 2008 teatasid nad komisjonile riigistamisseaduse avaldamisest. |
| --- | --- |

(2)

Portugali ametiasutused teavitasid komisjoni seaduseelnõu heakskiitmisest Portugali valitsuse poolt 5. novembril 2008. 11. ja 13. novembril 2008 teatasid nad komisjonile riigistamisseaduse avaldamisest.

| (3) | Komisjon taotles kohe lisateavet võimalike riigiabi meetmete kohta, mida riigistamisel BPNi toetuseks võetakse, ja BPNi ümberkorraldamiskava esitamist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon taotles kohe lisateavet võimalike riigiabi meetmete kohta, mida riigistamisel BPNi toetuseks võetakse, ja BPNi ümberkorraldamiskava esitamist.

| (4) | Portugal ei esitanud ühtki eelteadet riigi poolt BPNi toetuseks võetavate meetmete kohta. Portugal teavitas komisjoni neist meetmetest suure hilinemisega ja pärast korduvaid meeldetuletusi. |
| --- | --- |

(4)

Portugal ei esitanud ühtki eelteadet riigi poolt BPNi toetuseks võetavate meetmete kohta. Portugal teavitas komisjoni neist meetmetest suure hilinemisega ja pärast korduvaid meeldetuletusi.

| (5) | Seetõttu esitas komisjon 14. novembril 2008 teabenõuded BPNi toetuseks võetavate konkreetsete riigiabi meetmete kohta ja taotles ka ümberkorraldamiskava esitamist. Komisjon saatis meeldetuletused 5. jaanuaril ning 23. ja 29. aprillil 2009. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu esitas komisjon 14. novembril 2008 teabenõuded BPNi toetuseks võetavate konkreetsete riigiabi meetmete kohta ja taotles ka ümberkorraldamiskava esitamist. Komisjon saatis meeldetuletused 5. jaanuaril ning 23. ja 29. aprillil 2009.

| (6) | Portugali ametiasutused vastasid teabenõuetele 8. jaanuaril, 28. aprillil ja 23. juunil 2009, kuid ei esitanud teavet BPNi toetuseks võetavate konkreetsete riigiabi meetmete kohta ega ka ümberkorraldamiskava. Oma 23. juuni 2009. aasta kirjas märkisid Portugali ametiasutused, et kaaluvad BPNi vara eraldamise ja panga müümise võimalust. |
| --- | --- |

(6)

Portugali ametiasutused vastasid teabenõuetele 8. jaanuaril, 28. aprillil ja 23. juunil 2009, kuid ei esitanud teavet BPNi toetuseks võetavate konkreetsete riigiabi meetmete kohta ega ka ümberkorraldamiskava. Oma 23. juuni 2009. aasta kirjas märkisid Portugali ametiasutused, et kaaluvad BPNi vara eraldamise ja panga müümise võimalust.

| (7) | Komisjon kordas oma teabenõudeid 17. juulil, 4. ja 14. septembril ja 30. novembril 2009 ning 5. veebruaril ja 16. märtsil 2010. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon kordas oma teabenõudeid 17. juulil, 4. ja 14. septembril ja 30. novembril 2009 ning 5. veebruaril ja 16. märtsil 2010.

| (8) | Portugali ametiasutused vastasid 14. augustil 2009, teatades, et BPN emiteerib riigi tagatisel kokku kuni 2 miljardi euro väärtuses kommertsväärtpabereid, mille märgib Caixa Geral de Depósitos (edaspidi „CGD”). Nad väljendasid seisukohta, et tagatis tuleneb otseselt riigistamisseadusest ja seetõttu ei saa selle näol olla tegemist riigiabiga. 12. oktoobril 2009 saatsid Portugali ametiasutused CGD ja riigi sekkumise kohta lisateavet. Nad esitasid lisateavet ka 21. novembril 2009 ning 17. ja 18. veebruaril ja 31. märtsil 2010. |
| --- | --- |

(8)

Portugali ametiasutused vastasid 14. augustil 2009, teatades, et BPN emiteerib riigi tagatisel kokku kuni 2 miljardi euro väärtuses kommertsväärtpabereid, mille märgib Caixa Geral de Depósitos (edaspidi „CGD”). Nad väljendasid seisukohta, et tagatis tuleneb otseselt riigistamisseadusest ja seetõttu ei saa selle näol olla tegemist riigiabiga. 12. oktoobril 2009 saatsid Portugali ametiasutused CGD ja riigi sekkumise kohta lisateavet. Nad esitasid lisateavet ka 21. novembril 2009 ning 17. ja 18. veebruaril ja 31. märtsil 2010.

| (9) | Pärast 16. juunil 2010 toimunud kohtumist Portugali ametiasutustega taotles komisjon 12. augustil 2010 Portugali ametiasutustelt uuesti muu hulgas BPNi ümberkorraldamiskava viivitamatut esitamist. Kuna kava ei esitatud, saatis komisjon 31. augustil 2010 ametliku meeldetuletuse vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [nüüd Euroopa Liidu toimimise artikkel 108] kohaldamiseks) artikli 5 lõikele 2 (2). |
| --- | --- |

(9)

Pärast 16. juunil 2010 toimunud kohtumist Portugali ametiasutustega taotles komisjon 12. augustil 2010 Portugali ametiasutustelt uuesti muu hulgas BPNi ümberkorraldamiskava viivitamatut esitamist. Kuna kava ei esitatud, saatis komisjon 31. augustil 2010 ametliku meeldetuletuse vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [nüüd Euroopa Liidu toimimise artikkel 108] kohaldamiseks) artikli 5 lõikele 2 (2).

| (10) | 14. septembril 2010 saatsid Portugali ametiasutused dokumendi pealkirjaga „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” (edaspidi „14. septembri 2010. aasta memorandum”), milles kirjeldatakse BPNi ümberkorraldamiskava ja erastamisprotsessi põhielemente. |
| --- | --- |

(10)

14. septembril 2010 saatsid Portugali ametiasutused dokumendi pealkirjaga „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” (edaspidi „14. septembri 2010. aasta memorandum”), milles kirjeldatakse BPNi ümberkorraldamiskava ja erastamisprotsessi põhielemente.

| (11) | Leides, et 14. septembri 2010. aasta memorandumis puudusid endiselt mõningad andmed, saatis komisjon 29. septembril 2010 kirja, milles taotles Portugali ametiasutustelt lisateavet. Oma 15. novembri 2010. aasta e-kirjas taotlesid Portugali ametiasutused vastamiseks tähtajapikendust, mille komisjon andis 18. novembri 2010. aasta kirjaga. Portugali ametiasutused andsid lisaselgitusi 26. novembri 2010. aasta kirjas ja 25. jaanuari 2011. aasta e-kirjas. |
| --- | --- |

(11)

Leides, et 14. septembri 2010. aasta memorandumis puudusid endiselt mõningad andmed, saatis komisjon 29. septembril 2010 kirja, milles taotles Portugali ametiasutustelt lisateavet. Oma 15. novembri 2010. aasta e-kirjas taotlesid Portugali ametiasutused vastamiseks tähtajapikendust, mille komisjon andis 18. novembri 2010. aasta kirjaga. Portugali ametiasutused andsid lisaselgitusi 26. novembri 2010. aasta kirjas ja 25. jaanuari 2011. aasta e-kirjas.

| (12) | 16. veebruaril 2011 soovis komisjon mitmes küsimuses selgitust ja taotles täiendavaid andmeid. Portugali ametiasutused vastasid 16. märtsil 2011. |
| --- | --- |

(12)

16. veebruaril 2011 soovis komisjon mitmes küsimuses selgitust ja taotles täiendavaid andmeid. Portugali ametiasutused vastasid 16. märtsil 2011.

| (13) | Kohtumiste raames, mis eelnesid Portugali ning Rahvusvahelise Valuutafondi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum”) (3) allkirjastamisele 17. mail 2011, kohtus komisjon 27. aprillil 2011 BPNi juhtkonnaga. Vastastikuse mõistmise memorandumis nähti ette BPNi müük 2011. aasta juuli lõpuks. Seetõttu saatis komisjon 20. mail 2011 teabenõuded panga ümberkorraldamise ja kavandatud müügiprotsessi kohta. Kuna Portugali ametiasutused ei esitanud mingit vastust, saadeti 8. juulil 2011 meeldetuletus koos täiendava teabenõudega seoses ajakirjanduses ilmunud teadetega selle kohta, et BPNile on antud veel riigi vahendeid riigi tagatise näol. Portugali ametiasutused esitasid ülevaate erastamisprotsessist 5. augustil 2011. |
| --- | --- |

(13)

Kohtumiste raames, mis eelnesid Portugali ning Rahvusvahelise Valuutafondi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum”) (3) allkirjastamisele 17. mail 2011, kohtus komisjon 27. aprillil 2011 BPNi juhtkonnaga. Vastastikuse mõistmise memorandumis nähti ette BPNi müük 2011. aasta juuli lõpuks. Seetõttu saatis komisjon 20. mail 2011 teabenõuded panga ümberkorraldamise ja kavandatud müügiprotsessi kohta. Kuna Portugali ametiasutused ei esitanud mingit vastust, saadeti 8. juulil 2011 meeldetuletus koos täiendava teabenõudega seoses ajakirjanduses ilmunud teadetega selle kohta, et BPNile on antud veel riigi vahendeid riigi tagatise näol. Portugali ametiasutused esitasid ülevaate erastamisprotsessist 5. augustil 2011.

| (14) | Komisjon kohtus Portugali ametiasutustega 10. augustil 2011. Portugali ametiasutused esitasid komisjonile lisateavet kohtumisel ja seejärel 28. augustil 2011. Komisjon sai täiendavat teavet 14. septembril ja 14. oktoobril 2011. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon kohtus Portugali ametiasutustega 10. augustil 2011. Portugali ametiasutused esitasid komisjonile lisateavet kohtumisel ja seejärel 28. augustil 2011. Komisjon sai täiendavat teavet 14. septembril ja 14. oktoobril 2011.

| (15) | Komisjon algatas 24. oktoobri 2011. aasta otsusega (edaspidi „24. oktoobri 2011. aasta otsus”) aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse numbri SA.26909 all seoses väidetava abiga BPNile ja Banco BIC Português S.A.-le (edaspidi „BIC”) (4). |
| --- | --- |

(15)

Komisjon algatas 24. oktoobri 2011. aasta otsusega (edaspidi „24. oktoobri 2011. aasta otsus”) aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse numbri SA.26909 all seoses väidetava abiga BPNile ja Banco BIC Português S.A.-le (edaspidi „BIC”) (4).

| (16) | 24. oktoobri 2011. aasta otsus avaldati 20. detsembril 2011. Ühekuulise tähtaja jooksul ei saadud kolmandatelt isikutelt ühtki märkust. |
| --- | --- |

(16)

24. oktoobri 2011. aasta otsus avaldati 20. detsembril 2011. Ühekuulise tähtaja jooksul ei saadud kolmandatelt isikutelt ühtki märkust.

| (17) | 9. detsembril 2011 esitas Portugal komisjonile BICi ja Portugali ametiasutuste vahel samal päeval allkirjastatud raamlepingu (edaspidi „raamleping”). |
| --- | --- |

(17)

9. detsembril 2011 esitas Portugal komisjonile BICi ja Portugali ametiasutuste vahel samal päeval allkirjastatud raamlepingu (edaspidi „raamleping”).

| (18) | 20. jaanuaril 2012 esitas Portugal oma vastuse 24. oktoobri 2011. aasta otsuses esitatud tähelepanekutele. Samal päeval esitasid Portugali ametiasutused ka lisateavet, sealhulgas BPNi uue ümberkorraldamiskava (edaspidi „2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava”) ja vastuse täiendavatele küsimustele, mille komisjon oli raamlepingu kohta esitanud 21. detsembril 2011. Seda teavet täiendati 3. veebruaril 2012 äriplaani ja elujõulisuse taastamise kavaga, mille oli koostanud BIC ja mida käesolevas otsuses edaspidi loetakse 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava lahutamatuks osaks. 10., 17. ja 23. veebruaril 2012 esitati lisateavet vastuseks täiendavatele küsimustele, mille komisjon oli Portugali ametiasutustele esitanud 8., 14. ja 17. veebruaril 2012. 16. märtsil 2012 võttis Portugal komisjoni ees mitu kohustust. |
| --- | --- |

(18)

20. jaanuaril 2012 esitas Portugal oma vastuse 24. oktoobri 2011. aasta otsuses esitatud tähelepanekutele. Samal päeval esitasid Portugali ametiasutused ka lisateavet, sealhulgas BPNi uue ümberkorraldamiskava (edaspidi „2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava”) ja vastuse täiendavatele küsimustele, mille komisjon oli raamlepingu kohta esitanud 21. detsembril 2011. Seda teavet täiendati 3. veebruaril 2012 äriplaani ja elujõulisuse taastamise kavaga, mille oli koostanud BIC ja mida käesolevas otsuses edaspidi loetakse 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava lahutamatuks osaks. 10., 17. ja 23. veebruaril 2012 esitati lisateavet vastuseks täiendavatele küsimustele, mille komisjon oli Portugali ametiasutustele esitanud 8., 14. ja 17. veebruaril 2012. 16. märtsil 2012 võttis Portugal komisjoni ees mitu kohustust.

| (19) | Menetluse käigus vahetati hulgaliselt teavet ning toimus arvukalt videokonverentse ja kohtumisi Portugali riigi, BPNi ja komisjoni vahel. |
| --- | --- |

(19)

Menetluse käigus vahetati hulgaliselt teavet ning toimus arvukalt videokonverentse ja kohtumisi Portugali riigi, BPNi ja komisjoni vahel.

2.   Abisaajate ja meetmete kirjeldus

2.1   Abisaaja ja tema probleemid

| (20) | BPN on Portugali finantseerimisasutus, mis osutab laias valikus pangateenuseid. BPN riigistati 11. novembril 2008; tollal oli BPNil 213 filiaali (neist 4 Prantsusmaal), ligikaudu 2 200 töötajat ja kokku 6,6 miljardi euro eest varasid, mis moodustasid umbes 2 % Portugali jaepangandussektori koguvaradest. |
| --- | --- |

(20)

BPN on Portugali finantseerimisasutus, mis osutab laias valikus pangateenuseid. BPN riigistati 11. novembril 2008; tollal oli BPNil 213 filiaali (neist 4 Prantsusmaal), ligikaudu 2 200 töötajat ja kokku 6,6 miljardi euro eest varasid, mis moodustasid umbes 2 % Portugali jaepangandussektori koguvaradest.

| (21) | Portugali ametiasutuste sõnul (5) oli BPNil likviidsusprobleeme alates 2008. aasta suvest ja 18. juulil 2008 langetas reitinguagentuur Moody’s BPNi reitingu tasemelt Baa1 tasemele Baa3 (6). Kui augusti lõpul moodustas BPNi positiivne likviidsus 316 miljonit eurot, siis 22. oktoobriks 2008 moodustas BPNi sügavalt negatiivne likviidsuspositsioon 831 miljonit eurot ning BPNi hoiuarvel Portugali keskpangas (edaspidi „BdP”) ei olnud keskmiselt kaugeltki nii palju vahendeid, kui olnuks vaja õigusaktide nõuete täitmiseks. Selles etapis, 2008. aasta oktoobris, võeti mitu meedet, et aidata pangal oma likviidsusprobleemidest üle saada ja vältida maksejõuetust, eelkõige erakorralise likviidsusabi pakkumisega laenude vormis ning BdP ja riigile kuuluva CGD (7) muude meetmete abil. |
| --- | --- |

(21)

Portugali ametiasutuste sõnul (5) oli BPNil likviidsusprobleeme alates 2008. aasta suvest ja 18. juulil 2008 langetas reitinguagentuur Moody’s BPNi reitingu tasemelt Baa1 tasemele Baa3 (6). Kui augusti lõpul moodustas BPNi positiivne likviidsus 316 miljonit eurot, siis 22. oktoobriks 2008 moodustas BPNi sügavalt negatiivne likviidsuspositsioon 831 miljonit eurot ning BPNi hoiuarvel Portugali keskpangas (edaspidi „BdP”) ei olnud keskmiselt kaugeltki nii palju vahendeid, kui olnuks vaja õigusaktide nõuete täitmiseks. Selles etapis, 2008. aasta oktoobris, võeti mitu meedet, et aidata pangal oma likviidsusprobleemidest üle saada ja vältida maksejõuetust, eelkõige erakorralise likviidsusabi pakkumisega laenude vormis ning BdP ja riigile kuuluva CGD (7) muude meetmete abil.

| (22) | BPNi kasvava kahjumi suuruse tõttu ei pidanud Portugali ametiasutused täiendava likviidsustoetuse andmist otstarbekaks, arvestades „[BdP-le ja CGD-le] kaasnevat suurt riski” (8). BPNi aktsionärid olid esitanud kava, kuid valitsus, kes tugines BdP arvamusele 30. oktoobrist 2008, ei pidanud seda kava teostatavaks. Kuna varade suuremahuliste allahindluste (9) tõttu ei täitnud BPN enam maksevõimenõudeid, tegi valitsus parlamendile ettepaneku BPNi riigistamiseks nullhinnaga (10). See ettepanek kiideti heaks 11. novembril 2008 seadusega nr 62-A/2008 („riigistamisseadus”). |
| --- | --- |

(22)

BPNi kasvava kahjumi suuruse tõttu ei pidanud Portugali ametiasutused täiendava likviidsustoetuse andmist otstarbekaks, arvestades „[BdP-le ja CGD-le] kaasnevat suurt riski” (8). BPNi aktsionärid olid esitanud kava, kuid valitsus, kes tugines BdP arvamusele 30. oktoobrist 2008, ei pidanud seda kava teostatavaks. Kuna varade suuremahuliste allahindluste (9) tõttu ei täitnud BPN enam maksevõimenõudeid, tegi valitsus parlamendile ettepaneku BPNi riigistamiseks nullhinnaga (10). See ettepanek kiideti heaks 11. novembril 2008 seadusega nr 62-A/2008 („riigistamisseadus”).

| (23) | Portugali ametiasutuste väitel olid allahindlused tingitud BdP tuvastatud rikkumistest ja ebaseaduslikust tegevusest ning 2008. aasta juunis tehtud välisaudititest, kusjuures BdP 2009. aasta aruandes kirjeldati nimetatud rikkumisi ja tegevust „järjepidevate ja tahtlike pettustena kontserni juhtkonna kõrgeimal tasandil” (11). Selle tegevuse tulemusena algatati uurimine ja mitu haldusrikkumismenetlust (processos de contra-ordenação) ning esitati kaebus riigiprokuratuurile. |
| --- | --- |

(23)

Portugali ametiasutuste väitel olid allahindlused tingitud BdP tuvastatud rikkumistest ja ebaseaduslikust tegevusest ning 2008. aasta juunis tehtud välisaudititest, kusjuures BdP 2009. aasta aruandes kirjeldati nimetatud rikkumisi ja tegevust „järjepidevate ja tahtlike pettustena kontserni juhtkonna kõrgeimal tasandil” (11). Selle tegevuse tulemusena algatati uurimine ja mitu haldusrikkumismenetlust (processos de contra-ordenação) ning esitati kaebus riigiprokuratuurile.

| (24) | Riigistamisseadusega tehti CGD-le ülesandeks hallata BPNi, nimetada ametisse BPNi juhtorganite liikmed ja kehtestada BPNi juhtimiseesmärgid 60 päeva jooksul pärast riigistamist. Lisaks sisaldas riigistamisseadus sätet, mille kohaselt peab kõigil krediidi- või likviidsusabi meetmetel, mida CGD võtab BPNi toetuseks seoses riigistamisega või riigi asemel, olema riigi tagatis (12). |
| --- | --- |

(24)

Riigistamisseadusega tehti CGD-le ülesandeks hallata BPNi, nimetada ametisse BPNi juhtorganite liikmed ja kehtestada BPNi juhtimiseesmärgid 60 päeva jooksul pärast riigistamist. Lisaks sisaldas riigistamisseadus sätet, mille kohaselt peab kõigil krediidi- või likviidsusabi meetmetel, mida CGD võtab BPNi toetuseks seoses riigistamisega või riigi asemel, olema riigi tagatis (12).

2.2   Rahalised toetusmeetmed enne riigistamist

| (25) | Enne riigistamist 2008. aasta novembris oli BPNi suhtes juba võetud mitmeid rahalisi toetusmeetmeid, mida Portugali ametiasutused kirjeldasid „erakorraliste likviidsust toetavate meetmetena” (13). 17. veebruaril 2010 teatasid Portugali ametiasutused komisjonile, et ajavahemikul 30. oktoobrini 2008 sai BPN CGD-lt ja BdP-lt erakorralist likviidsusabi kokku summas 501,6 miljonit eurot, mis hõlmas CGD poolt BPNile antud nelja laenu kogusummas 315 miljonit eurot (14) ja BdP erakorralist likviidsusabi summas 186,6 miljonit eurot (15), mis anti 2008. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

(25)

Enne riigistamist 2008. aasta novembris oli BPNi suhtes juba võetud mitmeid rahalisi toetusmeetmeid, mida Portugali ametiasutused kirjeldasid „erakorraliste likviidsust toetavate meetmetena” (13). 17. veebruaril 2010 teatasid Portugali ametiasutused komisjonile, et ajavahemikul 30. oktoobrini 2008 sai BPN CGD-lt ja BdP-lt erakorralist likviidsusabi kokku summas 501,6 miljonit eurot, mis hõlmas CGD poolt BPNile antud nelja laenu kogusummas 315 miljonit eurot (14) ja BdP erakorralist likviidsusabi summas 186,6 miljonit eurot (15), mis anti 2008. aasta oktoobris.

| (26) | Kui BdP-le maksti raha tagasi pärast riigistamist, siis CGD antud neli laenu maksti tagasi alles 9. märtsil 2009, kui BPN viis läbi esimese kommertsväärtpaberite emissiooni. |
| --- | --- |

(26)

Kui BdP-le maksti raha tagasi pärast riigistamist, siis CGD antud neli laenu maksti tagasi alles 9. märtsil 2009, kui BPN viis läbi esimese kommertsväärtpaberite emissiooni.

2.3   Rahalised toetusmeetmed pärast riigistamist

| (27) | 2009. aasta märtsis viis BPN läbi kommertsväärtpaberite emissiooni kogusummas 2 miljardit eurot, mille märkis CGD ja mis oli tagatud riigi tagatisega. Komisjonile teatati neist riigi tagatistest alles 14. augustil 2009. |
| --- | --- |

(27)

2009. aasta märtsis viis BPN läbi kommertsväärtpaberite emissiooni kogusummas 2 miljardit eurot, mille märkis CGD ja mis oli tagatud riigi tagatisega. Komisjonile teatati neist riigi tagatistest alles 14. augustil 2009.

| (28) | 17. veebruari 2010. aasta kirjas mainisid Portugali ametiasutused ka seda, et CGD-le anti 27. oktoobril 2009 luba märkida riigi tagatisega kommertsväärtpabereid veel 1 miljardi euro väärtuses. 14. juuni 2010. aasta e-kirjaga teatati komisjonile, et BPNi emiteeritud ja CGD märgitud kommertsväärtpaberitele antud riigi tagatiste kogusumma on kasvanud 4 miljardile eurole, sest 2010. aasta aprillis korraldati kolmas BPNi kommertsväärtpaberite emissioon summas 1 miljard eurot, mille märkis CGD. |
| --- | --- |

(28)

17. veebruari 2010. aasta kirjas mainisid Portugali ametiasutused ka seda, et CGD-le anti 27. oktoobril 2009 luba märkida riigi tagatisega kommertsväärtpabereid veel 1 miljardi euro väärtuses. 14. juuni 2010. aasta e-kirjaga teatati komisjonile, et BPNi emiteeritud ja CGD märgitud kommertsväärtpaberitele antud riigi tagatiste kogusumma on kasvanud 4 miljardile eurole, sest 2010. aasta aprillis korraldati kolmas BPNi kommertsväärtpaberite emissioon summas 1 miljard eurot, mille märkis CGD.

| (29) | Sellega seoses tuleks märkida, et alates riigistamisest 2008. aasta novembris kuni 2011. aasta juunini kasutas BPN pidevalt rahaturu laenuvõimalust, mida talle võimaldas CGD. 28. veebruariks 2009 kasvas BPNi poolt CGD-le nende lühiajaliste instrumentide alusel võlgnetav summa ligikaudu 2,2 miljardi euroni. Portugali ametiasutuste esitatud andmete kohaselt vähenes see summa seoses põhjendustes 27 ja 28 viidatud kommertsväärtpaberite emiteerimisega (16). |
| --- | --- |

(29)

Sellega seoses tuleks märkida, et alates riigistamisest 2008. aasta novembris kuni 2011. aasta juunini kasutas BPN pidevalt rahaturu laenuvõimalust, mida talle võimaldas CGD. 28. veebruariks 2009 kasvas BPNi poolt CGD-le nende lühiajaliste instrumentide alusel võlgnetav summa ligikaudu 2,2 miljardi euroni. Portugali ametiasutuste esitatud andmete kohaselt vähenes see summa seoses põhjendustes 27 ja 28 viidatud kommertsväärtpaberite emiteerimisega (16).

| (30) | 2011. aasta juuniks oli BPNi võlg CGD ees seoses rahaturuinstrumentidega umbes 1 miljard eurot. Kuigi rahastamine toimus igapäevaselt, oli see Portugali ametiasutuste väitel struktuurilist laadi ja pikemate tähtaegadega (17) ning lisaks asendati see neljanda ja viimase kommertsväärtpaberite emissiooniga 2011. aasta juunis (kaks emissiooni, kumbki summas 500 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(30)

2011. aasta juuniks oli BPNi võlg CGD ees seoses rahaturuinstrumentidega umbes 1 miljard eurot. Kuigi rahastamine toimus igapäevaselt, oli see Portugali ametiasutuste väitel struktuurilist laadi ja pikemate tähtaegadega (17) ning lisaks asendati see neljanda ja viimase kommertsväärtpaberite emissiooniga 2011. aasta juunis (kaks emissiooni, kumbki summas 500 miljonit eurot).

| (31) | Portugali ametiasutuste poolt 3. veebruaril 2012 esitatud andmete kohaselt moodustas BPNi võlg CGD-le (peale kommertsväärtpaberite emissioonide) 31. detsembril 2011. aastal 433,7 miljonit eurot ja 31. jaanuaril 2012. aastal 232 miljonit eurot.

  Tabel 1


  Ülevaade CGD poolt BPNile võimaldatud likviidsusest 31. detsembri 2011. aasta seisuga | Riigi sõnaselge tagatisega | CGD laenud
  (riigi sõnaselge tagatiseta) | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BPN | 1 400 000 000,00 | 433 732 654,56 | 1 833 732 654,56 |
| Eriotstarbelised äriühingud (18) | 3 100 000 000,00 | 795 111 660,00 | 3 895 111 660,00 |
| Kokku | 4 500 000 000,00 | 1 228 844 314,56 | 5 728 844 314,56 |
| Allikas: Portugali ametiasutused |

(31)

Portugali ametiasutuste poolt 3. veebruaril 2012 esitatud andmete kohaselt moodustas BPNi võlg CGD-le (peale kommertsväärtpaberite emissioonide) 31. detsembril 2011. aastal 433,7 miljonit eurot ja 31. jaanuaril 2012. aastal 232 miljonit eurot.

Tabel 1

Ülevaade CGD poolt BPNile võimaldatud likviidsusest 31. detsembri 2011. aasta seisuga

Riigi sõnaselge tagatisega

CGD laenud

(riigi sõnaselge tagatiseta)

Kokku

BPN

1 400 000 000,00

433 732 654,56

1 833 732 654,56

Eriotstarbelised äriühingud (18)

3 100 000 000,00

795 111 660,00

3 895 111 660,00

Kokku

4 500 000 000,00

1 228 844 314,56

5 728 844 314,56

Allikas: Portugali ametiasutused

| (32) | Tuleb märkida, et riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt tuleb kõigile krediidi- või likviidsusliinidele, mida CGD seoses riigistamisega BPNile võimaldab, anda Portugali riigi tagatis. |
| --- | --- |

(32)

Tuleb märkida, et riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt tuleb kõigile krediidi- või likviidsusliinidele, mida CGD seoses riigistamisega BPNile võimaldab, anda Portugali riigi tagatis.

| (33) | Seega on selge, et riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 ja arvukate rahandusministri korralduste alusel laienes riigi tagatis kõikidele ülal olevas tabelis 1 märgitud summadele. Riigi tagatiste eest makstavaks tasuks kehtestati 0,2 % aastas. |
| --- | --- |

(33)

Seega on selge, et riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 ja arvukate rahandusministri korralduste alusel laienes riigi tagatis kõikidele ülal olevas tabelis 1 märgitud summadele. Riigi tagatiste eest makstavaks tasuks kehtestati 0,2 % aastas.

2.4   BPNi ümberkorraldamine

| (34) | 16. septembril 2010 saatsid Portugali ametiasutused komisjonile esialgse ümberkorraldamiskava 13. septembrist 2010 (edaspidi „2010. aasta ümberkorraldamiskava”). |
| --- | --- |

(34)

16. septembril 2010 saatsid Portugali ametiasutused komisjonile esialgse ümberkorraldamiskava 13. septembrist 2010 (edaspidi „2010. aasta ümberkorraldamiskava”).

| (35) | Kavas selgitasid Portugali ametiasutused oma kavatsust jagada BPN „heaks pangaks” ja „halvaks pangaks” ning seejärel proovida müüa head panka. |
| --- | --- |

(35)

Kavas selgitasid Portugali ametiasutused oma kavatsust jagada BPN „heaks pangaks” ja „halvaks pangaks” ning seejärel proovida müüa head panka.

| (36) | Riik soovis hea panga ehk BPN S.A. müüa avatud pakkumismenetluse kaudu; nimetatud pank pidi olema üksnes jaepank. See protsess pidi toimuma pakkumiskutse alusel ja Portugali ametiasutused kinnitasid pakkumisdokumendid (Caderno de Encargos) 16. augustil 2010 (19). |
| --- | --- |

(36)

Riik soovis hea panga ehk BPN S.A. müüa avatud pakkumismenetluse kaudu; nimetatud pank pidi olema üksnes jaepank. See protsess pidi toimuma pakkumiskutse alusel ja Portugali ametiasutused kinnitasid pakkumisdokumendid (Caderno de Encargos) 16. augustil 2010 (19).

| (37) | 2010. aasta ümberkorraldamiskava kohaselt pidid paljud BPNi varad ja kohustused jääma taaserastamisest välja ning need pidi üle antama kolmele uuele eriotstarbelisele äriühingule Parvalorem, Parups ja Parparticipadas. Eriotstarbelised äriühingud pidid algselt jääma BPNi koosseisu ja pärast müügitehingut riigile üle antama. Laenud ja krediidid pidi üle antama Parvaloremile, kinnisvara ja investeerimisfondid Parupsile ning tütarettevõtjad Parparticipadasele. Portugali ametiasutused hindasid eriotstarbelistele äriühingutele üleantavate varade koguväärtuseks 3,885 miljardit eurot: Parvaloremile 2,507 miljardit eurot, Parupsile 1,228 miljardit eurot ja Parparticipadasele 150 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(37)

2010. aasta ümberkorraldamiskava kohaselt pidid paljud BPNi varad ja kohustused jääma taaserastamisest välja ning need pidi üle antama kolmele uuele eriotstarbelisele äriühingule Parvalorem, Parups ja Parparticipadas. Eriotstarbelised äriühingud pidid algselt jääma BPNi koosseisu ja pärast müügitehingut riigile üle antama. Laenud ja krediidid pidi üle antama Parvaloremile, kinnisvara ja investeerimisfondid Parupsile ning tütarettevõtjad Parparticipadasele. Portugali ametiasutused hindasid eriotstarbelistele äriühingutele üleantavate varade koguväärtuseks 3,885 miljardit eurot: Parvaloremile 2,507 miljardit eurot, Parupsile 1,228 miljardit eurot ja Parparticipadasele 150 miljonit eurot.

| (38) | Laenud pidi üle antama nimiväärtuse alusel, fondiosakud, väärtpaberid ja kinnisvara ostuhinna alusel ning BPNi omanduses olevad äriühingud nende bilansilise väärtuse alusel. Portugali ametiasutuste hinnangul moodustas allahindluste kogusumma 2010. aasta detsembri seisuga 1,798 miljardit eurot, mis jagunes järgmiselt: i) laenud – 1,474 miljardit eurot; ii) kinnisvara – 16 miljonit eurot; iii) fondiosakud – 247 miljonit eurot ja iv) väärtpaberid – 61 miljonit eurot. Portugali ametiasutuste poolt 20. jaanuaril 2012 esitatud teabe kohaselt anti nimetatud varad eriotstarbelistele äriühingutele üle 23. ja 30. detsembril 2010 (20). Eriotstarbelised äriühingud jäid siiski BPNi koosseisu kuni 15. veebruarini 2012, mil nad eraldati BPNist ja anti üle teisele riigi omanduses olevale äriühingule. |
| --- | --- |

(38)

Laenud pidi üle antama nimiväärtuse alusel, fondiosakud, väärtpaberid ja kinnisvara ostuhinna alusel ning BPNi omanduses olevad äriühingud nende bilansilise väärtuse alusel. Portugali ametiasutuste hinnangul moodustas allahindluste kogusumma 2010. aasta detsembri seisuga 1,798 miljardit eurot, mis jagunes järgmiselt: i) laenud – 1,474 miljardit eurot; ii) kinnisvara – 16 miljonit eurot; iii) fondiosakud – 247 miljonit eurot ja iv) väärtpaberid – 61 miljonit eurot. Portugali ametiasutuste poolt 20. jaanuaril 2012 esitatud teabe kohaselt anti nimetatud varad eriotstarbelistele äriühingutele üle 23. ja 30. detsembril 2010 (20). Eriotstarbelised äriühingud jäid siiski BPNi koosseisu kuni 15. veebruarini 2012, mil nad eraldati BPNist ja anti üle teisele riigi omanduses olevale äriühingule.

| (39) | Portugali ametiasutuste väitel anti varad eriotstarbelistele äriühingutele üle objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse allahindluste mahtu ja asjaolu, et teatavad tegevusvaldkonnad ei kuulunud pärast riigistamist enam BPNi põhitegevusvaldkondade hulka (tarbijakrediit, investeerimispangandus, varahaldus, investeerimisfondide haldus, kindlustus ja rahvusvaheline äritegevus). BPN pidi end repositsioneerima puhtalt jaepangana ja vähendama avatust pankadevahelise rahastamisega kaasnevatele riskidele. |
| --- | --- |

(39)

Portugali ametiasutuste väitel anti varad eriotstarbelistele äriühingutele üle objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse allahindluste mahtu ja asjaolu, et teatavad tegevusvaldkonnad ei kuulunud pärast riigistamist enam BPNi põhitegevusvaldkondade hulka (tarbijakrediit, investeerimispangandus, varahaldus, investeerimisfondide haldus, kindlustus ja rahvusvaheline äritegevus). BPN pidi end repositsioneerima puhtalt jaepangana ja vähendama avatust pankadevahelise rahastamisega kaasnevatele riskidele.

| (40) | Eriotstarbelised äriühingud rahastasid varade soetamise kahe rahastamisliiniga summas 3,895 miljardit eurot, mis hõlmasid riigi tagatisega võlakirju summas 3,1 miljardit eurot, mille omandas CGD, ja CGD-lt saadud laene, mille tagatiseks olid panditud varad koguväärtusega 795 miljonit eurot. Tulu, mis saadi vara müümisest eriotstarbelistele äriühingutele, võimaldas BPNil maksta tagasi 3,9 miljardi euro ulatuses rahalisi vahendeid, mida ta oli saanud CGD-lt: 3,6 miljardit algsest 4 miljardist eurost kommertsväärtpaberite eest (mis tähendab, et 400 miljonit eurot jääks riigi tagatisega kommertsväärtpaberite eest BPNi poolt tasumata) ja 300 miljonit eurot lühiajaliste rahaturulaenude eest. |
| --- | --- |

(40)

Eriotstarbelised äriühingud rahastasid varade soetamise kahe rahastamisliiniga summas 3,895 miljardit eurot, mis hõlmasid riigi tagatisega võlakirju summas 3,1 miljardit eurot, mille omandas CGD, ja CGD-lt saadud laene, mille tagatiseks olid panditud varad koguväärtusega 795 miljonit eurot. Tulu, mis saadi vara müümisest eriotstarbelistele äriühingutele, võimaldas BPNil maksta tagasi 3,9 miljardi euro ulatuses rahalisi vahendeid, mida ta oli saanud CGD-lt: 3,6 miljardit algsest 4 miljardist eurost kommertsväärtpaberite eest (mis tähendab, et 400 miljonit eurot jääks riigi tagatisega kommertsväärtpaberite eest BPNi poolt tasumata) ja 300 miljonit eurot lühiajaliste rahaturulaenude eest.

| (41) | Pärast varade üleandmist vähenes BPNi bilansimaht umbes 30 %. |
| --- | --- |

(41)

Pärast varade üleandmist vähenes BPNi bilansimaht umbes 30 %.

| (42) | Portugali ametiasutustelt saadud teabe kohaselt oleks riik pidanud rekapitaliseerima BPNi umbes 417 miljoni euro ulatuses, võimaldamaks BPNil täita õigusaktide nõudeid (s.t saavutada 2011. aastal esimese taseme omavahendite suhtarvuks 9 % (21)) ja arvestades, et ka pärast varade üleandmist eriotstarbelistele äriühingutele olnuks BPNi omakapital endiselt negatiivne (22). |
| --- | --- |

(42)

Portugali ametiasutustelt saadud teabe kohaselt oleks riik pidanud rekapitaliseerima BPNi umbes 417 miljoni euro ulatuses, võimaldamaks BPNil täita õigusaktide nõudeid (s.t saavutada 2011. aastal esimese taseme omavahendite suhtarvuks 9 % (21)) ja arvestades, et ka pärast varade üleandmist eriotstarbelistele äriühingutele olnuks BPNi omakapital endiselt negatiivne (22).

| (43) | Portugali avaldatud pakkumuses määrati BPNi alghinnaks (mis ei sisaldanud eriotstarbelistele äriühingutele üleantavaid varasid) 171,1 miljonit eurot, tuginedes kolmandast isikust konsultantide hinnangutele: Deloitte ([...] (23) miljonit eurot) ja Deutsche Bank ([...] miljonit eurot). BPNi uus CGD juhtkond oli vahepeal alustanud panga ümberkorraldamist. Tegevuskulusid vähendati ajavahemikul 2008. aasta detsembrist 2010. aasta detsembrini [1–10] %; BPNi tegevuse ulatust vähendati, et saavutada pank, mis keskendub üksnes jaeklientidele suunatud kommertspangandusele. Tegevuse vähenemine oli osaliselt tingitud hoiuste vähenemisest pärast riigistamist, ent ka varade üleandmisest eriotstarbelistele äriühingutele. Nende meetmete tulemusena vähenes kahjum 2009. aasta [150–250] miljonilt eurolt 2010. aastal [50–150] miljonile eurole. Alates 2009. aasta algusest algatas uus juhtkond [...] uue toote ja kampaania turuletoomise, püüdes parandada panga mainet ja tootevalikut. Lisaks rakendas uus juhtkond meetmeid panga riskijuhtimise ja sisekontrollisüsteemide parandamiseks. |
| --- | --- |

(43)

Portugali avaldatud pakkumuses määrati BPNi alghinnaks (mis ei sisaldanud eriotstarbelistele äriühingutele üleantavaid varasid) 171,1 miljonit eurot, tuginedes kolmandast isikust konsultantide hinnangutele: Deloitte ([...] (23) miljonit eurot) ja Deutsche Bank ([...] miljonit eurot). BPNi uus CGD juhtkond oli vahepeal alustanud panga ümberkorraldamist. Tegevuskulusid vähendati ajavahemikul 2008. aasta detsembrist 2010. aasta detsembrini [1–10] %; BPNi tegevuse ulatust vähendati, et saavutada pank, mis keskendub üksnes jaeklientidele suunatud kommertspangandusele. Tegevuse vähenemine oli osaliselt tingitud hoiuste vähenemisest pärast riigistamist, ent ka varade üleandmisest eriotstarbelistele äriühingutele. Nende meetmete tulemusena vähenes kahjum 2009. aasta [150–250] miljonilt eurolt 2010. aastal [50–150] miljonile eurole. Alates 2009. aasta algusest algatas uus juhtkond [...] uue toote ja kampaania turuletoomise, püüdes parandada panga mainet ja tootevalikut. Lisaks rakendas uus juhtkond meetmeid panga riskijuhtimise ja sisekontrollisüsteemide parandamiseks.

| (44) | Kahele esimesele erastamiskutsele ei reageerinud 2010. aasta 30. septembriks ja 30. novembriks ühtki huvitatud isikut. |
| --- | --- |

(44)

Kahele esimesele erastamiskutsele ei reageerinud 2010. aasta 30. septembriks ja 30. novembriks ühtki huvitatud isikut.

| (45) | Pärast pakkumismenetluse ebaõnnestumist teatas Portugal 2011. aasta jaanuaris oma kavatsusest BPN ümber korraldada, muutes selle CGDst vähem sõltuvaks ja nimetades selleks ametisse uue juhatuse, mis on CGDst sõltumatu. Samuti püüti kiirendada BPNi tegevusalast taastumist, muutes panga kaubamärki, sümboolikat ja identiteeti ning tugevdades taastamiskava kulude vähendamise ja äritegevuse elavdamise kaudu. Vaatamata korduvatele taotlustele ei esitatud aga komisjonile uuendatud ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(45)

Pärast pakkumismenetluse ebaõnnestumist teatas Portugal 2011. aasta jaanuaris oma kavatsusest BPN ümber korraldada, muutes selle CGDst vähem sõltuvaks ja nimetades selleks ametisse uue juhatuse, mis on CGDst sõltumatu. Samuti püüti kiirendada BPNi tegevusalast taastumist, muutes panga kaubamärki, sümboolikat ja identiteeti ning tugevdades taastamiskava kulude vähendamise ja äritegevuse elavdamise kaudu. Vaatamata korduvatele taotlustele ei esitatud aga komisjonile uuendatud ümberkorraldamiskava.

| (46) | 17. mail 2011 sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumis võttis valitsus kohustuse algatada uus erastamisprotsess. |
| --- | --- |

(46)

17. mail 2011 sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumis võttis valitsus kohustuse algatada uus erastamisprotsess.

| (47) | Portugali ametiasutused kohustusid vastastikuse mõistmise memorandumis „käivitama Banco Português de Negóciose (BPN) müügiprotsessi kiirendatud ajakava alusel ja ilma miinimumhinnata. Selleks esitatakse komisjonile konkurentsieeskirjade alusel heakskiitmiseks uus kava. Eesmärk on leida ostja hiljemalt 2011. aasta juuli lõpuks. Müügi hõlbustamiseks on BPNist eraldatud kolm olemasolevat eriotstarbelist äriühingut, millele kuuluvad BPNi probleemsed ja põhitegevusega mitteseotud varad, ning võimalike ostjatega peetavate läbirääkimiste tulemusena võib nendesse äriühingutesse kanda veelgi vara. Lisaks algatab BPN veel ühe programmi, mis näeb ette jõulisemad kärpemeetmed, et suurendada BPNi atraktiivsust investorite silmis. Kui lahendus on leitud, võtab riik üle riigi tagatisega CGD nõuded BPNi vastu ja ka kõik BPNiga seotud eriotstarbelised äriühingud vastavalt sel ajal kindlaksmääratavale ajakavale.” (24) |
| --- | --- |

(47)

Portugali ametiasutused kohustusid vastastikuse mõistmise memorandumis „käivitama Banco Português de Negóciose (BPN) müügiprotsessi kiirendatud ajakava alusel ja ilma miinimumhinnata. Selleks esitatakse komisjonile konkurentsieeskirjade alusel heakskiitmiseks uus kava. Eesmärk on leida ostja hiljemalt 2011. aasta juuli lõpuks. Müügi hõlbustamiseks on BPNist eraldatud kolm olemasolevat eriotstarbelist äriühingut, millele kuuluvad BPNi probleemsed ja põhitegevusega mitteseotud varad, ning võimalike ostjatega peetavate läbirääkimiste tulemusena võib nendesse äriühingutesse kanda veelgi vara. Lisaks algatab BPN veel ühe programmi, mis näeb ette jõulisemad kärpemeetmed, et suurendada BPNi atraktiivsust investorite silmis. Kui lahendus on leitud, võtab riik üle riigi tagatisega CGD nõuded BPNi vastu ja ka kõik BPNiga seotud eriotstarbelised äriühingud vastavalt sel ajal kindlaksmääratavale ajakavale.” (24)

| (48) | Kolmas erastamise katse algatati 2011. aasta mai alguses ilma miinimumhinnata, et vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis kokkulepitule leida BPNile ostja 31. juuliks 2011. |
| --- | --- |

(48)

Kolmas erastamise katse algatati 2011. aasta mai alguses ilma miinimumhinnata, et vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis kokkulepitule leida BPNile ostja 31. juuliks 2011.

| (49) | Toimus pakkumismenetlus, mille vältel suheldi võimalike huvitatud ostjatega. Koostati ka investeerimisvõimaluste ülevaade. Ülevaate kohaselt pidid huvitatud isikud tegema pakkumuse kuni 100 %-le BPNi aktsiatest, kuid nad võisid taotleda täiendavate varade ja kohustuste eemaldamist BPNi bilansist. Samuti võisid nad taotleda suuremat rekapitaliseerimist. BPNi ja võimalike pakkujate vahel sõlmiti protsessi reegleid sisaldav memorandum, mis võimaldas pakkujatel siseneda 15. juunil 2011 viieks nädalaks loodud andmeruumi. |
| --- | --- |

(49)

Toimus pakkumismenetlus, mille vältel suheldi võimalike huvitatud ostjatega. Koostati ka investeerimisvõimaluste ülevaade. Ülevaate kohaselt pidid huvitatud isikud tegema pakkumuse kuni 100 %-le BPNi aktsiatest, kuid nad võisid taotleda täiendavate varade ja kohustuste eemaldamist BPNi bilansist. Samuti võisid nad taotleda suuremat rekapitaliseerimist. BPNi ja võimalike pakkujate vahel sõlmiti protsessi reegleid sisaldav memorandum, mis võimaldas pakkujatel siseneda 15. juunil 2011 viieks nädalaks loodud andmeruumi.

| (50) | 20. juuliks 2011 esitati neli siduvat pakkumust. Neid analüüsisid CGD ja BPNi juhatus, kes esitasid oma arvamuse aktsionärile – riigile – 25. juuliks 2011. |
| --- | --- |

(50)

20. juuliks 2011 esitati neli siduvat pakkumust. Neid analüüsisid CGD ja BPNi juhatus, kes esitasid oma arvamuse aktsionärile – riigile – 25. juuliks 2011.

| (51) | Kolm neljast pakkujast, kes olid esitanud siduva pakkumuse, kõrvaldati menetlusest. Portugali ametiasutuste sõnul ei vastanud kaks pakkujat (Montepio ja Aníbal Ribeiro) BPNiga sõlmitud memorandumi nõuetele (25). Montepio ei teinud pakkumust BPNi aktsiate omandamiseks, vaid üksnes valitud varade ja kohustuste omandamiseks, ning Aníbal Ribeiro ei esitanud piisavalt tõendeid panga käigushoidmiseks vajaliku juhtimis- ja finantsvõimekuse kohta. Kolmas pakkumus, mille esitas NEI (26), vastas memorandumi nõuetele, kuid puudusid piisavad tõendid panga käigushoidmise võimekuse ja BPNi tulevaste kapitalivajaduste täitmiseks vajaliku finantsvõimekuse kohta. |
| --- | --- |

(51)

Kolm neljast pakkujast, kes olid esitanud siduva pakkumuse, kõrvaldati menetlusest. Portugali ametiasutuste sõnul ei vastanud kaks pakkujat (Montepio ja Aníbal Ribeiro) BPNiga sõlmitud memorandumi nõuetele (25). Montepio ei teinud pakkumust BPNi aktsiate omandamiseks, vaid üksnes valitud varade ja kohustuste omandamiseks, ning Aníbal Ribeiro ei esitanud piisavalt tõendeid panga käigushoidmiseks vajaliku juhtimis- ja finantsvõimekuse kohta. Kolmas pakkumus, mille esitas NEI (26), vastas memorandumi nõuetele, kuid puudusid piisavad tõendid panga käigushoidmise võimekuse ja BPNi tulevaste kapitalivajaduste täitmiseks vajaliku finantsvõimekuse kohta.

| (52) | Ainsa kehtiva pakkumuse põhjal, mille pakkumismenetluses 20. juulil 2011 esitas BIC (edaspidi „BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumus”), tegi valitsus 31. juulil 2011 otsuse jätkata läbirääkimisi ainult BICiga. |
| --- | --- |

(52)

Ainsa kehtiva pakkumuse põhjal, mille pakkumismenetluses 20. juulil 2011 esitas BIC (edaspidi „BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumus”), tegi valitsus 31. juulil 2011 otsuse jätkata läbirääkimisi ainult BICiga.

| (53) | BIC oli BdP-lt saanud loa kommertspangana tegelemiseks 9. oktoobril 2007 ja alustas tegelikult oma tegevust Portugalis 2008. aasta mais, olles peamiselt tegev äri- ja privaatpanganduse valdkonnas. BICi põhiaktsionärideks on investorite rühm Angolast, ent aktsionäride ringi kuulub ka Portugali aktsionäre, näiteks Amorim Projectos SGPS, SA (millele kuulub 25 % osalus). 2010. aasta detsembri seisuga oli BICi käive 389 miljonit eurot ja varade koguväärtus 1 miljard eurot ning 31. märtsi 2011. aasta seisuga moodustas BICi kapital 32 miljonit eurot ja pangal oli seitse filiaali. Portugali esitatud teabe kohaselt oli BICi turuosa turusegmentides, kus ta tegutses, alla 1 % (27). |
| --- | --- |

(53)

BIC oli BdP-lt saanud loa kommertspangana tegelemiseks 9. oktoobril 2007 ja alustas tegelikult oma tegevust Portugalis 2008. aasta mais, olles peamiselt tegev äri- ja privaatpanganduse valdkonnas. BICi põhiaktsionärideks on investorite rühm Angolast, ent aktsionäride ringi kuulub ka Portugali aktsionäre, näiteks Amorim Projectos SGPS, SA (millele kuulub 25 % osalus). 2010. aasta detsembri seisuga oli BICi käive 389 miljonit eurot ja varade koguväärtus 1 miljard eurot ning 31. märtsi 2011. aasta seisuga moodustas BICi kapital 32 miljonit eurot ja pangal oli seitse filiaali. Portugali esitatud teabe kohaselt oli BICi turuosa turusegmentides, kus ta tegutses, alla 1 % (27).

| (54) | Portugali ametiasutused teatasid, et pärast seda, kui BIC oli esitanud oma 20. juuli 2011. aasta pakkumuse, peeti BICiga läbirääkimisi, mis lõppesid 9. detsembril 2011 raamlepingu (28) sõlmimisega BPNi müügiks BICile (29). |
| --- | --- |

(54)

Portugali ametiasutused teatasid, et pärast seda, kui BIC oli esitanud oma 20. juuli 2011. aasta pakkumuse, peeti BICiga läbirääkimisi, mis lõppesid 9. detsembril 2011 raamlepingu (28) sõlmimisega BPNi müügiks BICile (29).

| (55) | BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses esitati vaid üldtingimused ja nähti ette, et






  i. | riik rekapitaliseerib BPNi, et BPN saavutaks esimese taseme omavahendite suhtarvuks [9–18] %, millele lisandub veel [100–300] miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(55)

BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses esitati vaid üldtingimused ja nähti ette, et

i.

riik rekapitaliseerib BPNi, et BPN saavutaks esimese taseme omavahendite suhtarvuks [9–18] %, millele lisandub veel [100–300] miljonit eurot;

| ii. | BICi valitavad laenud eemaldatakse bilansist, et saavutada laenude ja hoiuste suhe [110–150] %; |
| --- | --- |

ii.

BICi valitavad laenud eemaldatakse bilansist, et saavutada laenude ja hoiuste suhe [110–150] %;

| iii. | kõik ligikaudu [...] miljoni euro künnist (BPNi laenueraldiste hinnanguline summa) ületavad probleemsed laenud viiakse BPNist välja; |
| --- | --- |

iii.

kõik ligikaudu [...] miljoni euro künnist (BPNi laenueraldiste hinnanguline summa) ületavad probleemsed laenud viiakse BPNist välja;

| iv. | BICil on õigus eemaldada BPNi bilansist täiendavalt varasid ja kohustusi (näiteks laenud krediidiasutustele, finantsvarad, kinnisvara, mõned eraldised, muu vara ja muud kohustused), mis ei ole seotud BPNi tavapärase tegevusega; |
| --- | --- |

iv.

BICil on õigus eemaldada BPNi bilansist täiendavalt varasid ja kohustusi (näiteks laenud krediidiasutustele, finantsvarad, kinnisvara, mõned eraldised, muu vara ja muud kohustused), mis ei ole seotud BPNi tavapärase tegevusega;

| v. | BPNist viiakse välja BICi valitud hoiused, mida ei pakuta turutingimustel; |
| --- | --- |

v.

BPNist viiakse välja BICi valitud hoiused, mida ei pakuta turutingimustel;

| vi. | CGD võimaldab BICile [...] aastaks rahastamisliini summas kuni [150–650] miljonit eurot laenuintressiga [...] kuu Euribor. Seda summat suurendatakse, kui hoiused langevad alla [...] miljardi euro; |
| --- | --- |

vi.

CGD võimaldab BICile [...] aastaks rahastamisliini summas kuni [150–650] miljonit eurot laenuintressiga [...] kuu Euribor. Seda summat suurendatakse, kui hoiused langevad alla [...] miljardi euro;

| vii. | BPNi jääb tööle 500–600 töötajat (ligikaudu 1 600 töötajast) ja BPN säilitab 160–170 filiaali, mis tegutsevad pangale kuuluvates või kuni 12-kuulise tähtajaga rendilepingu alusel kasutatavates ruumides; |
| --- | --- |

vii.

BPNi jääb tööle 500–600 töötajat (ligikaudu 1 600 töötajast) ja BPN säilitab 160–170 filiaali, mis tegutsevad pangale kuuluvates või kuni 12-kuulise tähtajaga rendilepingu alusel kasutatavates ruumides;

| viii. | riik kannab kohtuvaidlustega seotud kulud; ja |
| --- | --- |

viii.

riik kannab kohtuvaidlustega seotud kulud; ja

| ix. | BIC maksab ostuhinnana 30 miljonit eurot. |
| --- | --- |

ix.

BIC maksab ostuhinnana 30 miljonit eurot.

| (56) | Pärast läbirääkimisi, mis kestsid umbes viis kuud, nähti raamlepingus ette, et






  i. | riik rekapitaliseerib BPNi, et saavutada miinimumkapital ja BICi taotletud täiendav kapital – BIC nõudis, et pärast tema soovitud bilansimuudatusi oleks lõplik kapital [200–400] miljonit eurot (30); |
| --- | --- | --- |

(56)

Pärast läbirääkimisi, mis kestsid umbes viis kuud, nähti raamlepingus ette, et

i.

riik rekapitaliseerib BPNi, et saavutada miinimumkapital ja BICi taotletud täiendav kapital – BIC nõudis, et pärast tema soovitud bilansimuudatusi oleks lõplik kapital [200–400] miljonit eurot (30);

| ii. | BPNist viiakse välja osa laene lisaks neile, mis olid 30. detsembri 2010. aasta seisuga juba üle antud eriotstarbelistele äriühingutele (31). Täiendavate laenude eemaldamine võimaldaks saavutada laenude ja hoiuste suhte [110–150] %. Selleks suhteks määrati [110-150] % BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses; |
| --- | --- |

ii.

BPNist viiakse välja osa laene lisaks neile, mis olid 30. detsembri 2010. aasta seisuga juba üle antud eriotstarbelistele äriühingutele (31). Täiendavate laenude eemaldamine võimaldaks saavutada laenude ja hoiuste suhte [110–150] %. Selleks suhteks määrati [110-150] % BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses;

| iii. | BICil on õigus eemaldada bilansist täiendavalt varasid ja kohustusi (näiteks laenud krediidiasutustele, finantsvarad, kinnisvara, mõned eraldised, muu vara ja muud kohustused); |
| --- | --- |

iii.

BICil on õigus eemaldada bilansist täiendavalt varasid ja kohustusi (näiteks laenud krediidiasutustele, finantsvarad, kinnisvara, mõned eraldised, muu vara ja muud kohustused);

| iv. | BICil on õigus müüa [...] kuu jooksul tagasi laenud, mis on viivises vähemalt [...] päeva (kuni [...] BICi valitud kogu laenuportfelli nimiväärtusest pärast olemasolevate hoiustega kompenseerimist), summas, mis ületab eraldisi ([...] miljonit eurot (32)) (33); |
| --- | --- |

iv.

BICil on õigus müüa [...] kuu jooksul tagasi laenud, mis on viivises vähemalt [...] päeva (kuni [...] BICi valitud kogu laenuportfelli nimiväärtusest pärast olemasolevate hoiustega kompenseerimist), summas, mis ületab eraldisi ([...] miljonit eurot (32)) (33);

| v. | BICil on õigus anda üle hoiused, mille hind on vähemalt [...] baaspunkti üle asjakohase viitemäära (34), või saada riigilt vahe ulatuses tasu (35); |
| --- | --- |

v.

BICil on õigus anda üle hoiused, mille hind on vähemalt [...] baaspunkti üle asjakohase viitemäära (34), või saada riigilt vahe ulatuses tasu (35);

| vi. | BICil on õigus nõuda enne tehingu lõpuleviimist BPNi muude varade ja kohustuste, näiteks krediidiasutustele antud laenude, füüsiliste ja finantsvarade jms üleandmist; |
| --- | --- |

vi.

BICil on õigus nõuda enne tehingu lõpuleviimist BPNi muude varade ja kohustuste, näiteks krediidiasutustele antud laenude, füüsiliste ja finantsvarade jms üleandmist;

| vii. | CGD võimaldab BICile kuni aastani [> 2013] rahastamisliini summas kuni [150–350] miljonit eurot laenuintressiga [...] kuu Euribor (36), millele lisandub lisaintress [...] baaspunkti. See rahastamisliin tehakse kättesaadavaks, kui BPNi hoiuste maht langeb alla [...] miljardi euro; |
| --- | --- |

vii.

CGD võimaldab BICile kuni aastani [> 2013] rahastamisliini summas kuni [150–350] miljonit eurot laenuintressiga [...] kuu Euribor (36), millele lisandub lisaintress [...] baaspunkti. See rahastamisliin tehakse kättesaadavaks, kui BPNi hoiuste maht langeb alla [...] miljardi euro;

| viii. | CGD säilitab käimasoleva kommertsväärtpaberite programmiga seoses kuni aastani [> 2013] krediidiliini summas [150–500] miljonit eurot riigi tagatisega kolmeks aastaks, kuid tingimusel, et CGD ei nõua laenu tagasi enne [...]; |
| --- | --- |

viii.

CGD säilitab käimasoleva kommertsväärtpaberite programmiga seoses kuni aastani [> 2013] krediidiliini summas [150–500] miljonit eurot riigi tagatisega kolmeks aastaks, kuid tingimusel, et CGD ei nõua laenu tagasi enne [...];

| ix. | BPNi jäävad tööle umbes pooled töötajad (vähemalt 750 ligikaudu 1 600 töötajast). Riik katab kõik kulud, mis on seotud nende filiaalide sulgemisega, mida BIC üle ei võta, ja nendele töötajatele hüvitiste maksmisega, kes vallandatakse või kelle töökoht muutub; |
| --- | --- |

ix.

BPNi jäävad tööle umbes pooled töötajad (vähemalt 750 ligikaudu 1 600 töötajast). Riik katab kõik kulud, mis on seotud nende filiaalide sulgemisega, mida BIC üle ei võta, ja nendele töötajatele hüvitiste maksmisega, kes vallandatakse või kelle töökoht muutub;

| x. | riik kannab kohtuvaidluste riskiga seotud kulud; |
| --- | --- |

x.

riik kannab kohtuvaidluste riskiga seotud kulud;

| xi. | BIC maksab ostuhinnana 40 miljonit eurot; |
| --- | --- |

xi.

BIC maksab ostuhinnana 40 miljonit eurot;

| xii. | hinnaklausel, mille kohaselt riigiga jagatakse 20 % (maksustamisjärgsest) puhaskasumist, mille BPN teenib järgmise viie aasta jooksul, tulude osas, mis kumulatiivselt ületavad 60 miljonit eurot; |
| --- | --- |

xii.

hinnaklausel, mille kohaselt riigiga jagatakse 20 % (maksustamisjärgsest) puhaskasumist, mille BPN teenib järgmise viie aasta jooksul, tulude osas, mis kumulatiivselt ületavad 60 miljonit eurot;

| xiii. | BIC kohustub viie aasta jooksul aktsionäridele mitte maksma dividende ega muid samaväärseid BPNiga seotud hüvitisi. |
| --- | --- |

xiii.

BIC kohustub viie aasta jooksul aktsionäridele mitte maksma dividende ega muid samaväärseid BPNiga seotud hüvitisi.

| (57) | 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt muutub ühendatud äriühing, mis tekib pärast BPNi müüki BICile (edaspidi „ühendatud äriühing”), kasumlikuks [...] aasta möödudes nii põhistsenaariumi kui ka ebasoodsama stsenaariumi järgi. Seetõttu prognoositakse, et kui pärast esimest aastat on ühendatud äriühingu esimese taseme omavahendite suhtarv [10–15] % ühendatud äriühingu riskiga kaalutud varadest, siis pärast viiendat aastat langeb see [...] %-le. Prognoositud langus on tingitud esimeste aastate negatiivsetest tulemustest seoses BICi tehtavate ümberkorraldustega ning panga tegevuse laiendamisega panga ümberkujundamisel nii, et see muutuks taas elujõuliseks ja annaks majandusele rohkem laenu. Ümberkorraldamine hõlmab investeeringuid panga esindustesse ja kuvandisse, protsesside, toimingute ja töökorralduse integreerimisse ning infotehnoloogiasse. Omakapitali tootlus kasvab esimese aasta – [1–5] %-lt viiendal aastal eeldatavalt + [1–5] %-le ning varade tootlus kasvab esimese aasta – [0–2] %-lt viiendal aastal + [0–2] %-le. |
| --- | --- |

(57)

2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt muutub ühendatud äriühing, mis tekib pärast BPNi müüki BICile (edaspidi „ühendatud äriühing”), kasumlikuks [...] aasta möödudes nii põhistsenaariumi kui ka ebasoodsama stsenaariumi järgi. Seetõttu prognoositakse, et kui pärast esimest aastat on ühendatud äriühingu esimese taseme omavahendite suhtarv [10–15] % ühendatud äriühingu riskiga kaalutud varadest, siis pärast viiendat aastat langeb see [...] %-le. Prognoositud langus on tingitud esimeste aastate negatiivsetest tulemustest seoses BICi tehtavate ümberkorraldustega ning panga tegevuse laiendamisega panga ümberkujundamisel nii, et see muutuks taas elujõuliseks ja annaks majandusele rohkem laenu. Ümberkorraldamine hõlmab investeeringuid panga esindustesse ja kuvandisse, protsesside, toimingute ja töökorralduse integreerimisse ning infotehnoloogiasse. Omakapitali tootlus kasvab esimese aasta – [1–5] %-lt viiendal aastal eeldatavalt + [1–5] %-le ning varade tootlus kasvab esimese aasta – [0–2] %-lt viiendal aastal + [0–2] %-le.

| (58) | Ebasoodsama stsenaariumi korral, mida iseloomustab probleemsete laenude suurem maht ja suuremad rahastamiskulud, langeb esimese taseme omavahendite suhtarv eeldatavalt esimese aasta lõpu [10–15] %-lt viiendal aastal [8–12] %-le. |
| --- | --- |

(58)

Ebasoodsama stsenaariumi korral, mida iseloomustab probleemsete laenude suurem maht ja suuremad rahastamiskulud, langeb esimese taseme omavahendite suhtarv eeldatavalt esimese aasta lõpu [10–15] %-lt viiendal aastal [8–12] %-le.

| (59) | 15. veebruaril 2012 tegi Portugali riik BPNi kapitalisüsti summas 600 miljonit eurot (37). |
| --- | --- |

(59)

15. veebruaril 2012 tegi Portugali riik BPNi kapitalisüsti summas 600 miljonit eurot (37).

3.   Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

| (60) | Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas






  — | BPN on ostjaga ühendatuna elujõuline; |
| --- | --- | --- |

(60)

Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas

—

BPN on ostjaga ühendatuna elujõuline;

| — | BPNile on antud vaid minimaalset abi ja kas müük BICile on odavam kui likvideerimine; |
| --- | --- |

—

BPNile on antud vaid minimaalset abi ja kas müük BICile on odavam kui likvideerimine;

| — | konkurentsimoonutuste piiramiseks on võetud piisavaid meetmeid; ja |
| --- | --- |

—

konkurentsimoonutuste piiramiseks on võetud piisavaid meetmeid; ja

| — | müügi raames ei anta ostjale abi. |
| --- | --- |

—

müügi raames ei anta ostjale abi.

4.   Huvitatud isikute märkused

| (61) | Kolmandatelt isikutelt komisjon märkusi ei saanud. |
| --- | --- |

(61)

Kolmandatelt isikutelt komisjon märkusi ei saanud.

5.   Portugali riigi seisukoht

5.1   Portugali riigi seisukoht 24. oktoobri 2011. aasta otsuse (algatamisotsus) kohta.

| (62) | Portugali ametiasutused väidavad, et 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava on ümberkorraldamisteatisega kooskõlas. Lisaks sellele kavale esitasid Portugali ametiasutused 20. jaanuari 2012. aasta kirjaga mitu märkust 24. oktoobri 2011. aasta otsuse kohta. |
| --- | --- |

(62)

Portugali ametiasutused väidavad, et 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava on ümberkorraldamisteatisega kooskõlas. Lisaks sellele kavale esitasid Portugali ametiasutused 20. jaanuari 2012. aasta kirjaga mitu märkust 24. oktoobri 2011. aasta otsuse kohta.

| (63) | Portugali ametiasutused leiavad, et kolme tüüpi meetmete näol, mida BPNi toetuseks on võetud, ei ole tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(63)

Portugali ametiasutused leiavad, et kolme tüüpi meetmete näol, mida BPNi toetuseks on võetud, ei ole tegemist riigiabiga.

| (64) | Esiteks väidab Portugal, et riigiabina ei ole käsitletavad BPNi toetuseks enne riigistamist võetud meetmed, nimelt erakorraline likviidsusabi ja CGD poolt 2008. oktoobris antud neli laenu. Portugal väidab, et erakorralist likviidsusabi andis BdP sõltumatult, väga kõrge intressimääraga ja BPNi tagatise vastu. CGD poolt 2008. oktoobris antud laenud anti turutingimustel, konkurentsivõimelise intressimääraga ja asjakohaste tagatiste vastu ning seega ei andnud need BPNile mingit majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(64)

Esiteks väidab Portugal, et riigiabina ei ole käsitletavad BPNi toetuseks enne riigistamist võetud meetmed, nimelt erakorraline likviidsusabi ja CGD poolt 2008. oktoobris antud neli laenu. Portugal väidab, et erakorralist likviidsusabi andis BdP sõltumatult, väga kõrge intressimääraga ja BPNi tagatise vastu. CGD poolt 2008. oktoobris antud laenud anti turutingimustel, konkurentsivõimelise intressimääraga ja asjakohaste tagatiste vastu ning seega ei andnud need BPNile mingit majanduslikku eelist.

| (65) | Teiseks eitab Portugal, et CGD poolt BPNile pärast viimase riigistamist võimaldatud rahastamine (pankadevahelise rahaturu tehingud ja kommertsväärtpaberite tagamine CGD poolt) on riigiabi. Portugal väidab, et need olid äritehingud, mille tingimused olid võrdväärsed võrreldavate tehingutega mõistlike turumajanduse tingimustes tegutsevate investorite vahel. Seega ei andnud need BPNile mingit majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(65)

Teiseks eitab Portugal, et CGD poolt BPNile pärast viimase riigistamist võimaldatud rahastamine (pankadevahelise rahaturu tehingud ja kommertsväärtpaberite tagamine CGD poolt) on riigiabi. Portugal väidab, et need olid äritehingud, mille tingimused olid võrdväärsed võrreldavate tehingutega mõistlike turumajanduse tingimustes tegutsevate investorite vahel. Seega ei andnud need BPNile mingit majanduslikku eelist.

| (66) | Samuti leiavad Portugali ametiasutused, et BICile kui BPNi ostjale ei ole antud riigiabi. Portugali ametiasutused väidavad, et müügiprotsess oli läbipaistev, objektiivne ja mittediskrimineeriv. BICi ettepanek oli majanduslikus mõttes üldiselt parim ja seetõttu tuleks käsitada seda turuhinda kajastavana. 9. detsembril 2011 sõlmitud raamleping kajastas suures osas BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses esitatud tingimusi. Lisaks leiavad Portugali ametiasutused, et vaatamata negatiivsele müügihinnale oleks müümise ainus alternatiiv (BPNi likvideerimine) kohustanud riiki toetama suuremat rahalist koormust ja kujutanud endast ohtu riigi rahandussüsteemi stabiilsusele. |
| --- | --- |

(66)

Samuti leiavad Portugali ametiasutused, et BICile kui BPNi ostjale ei ole antud riigiabi. Portugali ametiasutused väidavad, et müügiprotsess oli läbipaistev, objektiivne ja mittediskrimineeriv. BICi ettepanek oli majanduslikus mõttes üldiselt parim ja seetõttu tuleks käsitada seda turuhinda kajastavana. 9. detsembril 2011 sõlmitud raamleping kajastas suures osas BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses esitatud tingimusi. Lisaks leiavad Portugali ametiasutused, et vaatamata negatiivsele müügihinnale oleks müümise ainus alternatiiv (BPNi likvideerimine) kohustanud riiki toetama suuremat rahalist koormust ja kujutanud endast ohtu riigi rahandussüsteemi stabiilsusele.

| (67) | Samas möönab Portugal, et mõned BPNi toetuseks võetud meetmed kujutavad endast riigiabi. Nendeks on riigi tagatis BPNi emiteeritud kommertsväärtpaberitele, valitud varade üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele 2010. aastal, müügi eesmärgil BPNi rekapitaliseerimine 15. veebruaril 2012 ja mõningad meetmed, mida võeti seoses kavandatava müügiga BICile (näiteks riigi tagatis kommertsväärtpaberite programmile, mis pärast müügitehingut säilib). |
| --- | --- |

(67)

Samas möönab Portugal, et mõned BPNi toetuseks võetud meetmed kujutavad endast riigiabi. Nendeks on riigi tagatis BPNi emiteeritud kommertsväärtpaberitele, valitud varade üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele 2010. aastal, müügi eesmärgil BPNi rekapitaliseerimine 15. veebruaril 2012 ja mõningad meetmed, mida võeti seoses kavandatava müügiga BICile (näiteks riigi tagatis kommertsväärtpaberite programmile, mis pärast müügitehingut säilib).

| (68) | Lisaks väidab Portugal, et kõik meetmed, mis on käsitatavad riigiabina, on ELi õigusega kooskõlas, kuna need olid suunatud Portugali majanduses tõsise häire kõrvaldamisele vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

(68)

Lisaks väidab Portugal, et kõik meetmed, mis on käsitatavad riigiabina, on ELi õigusega kooskõlas, kuna need olid suunatud Portugali majanduses tõsise häire kõrvaldamisele vastavalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktile b.

| (69) | Portugali väitel võimaldab 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava BPNil taastada pikaajalise elujõulisuse, ilma et ta vajaks edasist abi. Esiteks, riik on BPNi ümber korraldanud, eraldades selleks BPNi varad ja andes mõningad varad üle eriotstarbelistele äriühingutele, vähendades BPNi kohalolekut turul enam kui 50 % võrra ja peatades tegevused, mis ei ole jaepanga põhitegevused, ning mitmesuguste riskide ohjamise meetmete ja mõistliku tegevuspoliitika kaudu. Teiseks, kui BPN ühendatakse BICiga, siis peaks ühendatud äriühing BICi prognooside kohaselt ümberkorraldamiskava alusel jõudma positiivsete tulemusteni [...] aastaks nii põhistsenaariumi kui ka ebasoodsama stsenaariumi järgi. Kolmandaks, negatiivne müügihind on vastuvõetav, sest likvideerimine on riigi jaoks kulukam ja kujutaks endast ohtu finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(69)

Portugali väitel võimaldab 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava BPNil taastada pikaajalise elujõulisuse, ilma et ta vajaks edasist abi. Esiteks, riik on BPNi ümber korraldanud, eraldades selleks BPNi varad ja andes mõningad varad üle eriotstarbelistele äriühingutele, vähendades BPNi kohalolekut turul enam kui 50 % võrra ja peatades tegevused, mis ei ole jaepanga põhitegevused, ning mitmesuguste riskide ohjamise meetmete ja mõistliku tegevuspoliitika kaudu. Teiseks, kui BPN ühendatakse BICiga, siis peaks ühendatud äriühing BICi prognooside kohaselt ümberkorraldamiskava alusel jõudma positiivsete tulemusteni [...] aastaks nii põhistsenaariumi kui ka ebasoodsama stsenaariumi järgi. Kolmandaks, negatiivne müügihind on vastuvõetav, sest likvideerimine on riigi jaoks kulukam ja kujutaks endast ohtu finantsstabiilsusele.

| (70) | Portugal on seisukohal, et võetud meetmed on minimaalselt vajalikud Portugali finantssektori stabiilsuse tagamiseks ja BPNi elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(70)

Portugal on seisukohal, et võetud meetmed on minimaalselt vajalikud Portugali finantssektori stabiilsuse tagamiseks ja BPNi elujõulisuse taastamiseks.

| (71) | Lisaks väidab Portugal, et müük oli kulukama likvideerimise kõrval ainus alternatiiv. Teised võimalused (ühendamine CGDga või eraldiseisva pangana ümberkorraldamine) ei võimalda teenida piisavalt vahendeid (nüüdisväärtuses), et korvata alginvesteeringut, mis sel juhul tuleks teha. Portugali hinnangul on BICile müümise maksumus ligikaudu [...]–[...] miljonit eurot (arvestamata mõningate ettenägematute tulevikusündmuste mõju, mis Portugali arvates ei realiseeru), mis on väiksem kui likvideerimise maksumus eri stsenaariumide kohaselt. |
| --- | --- |

(71)

Lisaks väidab Portugal, et müük oli kulukama likvideerimise kõrval ainus alternatiiv. Teised võimalused (ühendamine CGDga või eraldiseisva pangana ümberkorraldamine) ei võimalda teenida piisavalt vahendeid (nüüdisväärtuses), et korvata alginvesteeringut, mis sel juhul tuleks teha. Portugali hinnangul on BICile müümise maksumus ligikaudu [...]–[...] miljonit eurot (arvestamata mõningate ettenägematute tulevikusündmuste mõju, mis Portugali arvates ei realiseeru), mis on väiksem kui likvideerimise maksumus eri stsenaariumide kohaselt.

| (72) | Samuti leiab Portugal, et pärast riigistamist BPNi poolt emiteeritud kommertsväärtpaberite tagamise kaudu võimaldatud likviidsus oli vajalik, tagamaks panga tegevuse jätkumine ümberkorraldamise ajal. |
| --- | --- |

(72)

Samuti leiab Portugal, et pärast riigistamist BPNi poolt emiteeritud kommertsväärtpaberite tagamise kaudu võimaldatud likviidsus oli vajalik, tagamaks panga tegevuse jätkumine ümberkorraldamise ajal.

| (73) | Seoses eriotstarbelistele äriühingutele üleantud varade väljavalimisega leiab Portugal, et seda tehti objektiivsete kriteeriumide alusel eesmärgiga edendada BPNi pikaajalist elujõulisust ja suurendada võimalike ostjate huvi taaserastamise vastu. Portugal väidab ka, et varade edasine üleandmine seoses BPNi müümisega BICile on piisav BPNi edaspidise elujõulisuse tagamiseks ja piirdub müügitehingu võimaldamiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(73)

Seoses eriotstarbelistele äriühingutele üleantud varade väljavalimisega leiab Portugal, et seda tehti objektiivsete kriteeriumide alusel eesmärgiga edendada BPNi pikaajalist elujõulisust ja suurendada võimalike ostjate huvi taaserastamise vastu. Portugal väidab ka, et varade edasine üleandmine seoses BPNi müümisega BICile on piisav BPNi edaspidise elujõulisuse tagamiseks ja piirdub müügitehingu võimaldamiseks minimaalselt vajalikuga.

| (74) | Portugal väidab, et BPNi kapitali suurendati 15. veebruaril 2012 eesmärgiga tagada, et BPNil ei tekiks 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavaga hõlmatud perioodil kapitali puudujääki. Kavas esimese taseme omavahendite suhtarvu kohta esitatud prognooside kohaselt väheneb see suhtarv 2016. aastal põhistsenaariumi järgi [10–15] %-le ja ebasoodsama stsenaariumi järgi [8–12] %-le, samas kui 2012. aasta lõpust kehtima hakkav kohustuslik miinimum on 10 %. Lisaks märgib Portugal, et BICi poolt avatud ja läbipaistvas miinimumhinnata müügiprotsessis välja pakutud müügitingimused on minimaalselt vajalikud tingimused BPNi edaspidise elujõulisuse tagamiseks, sest likvideerimine oleks riigi jaoks kulukam ja võiks ohustada finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(74)

Portugal väidab, et BPNi kapitali suurendati 15. veebruaril 2012 eesmärgiga tagada, et BPNil ei tekiks 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavaga hõlmatud perioodil kapitali puudujääki. Kavas esimese taseme omavahendite suhtarvu kohta esitatud prognooside kohaselt väheneb see suhtarv 2016. aastal põhistsenaariumi järgi [10–15] %-le ja ebasoodsama stsenaariumi järgi [8–12] %-le, samas kui 2012. aasta lõpust kehtima hakkav kohustuslik miinimum on 10 %. Lisaks märgib Portugal, et BICi poolt avatud ja läbipaistvas miinimumhinnata müügiprotsessis välja pakutud müügitingimused on minimaalselt vajalikud tingimused BPNi edaspidise elujõulisuse tagamiseks, sest likvideerimine oleks riigi jaoks kulukam ja võiks ohustada finantsstabiilsust.

| (75) | Samuti väidab Portugal, et BPNi endised aktsionärid ja BPN ise on jaganud või kavatsevad küllaldasel määral jagada ümberkorraldamisega seotud kulusid, mis tagab koormuse piisava jagunemise. BPNi eelmised aktsionärid ei saanud riigistamisel mingit hüvitist ja on kaotanud kogu kapitali, mille nad panka investeerisid. |
| --- | --- |

(75)

Samuti väidab Portugal, et BPNi endised aktsionärid ja BPN ise on jaganud või kavatsevad küllaldasel määral jagada ümberkorraldamisega seotud kulusid, mis tagab koormuse piisava jagunemise. BPNi eelmised aktsionärid ei saanud riigistamisel mingit hüvitist ja on kaotanud kogu kapitali, mille nad panka investeerisid.

| (76) | Siiski leiab Portugal, et ei ole asjakohane taotleda nende klientide osalemist kulude jagamisel, kes andsid BPNile allutatud laenu, arvestades nimetatud võlainstrumentide müügi konkreetseid asjaolusid [...]. Mõnel juhul ei võimalda toodete tehnilised tingimused BPNil keelduda maksmast klientidele intressi, et kapitali eest tasuda. |
| --- | --- |

(76)

Siiski leiab Portugal, et ei ole asjakohane taotleda nende klientide osalemist kulude jagamisel, kes andsid BPNile allutatud laenu, arvestades nimetatud võlainstrumentide müügi konkreetseid asjaolusid [...]. Mõnel juhul ei võimalda toodete tehnilised tingimused BPNil keelduda maksmast klientidele intressi, et kapitali eest tasuda.

| (77) | Portugali väitel on ka BPNi panus ümberkorraldamisse märkimisväärne, sest BPNi juhtkond vahetati pärast riigistamist välja, tema tegevus- ja riskijuhtimispõhimõtteid on oluliselt muudetud ning tema tegevus väheneb enam kui 50 % võrra. |
| --- | --- |

(77)

Portugali väitel on ka BPNi panus ümberkorraldamisse märkimisväärne, sest BPNi juhtkond vahetati pärast riigistamist välja, tema tegevus- ja riskijuhtimispõhimõtteid on oluliselt muudetud ning tema tegevus väheneb enam kui 50 % võrra.

| (78) | Portugal möönab, et varad anti eriotstarbelistele äriühingutele üle bilansilise väärtuse alusel, mis ületas nende varade tegelikku majanduslikku väärtust, ja ilma, et riik oleks mingit tasu saanud. Samas leiab Portugal, et BPNi panus on tagatud nullhinnaga riigistamise kaudu, millele järgnesid põhjalikud ümberkorraldused. Portugal väidab, et BPNi võimalik eelis, mis võib tuleneda varade eraldamisest ja eriotstarbelistele äriühingutele üleandmisest, korvataks osaliselt panga taaserastamise hinnaga, mis oli kõrgeim võimalik hind. Lisaks leiab Portugal, et riigi tagatise eest saadakse asjakohast tasu. Kuigi see tasu on väiksem (0,2 % aastas) kui riigi tagatisteks vajalik summa (38), saaks riik kasu võimalikust lisatulust, mida BPN saab (või kuludest, mis ei realiseeru) ümberkorraldamise ajal, sest riigile kuuluvad praegu kõik BPNi aktsiad. |
| --- | --- |

(78)

Portugal möönab, et varad anti eriotstarbelistele äriühingutele üle bilansilise väärtuse alusel, mis ületas nende varade tegelikku majanduslikku väärtust, ja ilma, et riik oleks mingit tasu saanud. Samas leiab Portugal, et BPNi panus on tagatud nullhinnaga riigistamise kaudu, millele järgnesid põhjalikud ümberkorraldused. Portugal väidab, et BPNi võimalik eelis, mis võib tuleneda varade eraldamisest ja eriotstarbelistele äriühingutele üleandmisest, korvataks osaliselt panga taaserastamise hinnaga, mis oli kõrgeim võimalik hind. Lisaks leiab Portugal, et riigi tagatise eest saadakse asjakohast tasu. Kuigi see tasu on väiksem (0,2 % aastas) kui riigi tagatisteks vajalik summa (38), saaks riik kasu võimalikust lisatulust, mida BPN saab (või kuludest, mis ei realiseeru) ümberkorraldamise ajal, sest riigile kuuluvad praegu kõik BPNi aktsiad.

| (79) | Seoses BPNi kapitali suurendamisega 15. veebruaril 2012 märgib Portugal, et see ei muuda BPNi aktsionäride struktuuri ja et vähemalt osaliselt korvab seda BPNi müük, mis aitab vältida likvideerimise suuremat maksumust. |
| --- | --- |

(79)

Seoses BPNi kapitali suurendamisega 15. veebruaril 2012 märgib Portugal, et see ei muuda BPNi aktsionäride struktuuri ja et vähemalt osaliselt korvab seda BPNi müük, mis aitab vältida likvideerimise suuremat maksumust.

| (80) | Samuti leiab Portugal, et riigi võetud või võetavad meetmeid ei moonuta konkurentsi. Portugal juhib tähelepanu asjaolule, et ühendatud äriühingu turuosa on alla 1 % ([0–1] % turuosa pangandussektoris, 14. turuosa klientidele antavate laenude segmendis ja 15. turuosa hoiuste segmendis). Ka ei avalda need meetmed tõenäoliselt negatiivset mõju välispankade sisenemisele riigi turule, mis ilmneb asjaolust, et BIC ise kuulub Angola finantskontsernile. Portugal leiab samuti, et puudub moraalne oht, sest pank on riigistatud, selle juhtkond on välja vahetatud, selle aktsionärid ei saanud mingit hüvitist ja pank on läbinud põhjalikud ümberkorraldused. |
| --- | --- |

(80)

Samuti leiab Portugal, et riigi võetud või võetavad meetmeid ei moonuta konkurentsi. Portugal juhib tähelepanu asjaolule, et ühendatud äriühingu turuosa on alla 1 % ([0–1] % turuosa pangandussektoris, 14. turuosa klientidele antavate laenude segmendis ja 15. turuosa hoiuste segmendis). Ka ei avalda need meetmed tõenäoliselt negatiivset mõju välispankade sisenemisele riigi turule, mis ilmneb asjaolust, et BIC ise kuulub Angola finantskontsernile. Portugal leiab samuti, et puudub moraalne oht, sest pank on riigistatud, selle juhtkond on välja vahetatud, selle aktsionärid ei saanud mingit hüvitist ja pank on läbinud põhjalikud ümberkorraldused.

| (81) | Samuti on Portugal seisukohal, et mitu protsessi käigus võetud meedet on asjakohased ja piisavad konkurentsi võimaliku moonutamise piiramiseks. BPNi turuosa oli enne riigistamist väike (suuruselt üheksas Portugali pank turuosadega [1–5] % ja [1–5] % sõltuvalt turust), pank korraldati ümber, tema kohalolek turul vähenes enam kui 50 % võrra ja panga tegevus suunati taas jaepangandusele. Riigistamisel ei makstud eelmistele aktsionäridele hüvitist ning pärast riigistamist muudeti BPNi äristrateegiat ja riskijuhtimispõhimõtteid. |
| --- | --- |

(81)

Samuti on Portugal seisukohal, et mitu protsessi käigus võetud meedet on asjakohased ja piisavad konkurentsi võimaliku moonutamise piiramiseks. BPNi turuosa oli enne riigistamist väike (suuruselt üheksas Portugali pank turuosadega [1–5] % ja [1–5] % sõltuvalt turust), pank korraldati ümber, tema kohalolek turul vähenes enam kui 50 % võrra ja panga tegevus suunati taas jaepangandusele. Riigistamisel ei makstud eelmistele aktsionäridele hüvitist ning pärast riigistamist muudeti BPNi äristrateegiat ja riskijuhtimispõhimõtteid.

| (82) | Portugali ametiasutused väidavad ka, et BPNi müügiprotsess oli avatud ja läbipaistev. Lisaks on BICil keelatud maksta dividende kuni 2016. aastani, tagamaks, et BPNile antud rahalist toetust kasutatakse panga pikaajalise elujõulisuse kindlustamiseks. [...] miljonit eurot ületava kasumi jagamise kokkulepe riigi ja BICi vahel võimaldab riigil saada tagasi osa panga ümberkorraldamise kuludest. BICi kohustus mitte viidata oma ärialases suhtluses riigiabile, mida ta on saanud, tagab Portugali ametiasutuste sõnul selle, et abi ei kasutata konkurentide kahjuks. Muud võimalikud kohustused, mida nähakse ette komisjoni suunistes panga ümberkorraldamise kohta (näiteks turu avamist soodustavad meetmed, turuosa piiramine või täiendavate varade ja tegevuste üleandmine) ei ole BPNi ümberkorraldamisel asjakohased. |
| --- | --- |

(82)

Portugali ametiasutused väidavad ka, et BPNi müügiprotsess oli avatud ja läbipaistev. Lisaks on BICil keelatud maksta dividende kuni 2016. aastani, tagamaks, et BPNile antud rahalist toetust kasutatakse panga pikaajalise elujõulisuse kindlustamiseks. [...] miljonit eurot ületava kasumi jagamise kokkulepe riigi ja BICi vahel võimaldab riigil saada tagasi osa panga ümberkorraldamise kuludest. BICi kohustus mitte viidata oma ärialases suhtluses riigiabile, mida ta on saanud, tagab Portugali ametiasutuste sõnul selle, et abi ei kasutata konkurentide kahjuks. Muud võimalikud kohustused, mida nähakse ette komisjoni suunistes panga ümberkorraldamise kohta (näiteks turu avamist soodustavad meetmed, turuosa piiramine või täiendavate varade ja tegevuste üleandmine) ei ole BPNi ümberkorraldamisel asjakohased.

5.2   Portugali riigi võetud kohustused

| (83) | Seoses ümberkorraldamiskava rakendamisega võtavad Portugali ametiasutused alljärgnevad kohustused. |
| --- | --- |

(83)

Seoses ümberkorraldamiskava rakendamisega võtavad Portugali ametiasutused alljärgnevad kohustused.

| (84) | BPNi esimese taseme omavahendite suhtarv ei ületa Banco BICile müümise kuupäeva seisuga [10–18] %. |
| --- | --- |

(84)

BPNi esimese taseme omavahendite suhtarv ei ületa Banco BICile müümise kuupäeva seisuga [10–18] %.

| (85) | Kui Banco BIC või ühendatud äriühing otsustab pärast müügitehingut tagastada laenud riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele, maksab ta riigile tagasi nende laenudega seotud kapitali summas [10–18] % laenude riskiga kaalutud varadest. |
| --- | --- |

(85)

Kui Banco BIC või ühendatud äriühing otsustab pärast müügitehingut tagastada laenud riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele, maksab ta riigile tagasi nende laenudega seotud kapitali summas [10–18] % laenude riskiga kaalutud varadest.

| (86) | Banco BIC ega ühendatud äriühing ei või probleemseid laene anda riigile ega ühelegi riigi kontrolli all olevale üksusele üle pärast [> 2013]. |
| --- | --- |

(86)

Banco BIC ega ühendatud äriühing ei või probleemseid laene anda riigile ega ühelegi riigi kontrolli all olevale üksusele üle pärast [> 2013].

| (87) | Banco BIC või ühendatud äriühing annab probleemsed laenud riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele üle põhjenduses 85 esitatud tingimustel alles pärast seda, kui on täielikult ammendanud eraldised, mis on BPNi bilansis olemas müügikuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

(87)

Banco BIC või ühendatud äriühing annab probleemsed laenud riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele üle põhjenduses 85 esitatud tingimustel alles pärast seda, kui on täielikult ammendanud eraldised, mis on BPNi bilansis olemas müügikuupäeva seisuga.

| (88) | Olemasolevat krediidiliini summas [150–500] miljonit eurot, mis on sätestatud raamlepingus seoses BPNi kommertsväärtpaberite programmiga ja mis on riigi poolt tagatud, ei pikendata kauemaks kui [...] aastaks pärast müügikuupäeva. |
| --- | --- |

(88)

Olemasolevat krediidiliini summas [150–500] miljonit eurot, mis on sätestatud raamlepingus seoses BPNi kommertsväärtpaberite programmiga ja mis on riigi poolt tagatud, ei pikendata kauemaks kui [...] aastaks pärast müügikuupäeva.

| (89) | Tasu [200–400] miljoni euro suuruse likviidsusliini eest, mille Banco BICile või ühendatud äriühingule võimaldab CGD, on vähemalt Euribor + [...] baaspunkti. |
| --- | --- |

(89)

Tasu [200–400] miljoni euro suuruse likviidsusliini eest, mille Banco BICile või ühendatud äriühingule võimaldab CGD, on vähemalt Euribor + [...] baaspunkti.

| (90) | Kuni 31. detsembrini 2016 taotleb Portugal komisjoni eelneva heakskiidu kõikidele krediidiliinidele või tagatistele, mida CGD või riik võimaldab Banco BICile või ühendatud äriühingule pärast müügitehingut. |
| --- | --- |

(90)

Kuni 31. detsembrini 2016 taotleb Portugal komisjoni eelneva heakskiidu kõikidele krediidiliinidele või tagatistele, mida CGD või riik võimaldab Banco BICile või ühendatud äriühingule pärast müügitehingut.

| (91) | Banco BIC ja ühendatud äriühing võivad kuni 31. detsembrini 2016 äriühingutes osalusi omandada ainult tingimusel, et Banco BICi ja ühendatud äriühingu poolt kõigi omandatud osaluste eest makstav kumulatiivne ostuhind eelarveaastal on alla [...] miljoni euro. Omandatud osaluste eest makstava kumulatiivse ostuhinna arvutamisel ei võeta arvesse omandamisega seotud võla eeldust ega võla võõrandamist. |
| --- | --- |

(91)

Banco BIC ja ühendatud äriühing võivad kuni 31. detsembrini 2016 äriühingutes osalusi omandada ainult tingimusel, et Banco BICi ja ühendatud äriühingu poolt kõigi omandatud osaluste eest makstav kumulatiivne ostuhind eelarveaastal on alla [...] miljoni euro. Omandatud osaluste eest makstava kumulatiivse ostuhinna arvutamisel ei võeta arvesse omandamisega seotud võla eeldust ega võla võõrandamist.

| (92) | Banco BIC, ühendatud äriühing ega Portugal ei kasuta kuni 31. detsembrini 2016 mingeid ostuoptsioonidega seotud õigusi seoses allutatud laenudega, mille BPN on emiteerinud enne müügikuupäeva. |
| --- | --- |

(92)

Banco BIC, ühendatud äriühing ega Portugal ei kasuta kuni 31. detsembrini 2016 mingeid ostuoptsioonidega seotud õigusi seoses allutatud laenudega, mille BPN on emiteerinud enne müügikuupäeva.

| (93) | Banco BIC ega ühendatud äriühing ei viita riigiabi kasutamisele turunduskampaaniates ega investoritele suunatud teadetes. |
| --- | --- |

(93)

Banco BIC ega ühendatud äriühing ei viita riigiabi kasutamisele turunduskampaaniates ega investoritele suunatud teadetes.

6.   Hindamine

6.1   Abi olemasolu

| (94) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellest järeldub, et riigi meedet saab pidada riigiabiks, kui see vastab järgmisele neljale (kumulatiivsele) kriteeriumile:






  — | riigi ressursid; |
| --- | --- | --- |

(94)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellest järeldub, et riigi meedet saab pidada riigiabiks, kui see vastab järgmisele neljale (kumulatiivsele) kriteeriumile:

—

riigi ressursid;

| — | valikuline eelis; |
| --- | --- |

—

valikuline eelis;

| — | konkurentsi kahjustamine; ja |
| --- | --- |

—

konkurentsi kahjustamine; ja

| — | mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

—

mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

6.1.1.   BPNi ja müügijärgset majandustegevust toetavad meetmed

6.1.1.1   Enne riigistamist võetud meetmed

| (95) | Portugal väidab, et BPNi toetuseks enne riigistamist võetud meetmed ei ole riigiabi. Nendeks meetmeteks on erakorraline likviidsusabi ja CGD poolt enne BPNi riigistamist 2008. oktoobris ja novembris antud neli laenu. |
| --- | --- |

(95)

Portugal väidab, et BPNi toetuseks enne riigistamist võetud meetmed ei ole riigiabi. Nendeks meetmeteks on erakorraline likviidsusabi ja CGD poolt enne BPNi riigistamist 2008. oktoobris ja novembris antud neli laenu.

| (96) | Seoses erakorralise likviidsusabiga viitasid Portugali ametiasutused oma märkustes 24. oktoobri 2011. aasta otsuse kohta, et BPNile enne riigistamist erakorralise likviidsustoetuse andmise otsustas BdP sõltumatult, abi anti väga kõrge intressimääraga ja BPNi tagatiste, mitte riigi tagatise vastu. |
| --- | --- |

(96)

Seoses erakorralise likviidsusabiga viitasid Portugali ametiasutused oma märkustes 24. oktoobri 2011. aasta otsuse kohta, et BPNile enne riigistamist erakorralise likviidsustoetuse andmise otsustas BdP sõltumatult, abi anti väga kõrge intressimääraga ja BPNi tagatiste, mitte riigi tagatise vastu.

| (97) | Erakorralise likviidsusabi andmise ajaks (17. ja 27. oktoobril 2008) ei olnud tehtud otsust BPNi maksevõime ja riigistamise kohta (need otsused tehti alles 2008. aasta novembri alguses). Erakorralise likviidsusabi näol ei olnud tegemist osaga suuremast abipaketist, vaid pigem likviidsuse pakkumisega BdP tavapärase tegevuse käigus. |
| --- | --- |

(97)

Erakorralise likviidsusabi andmise ajaks (17. ja 27. oktoobril 2008) ei olnud tehtud otsust BPNi maksevõime ja riigistamise kohta (need otsused tehti alles 2008. aasta novembri alguses). Erakorralise likviidsusabi näol ei olnud tegemist osaga suuremast abipaketist, vaid pigem likviidsuse pakkumisega BdP tavapärase tegevuse käigus.

| (98) | Seetõttu järeldab komisjon, et vastavalt pangandusteatisele (39) ei olnud BdP poolt BPNile erakorralise likviidsusabi andmise näol tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(98)

Seetõttu järeldab komisjon, et vastavalt pangandusteatisele (39) ei olnud BdP poolt BPNile erakorralise likviidsusabi andmise näol tegemist riigiabiga.

| (99) | Seoses CGD antud laenudega märgib komisjon, et enne BPNi riigistamist sai pank CGD-lt laene kogusummas 315 miljonit eurot, mitte 235 miljonit eurot (40). |
| --- | --- |

(99)

Seoses CGD antud laenudega märgib komisjon, et enne BPNi riigistamist sai pank CGD-lt laene kogusummas 315 miljonit eurot, mitte 235 miljonit eurot (40).

| (100) | Komisjon märgib, et CGD kuulub täielikult riigile, kes määrab CGD juhatuse liikmed. Et teha kindlaks, kas laenud on omistatavad riigile, tuleb hinnata laenude andmise konkreetseid asjaolusid, saamaks teada, kas CGD tegutses põhjustel, mis lahknevad tavapärastest äritingimustest. Seetõttu on järgmised kaalutlused asjakohased. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon märgib, et CGD kuulub täielikult riigile, kes määrab CGD juhatuse liikmed. Et teha kindlaks, kas laenud on omistatavad riigile, tuleb hinnata laenude andmise konkreetseid asjaolusid, saamaks teada, kas CGD tegutses põhjustel, mis lahknevad tavapärastest äritingimustest. Seetõttu on järgmised kaalutlused asjakohased.

| (101) | Esiteks olid BPNi raskused juba üldteada ajal, mil anti esimesed kolm laenu, s.t 2008. aasta oktoobris. Portugali ametiasutuste sõnul oli BPNil likviidsusprobleeme alates 2008. aasta suvest; sellele viitasid märkimisväärsed muudatused BPNi tippjuhtkonnas (muudeti alates 2008. aasta algusest kahel korral), BPNi auditid, mille BdP viis läbi juunis, ja asjaolu, et 18. juulil 2008 langetas Moody’s BPNi reitingu tasemelt Baa1 tasemele Baa3. Teine, kolmas ja neljas laen anti pärast 22. oktoobrit 2008, mis oli kuupäev, mil BPNi likviidsuspositsioon oli Portugali esitatud teabe kohaselt sügavalt negatiivne. Iga tavapärastel äritingimustel tegutsev laenuandja oleks enne täiendava laenu andmist nõudnud BPNilt tema likviidsuspositsiooni ja tagasimaksevõime mõistmiseks vajalikku teavet ning oleks seega viinud end kurssi BPNi ebakindla finantsseisundiga. |
| --- | --- |

(101)

Esiteks olid BPNi raskused juba üldteada ajal, mil anti esimesed kolm laenu, s.t 2008. aasta oktoobris. Portugali ametiasutuste sõnul oli BPNil likviidsusprobleeme alates 2008. aasta suvest; sellele viitasid märkimisväärsed muudatused BPNi tippjuhtkonnas (muudeti alates 2008. aasta algusest kahel korral), BPNi auditid, mille BdP viis läbi juunis, ja asjaolu, et 18. juulil 2008 langetas Moody’s BPNi reitingu tasemelt Baa1 tasemele Baa3. Teine, kolmas ja neljas laen anti pärast 22. oktoobrit 2008, mis oli kuupäev, mil BPNi likviidsuspositsioon oli Portugali esitatud teabe kohaselt sügavalt negatiivne. Iga tavapärastel äritingimustel tegutsev laenuandja oleks enne täiendava laenu andmist nõudnud BPNilt tema likviidsuspositsiooni ja tagasimaksevõime mõistmiseks vajalikku teavet ning oleks seega viinud end kurssi BPNi ebakindla finantsseisundiga.

| (102) | Teiseks olid laenusummad BPNi bilansimahu ja tollaste kohustustega võrreldes väga suured, kujutades endast CGD jaoks märkimisväärset üksikriski seoses raskustes oleva pangaga. |
| --- | --- |

(102)

Teiseks olid laenusummad BPNi bilansimahu ja tollaste kohustustega võrreldes väga suured, kujutades endast CGD jaoks märkimisväärset üksikriski seoses raskustes oleva pangaga.

| (103) | Kolmandaks anti laenud 2008. aasta oktoobris ja novembris, varsti pärast Lehman Brothersi kokkuvarisemist ja ajal, mil pankadevahelisel turul laenamine oli suuresti muutunud võimatuks isegi kõige tugevamate rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide jaoks, suurte likviidsusprobleemidega pankadest rääkimata. |
| --- | --- |

(103)

Kolmandaks anti laenud 2008. aasta oktoobris ja novembris, varsti pärast Lehman Brothersi kokkuvarisemist ja ajal, mil pankadevahelisel turul laenamine oli suuresti muutunud võimatuks isegi kõige tugevamate rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide jaoks, suurte likviidsusprobleemidega pankadest rääkimata.

| (104) | Neljandaks märgib komisjon seoses neljanda laenuga, et CGD juhtis BPNi riigi huve silmas pidades riigistamisseaduse artikli 2 lõike 7 alusel ning lisaks sellele sai CGD riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt ka riigi tagatise kogu krediidile ja likviidsusele, mida ta BPNile seoses riigistamisega või „riigi asemel” võib pakkuda. |
| --- | --- |

(104)

Neljandaks märgib komisjon seoses neljanda laenuga, et CGD juhtis BPNi riigi huve silmas pidades riigistamisseaduse artikli 2 lõike 7 alusel ning lisaks sellele sai CGD riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt ka riigi tagatise kogu krediidile ja likviidsusele, mida ta BPNile seoses riigistamisega või „riigi asemel” võib pakkuda.

| (105) | Arvestades üldist finants- ja majanduslikku olukorda, eriti aga BPNi raskusi, mis olid üldteada, on väga ebatõenäoline, et mõni muu institutsioon oleks BPNile pakkunud kõnealust likviidsust, mis selgitab, miks Portugali ametiasutused pidasid CGD likviidsusabi meetmeid laadilt erakorralisteks (vt põhjendus 25 eespool). |
| --- | --- |

(105)

Arvestades üldist finants- ja majanduslikku olukorda, eriti aga BPNi raskusi, mis olid üldteada, on väga ebatõenäoline, et mõni muu institutsioon oleks BPNile pakkunud kõnealust likviidsust, mis selgitab, miks Portugali ametiasutused pidasid CGD likviidsusabi meetmeid laadilt erakorralisteks (vt põhjendus 25 eespool).

| (106) | Kõigi nende kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et CGD otsus anda BPNile asjaomased laenud enne BPNi riigistamist ei olnud tehtud tavapärastel äritingimustel. Seda otsust tuleb pidada otseselt riigile omistatavaks. Seega on laenude näol tegemist riigi ressurssidega. |
| --- | --- |

(106)

Kõigi nende kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et CGD otsus anda BPNile asjaomased laenud enne BPNi riigistamist ei olnud tehtud tavapärastel äritingimustel. Seda otsust tuleb pidada otseselt riigile omistatavaks. Seega on laenude näol tegemist riigi ressurssidega.

| (107) | Kuna laenud võimaldasid BPNil saada likviidsust, mida ta vastasel juhul turult ei oleks suutnud hankida, tagasid need BPNile likviidsuse, mida ta vajas tegevuse jätkamiseks ning muu hulgas laenude ja hoiuste nimel konkureerimiseks pangandusturgudel, kus ta tegutses. |
| --- | --- |

(107)

Kuna laenud võimaldasid BPNil saada likviidsust, mida ta vastasel juhul turult ei oleks suutnud hankida, tagasid need BPNile likviidsuse, mida ta vajas tegevuse jätkamiseks ning muu hulgas laenude ja hoiuste nimel konkureerimiseks pangandusturgudel, kus ta tegutses.

| (108) | Seetõttu leiab komisjon, et BPN sai majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(108)

Seetõttu leiab komisjon, et BPN sai majandusliku eelise.

| (109) | Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud vaid BPNile. |
| --- | --- |

(109)

Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud vaid BPNile.

| (110) | Vaatamata Portugali märkusele, et BPN oli enne riigistamist Portugali pangandussektoris alles üheksandal kohal, kahjustasid (või ähvardasid kahjustada) CGD antud laenud konkurentsi seeläbi, et asetasid BPNi konkureerivate pankadega võrreldes soodsasse olukorda, võimaldades tal saada likviidsust, mida ta vastasel juhul turult ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(110)

Vaatamata Portugali märkusele, et BPN oli enne riigistamist Portugali pangandussektoris alles üheksandal kohal, kahjustasid (või ähvardasid kahjustada) CGD antud laenud konkurentsi seeläbi, et asetasid BPNi konkureerivate pankadega võrreldes soodsasse olukorda, võimaldades tal saada likviidsust, mida ta vastasel juhul turult ei oleks saanud.

| (111) | Arvestades, et BPN oli laenude saamise ajal tegev riigisisesel, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas näiteks oma Prantsuse tütarettevõtja kaudu, ähvardasid kõnealused meetmed mõjutada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(111)

Arvestades, et BPN oli laenude saamise ajal tegev riigisisesel, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas näiteks oma Prantsuse tütarettevõtja kaudu, ähvardasid kõnealused meetmed mõjutada ka liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (112) | Seetõttu leiab komisjon, et neli laenu kogusummas 315 miljonit eurot, mille CGD andis BPNile 2008. aasta oktoobris ja novembris, on riigiabi. |
| --- | --- |

(112)

Seetõttu leiab komisjon, et neli laenu kogusummas 315 miljonit eurot, mille CGD andis BPNile 2008. aasta oktoobris ja novembris, on riigiabi.

6.1.1.2.   Pärast riigistamist võetud meetmed, mis ei ole konkreetselt seotud BICile müümisega

| (113) | Komisjon märkis juba oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses, et riigistamise näol ei ole tegemist BPNi aktsionäridele kasuliku riigiabiga. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon märkis juba oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses, et riigistamise näol ei ole tegemist BPNi aktsionäridele kasuliku riigiabiga.

| (114) | Pärast BPNi riigistamist võeti järgmised meetmed, mis ei olnud otseselt seotud BICile müümisega:






  a) | riigi tagatis BPNi emiteeritud ja CGD rahastatud kohustustele, sealhulgas CGD märgitud kommertsväärtpaberite emissioonile ja CGD antud rahaturu laenuvõimaluste kasutamisele; |
| --- | --- | --- |

(114)

Pärast BPNi riigistamist võeti järgmised meetmed, mis ei olnud otseselt seotud BICile müümisega:

a)

riigi tagatis BPNi emiteeritud ja CGD rahastatud kohustustele, sealhulgas CGD märgitud kommertsväärtpaberite emissioonile ja CGD antud rahaturu laenuvõimaluste kasutamisele;

| b) | varade ja kohustuste üleandmine kolmele riigi omandis olevale eriotstarbelisele äriühingule. |
| --- | --- |

b)

varade ja kohustuste üleandmine kolmele riigi omandis olevale eriotstarbelisele äriühingule.

| (115) | BPNi (ja eriotstarbeliste äriühingute) emiteeritud ning CGD märgitud kommertsväärtpaberitele antud riigi tagatist, mis anti BPNile pärast riigistamist, rahastas otseselt liikmesriik. Lisaks tuli riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt kõigile krediidi- või likviidsusliinidele, mida CGD võimaldab BPNile (ja eriotstarbelistele äriühingutele) seoses riigistamisega, anda Portugali riigi tagatis. Seega on vaieldamatu, et kogu rahastamine, mida CGD võimaldas BPNile (või eriotstarbelistele äriühingutele) pärast riigistamist, hõlmab riigi ressursse. |
| --- | --- |

(115)

BPNi (ja eriotstarbeliste äriühingute) emiteeritud ning CGD märgitud kommertsväärtpaberitele antud riigi tagatist, mis anti BPNile pärast riigistamist, rahastas otseselt liikmesriik. Lisaks tuli riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt kõigile krediidi- või likviidsusliinidele, mida CGD võimaldab BPNile (ja eriotstarbelistele äriühingutele) seoses riigistamisega, anda Portugali riigi tagatis. Seega on vaieldamatu, et kogu rahastamine, mida CGD võimaldas BPNile (või eriotstarbelistele äriühingutele) pärast riigistamist, hõlmab riigi ressursse.

| (116) | Lisaks sellele tuleks rõhutada, et pärast riigistamist rahastas BPNi või eriotstarbelisi äriühinguid ainult CGD ja et tema kohustus suurenes aja jooksul, sest saabusid muude kohustuste tähtajad, mida algsed laenuandjad ei pikendanud või mida ei asendatud laenudega teistelt institutsioonidelt. BPNi alternatiivsete rahastamisallikate puudumine ei ole üllatav, arvestades, et tema majanduslikud raskused ja ebakindel tulevik olid avalikult teada. |
| --- | --- |

(116)

Lisaks sellele tuleks rõhutada, et pärast riigistamist rahastas BPNi või eriotstarbelisi äriühinguid ainult CGD ja et tema kohustus suurenes aja jooksul, sest saabusid muude kohustuste tähtajad, mida algsed laenuandjad ei pikendanud või mida ei asendatud laenudega teistelt institutsioonidelt. BPNi alternatiivsete rahastamisallikate puudumine ei ole üllatav, arvestades, et tema majanduslikud raskused ja ebakindel tulevik olid avalikult teada.

| (117) | Riigi tagatised võimaldasid BPNil saada rahalist toetust olukorras, kus tema jaoks alternatiivid turul puudusid. |
| --- | --- |

(117)

Riigi tagatised võimaldasid BPNil saada rahalist toetust olukorras, kus tema jaoks alternatiivid turul puudusid.

| (118) | See võimaldas BPNil jätkata tegevust turul, konkureerides ärivõimaluste (mitte üksnes olemasolevate ärivõimaluste säilimise, vaid võib-olla ka uute ärivõimaluste) nimel, ning täita oma kohustusi klientide ja teiste turuosaliste ees. |
| --- | --- |

(118)

See võimaldas BPNil jätkata tegevust turul, konkureerides ärivõimaluste (mitte üksnes olemasolevate ärivõimaluste säilimise, vaid võib-olla ka uute ärivõimaluste) nimel, ning täita oma kohustusi klientide ja teiste turuosaliste ees.

| (119) | Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et riigi tagatised annavad BPNile majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(119)

Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et riigi tagatised annavad BPNile majandusliku eelise.

| (120) | Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele: BPNile. Pärast müügitehingut jätkuva likviidsusliini osas on need kasulikud ka ühendatud äriühingule. |
| --- | --- |

(120)

Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele: BPNile. Pärast müügitehingut jätkuva likviidsusliini osas on need kasulikud ka ühendatud äriühingule.

| (121) | Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(121)

Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (122) | BPNile antud riigi tagatised võimaldasid BPNil saada suurel hulgal rahalisi vahendeid, mis ei olnud BPNile turul kättesaadavad, ja andsid BPNile valikulise eelise. Need võimaldasid BPNil jääda turule ja jätkata tegutsemist, ilma et tema varasem olukord oleks seda mõjutanud. Nende näol on tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(122)

BPNile antud riigi tagatised võimaldasid BPNil saada suurel hulgal rahalisi vahendeid, mis ei olnud BPNile turul kättesaadavad, ja andsid BPNile valikulise eelise. Need võimaldasid BPNil jääda turule ja jätkata tegutsemist, ilma et tema varasem olukord oleks seda mõjutanud. Nende näol on tegemist riigiabiga.

| (123) | Teatavate varade eemaldamine BPNist ja täielikult liikmesriigi omandis olevatele eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine tähendab seda, et liikmesriik kannab nende eest kogu rahalist vastutust ja võtab enda kanda kõik eriotstarbeliste äriühingute varadega seotud riskid, kusjuures vähemalt osa varadest ei pruugi olla sissenõutavad. Seega hõlmab kõnealune meede riigi ressursse. |
| --- | --- |

(123)

Teatavate varade eemaldamine BPNist ja täielikult liikmesriigi omandis olevatele eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine tähendab seda, et liikmesriik kannab nende eest kogu rahalist vastutust ja võtab enda kanda kõik eriotstarbeliste äriühingute varadega seotud riskid, kusjuures vähemalt osa varadest ei pruugi olla sissenõutavad. Seega hõlmab kõnealune meede riigi ressursse.

| (124) | Komisjon leiab, et enne müügitehingut vara eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine bilansilises väärtuses 3,9 miljardit eurot (kusjuures väärtuse languseks hinnati 1,8 miljardit eurot) andis BPNile eelise, kuna puudus eelnev avalikustamine, vara ei hinnatud turuhinna alusel ja riik ei saanud üleandmisega seoses tasu. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon leiab, et enne müügitehingut vara eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine bilansilises väärtuses 3,9 miljardit eurot (kusjuures väärtuse languseks hinnati 1,8 miljardit eurot) andis BPNile eelise, kuna puudus eelnev avalikustamine, vara ei hinnatud turuhinna alusel ja riik ei saanud üleandmisega seoses tasu.

| (125) | Komisjon leiab, et varade üleandmine turuväärtuse asemel bilansilise väärtuse alusel annab BPNile konkurentidega võrreldes majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon leiab, et varade üleandmine turuväärtuse asemel bilansilise väärtuse alusel annab BPNile konkurentidega võrreldes majandusliku eelise.

| (126) | Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele: BPNile. |
| --- | --- |

(126)

Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele: BPNile.

| (127) | Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(127)

Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.1.1.3.   Pärast riigistamist võetud meetmed, mis on seotud BICile müümisega

| (128) | Lisaks BPNi toetuseks pärast riigistamist võetud meetmetele, mis ei olnud seotud BPNi müümisega BICile, võeti müügitehinguga seoses täiendavaid meetmeid. Need hõlmavad






  a) | BPNi rekapitaliseerimist müümise eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

(128)

Lisaks BPNi toetuseks pärast riigistamist võetud meetmetele, mis ei olnud seotud BPNi müümisega BICile, võeti müügitehinguga seoses täiendavaid meetmeid. Need hõlmavad

a)

BPNi rekapitaliseerimist müümise eesmärgil;

| b) | täiendavate BPNi varade ja kohustuste üleandmist seoses müügiga; |
| --- | --- |

b)

täiendavate BPNi varade ja kohustuste üleandmist seoses müügiga;

| c) | BICi õigust anda probleemsed laenud pärast müügitehingut üle riigile; |
| --- | --- |

c)

BICi õigust anda probleemsed laenud pärast müügitehingut üle riigile;

| d) | kohtuvaidluste riskiga seotud kulude jätmist riigi kanda seoses müügiga; |
| --- | --- |

d)

kohtuvaidluste riskiga seotud kulude jätmist riigi kanda seoses müügiga;

| e) | CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut likviidsusliini võimaldamist ja kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamist summas [150–500] miljonit eurot, mille tagab riik. |
| --- | --- |

e)

CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut likviidsusliini võimaldamist ja kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamist summas [150–500] miljonit eurot, mille tagab riik.

| (129) | BPN rekapitaliseeriti summas 600 miljonit eurot 15. veebruaril 2012. Kõnealune meede viidi ellu otseselt riigi poolt ja riigi ressurssidest, pidades silmas BPNi müümist BICile. |
| --- | --- |

(129)

BPN rekapitaliseeriti summas 600 miljonit eurot 15. veebruaril 2012. Kõnealune meede viidi ellu otseselt riigi poolt ja riigi ressurssidest, pidades silmas BPNi müümist BICile.

| (130) | BPNi 600 miljoni euroga rekapitaliseerimisel 15. veebruaril 2012 peeti silmas eesmärki tagada BPNile müügitehingu ajaks omakapital summas [200–400] miljonit eurot. Viimati nimetatud summa vastas BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuse ajal esimese taseme omavahendite suhtarvule ligikaudu [10–18] %. See ületab märkimisväärselt õigusaktidega ette nähtud miinimumi (2011. aasta lõpu seisuga pidi esimese taseme omavahendite suhtarv olema 9 % ja 2012. aasta lõpu seisuga peab see olema 10 %) (41). |
| --- | --- |

(130)

BPNi 600 miljoni euroga rekapitaliseerimisel 15. veebruaril 2012 peeti silmas eesmärki tagada BPNile müügitehingu ajaks omakapital summas [200–400] miljonit eurot. Viimati nimetatud summa vastas BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuse ajal esimese taseme omavahendite suhtarvule ligikaudu [10–18] %. See ületab märkimisväärselt õigusaktidega ette nähtud miinimumi (2011. aasta lõpu seisuga pidi esimese taseme omavahendite suhtarv olema 9 % ja 2012. aasta lõpu seisuga peab see olema 10 %) (41).

| (131) | Komisjon leiab, et kapitalisüst annab BPNile ja majandustegevusele pärast müügitehingut majandusliku eelise. Eelis tuleneb asjaolust, et BPNil ja edaspidi ka ühendatud äriühingul on pärast rekapitaliseerimist olemas õigusaktide nõuete täitmiseks ja ületamiseks vajalik kapital. See võimaldab BPNil ja edaspidi ka ühendatud äriühingul turgudel tegutseda ja anda uusi laene majandusolukorras, kus nende konkurendid peavad finantsvõimendust vähendama. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon leiab, et kapitalisüst annab BPNile ja majandustegevusele pärast müügitehingut majandusliku eelise. Eelis tuleneb asjaolust, et BPNil ja edaspidi ka ühendatud äriühingul on pärast rekapitaliseerimist olemas õigusaktide nõuete täitmiseks ja ületamiseks vajalik kapital. See võimaldab BPNil ja edaspidi ka ühendatud äriühingul turgudel tegutseda ja anda uusi laene majandusolukorras, kus nende konkurendid peavad finantsvõimendust vähendama.

| (132) | Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele: BPNile ja edaspidi ühendatud äriühingule, kes jätkab majandustegevust pärast müügitehingut. |
| --- | --- |

(132)

Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele: BPNile ja edaspidi ühendatud äriühingule, kes jätkab majandustegevust pärast müügitehingut.

| (133) | Portugal väidab, et BPN jätkas pärast riigistamist oma turuosa vähendamist ja et ühendatud äriühingu turuosa on klientidele antavate laenude, regressiõigusega laenude ja pangandustoodete segmendis alla 1 % ning kõigil muudel asjakohastel turgudel alla 2 %. Sellegipoolest kahjustavad (või ähvardavad kahjustada) need meetmed konkurentsi, kuna asetavad BPNi ja ühendatud äriühingu pärast müüki BICile konkureerivate pankadega võrreldes soodsamasse olukorda. Ühendatud äriühingu kapitali ülejääk kaitseb majandustegevust investeerimisriskide eest, mida konkurendid kannavad. Samuti suurendab see tõenäosust, et kumbki abisaaja saab täiendavat likviidsust, ja võib hõlbustada BPNi ja ühendatud äriühingu edasist laienemist majandusolukorras, kus nende Portugalis tegutsevad konkurendid peavad finantsvõimendust vähendama. |
| --- | --- |

(133)

Portugal väidab, et BPN jätkas pärast riigistamist oma turuosa vähendamist ja et ühendatud äriühingu turuosa on klientidele antavate laenude, regressiõigusega laenude ja pangandustoodete segmendis alla 1 % ning kõigil muudel asjakohastel turgudel alla 2 %. Sellegipoolest kahjustavad (või ähvardavad kahjustada) need meetmed konkurentsi, kuna asetavad BPNi ja ühendatud äriühingu pärast müüki BICile konkureerivate pankadega võrreldes soodsamasse olukorda. Ühendatud äriühingu kapitali ülejääk kaitseb majandustegevust investeerimisriskide eest, mida konkurendid kannavad. Samuti suurendab see tõenäosust, et kumbki abisaaja saab täiendavat likviidsust, ja võib hõlbustada BPNi ja ühendatud äriühingu edasist laienemist majandusolukorras, kus nende Portugalis tegutsevad konkurendid peavad finantsvõimendust vähendama.

| (134) | Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(134)

Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (135) | BPNi rekapitaliseerimine summas 600 miljonit eurot 15. veebruaril 2012 on riigiabi. |
| --- | --- |

(135)

BPNi rekapitaliseerimine summas 600 miljonit eurot 15. veebruaril 2012 on riigiabi.

| (136) | BICile müümisega seoses võetud meetmete hulka kuulub BICi õigus nõuda enne tehingu lõpuleviimist BPNi muude varade ja kohustuste, näiteks krediidiasutustele antud laenude või füüsiliste ja finantsvarade üleandmist. Lisaks kuulub nende meetmete hulka BICi õigus anda üle hoiused, mille hind on [...] baaspunkti üle asjakohase viitemäära, või saada riigilt selliste hoiuste eest vahe ulatuses tasu. |
| --- | --- |

(136)

BICile müümisega seoses võetud meetmete hulka kuulub BICi õigus nõuda enne tehingu lõpuleviimist BPNi muude varade ja kohustuste, näiteks krediidiasutustele antud laenude või füüsiliste ja finantsvarade üleandmist. Lisaks kuulub nende meetmete hulka BICi õigus anda üle hoiused, mille hind on [...] baaspunkti üle asjakohase viitemäära, või saada riigilt selliste hoiuste eest vahe ulatuses tasu.

| (137) | BPNist teatavate BICi valitud laenude ja kohustuste (sealhulgas hoiuste) eemaldamist rahastab otseselt liikmesriik. BPNist eemaldatavad varad ja kohustused antakse bilansilise väärtuse alusel üle täielikult liikmesriigi omandis olevatele eriotstarbelistele äriühingutele või jäävad igal juhul liikmesriigi rahalisele vastutusele. Seega kannaks liikmesriik nende varade ja kohustuste haldamise ja käsutamise rahalist koormust. Lisaks peaks liikmesriik tasuma kohaldatava hoiuseintressi ja [...] baaspunkti üle viitemäära ulatuva hinnakünnise vahe. |
| --- | --- |

(137)

BPNist teatavate BICi valitud laenude ja kohustuste (sealhulgas hoiuste) eemaldamist rahastab otseselt liikmesriik. BPNist eemaldatavad varad ja kohustused antakse bilansilise väärtuse alusel üle täielikult liikmesriigi omandis olevatele eriotstarbelistele äriühingutele või jäävad igal juhul liikmesriigi rahalisele vastutusele. Seega kannaks liikmesriik nende varade ja kohustuste haldamise ja käsutamise rahalist koormust. Lisaks peaks liikmesriik tasuma kohaldatava hoiuseintressi ja [...] baaspunkti üle viitemäära ulatuva hinnakünnise vahe.

| (138) | Komisjon leiab, et täiendavate varade ja kohustuste üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele enne müügitehingut annab BPNile ja ühendatud äriühingule eelise, kuna puudus eelnev avalikustamine, vara ei hinnatud turuhinna alusel ja riik ei saanud üleandmisega seoses tasu. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon leiab, et täiendavate varade ja kohustuste üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele enne müügitehingut annab BPNile ja ühendatud äriühingule eelise, kuna puudus eelnev avalikustamine, vara ei hinnatud turuhinna alusel ja riik ei saanud üleandmisega seoses tasu.

| (139) | Komisjon leiab, et varade üleandmine turuväärtuse asemel bilansilise väärtuse alusel annab BPNile ja ühendatud äriühingule konkurentidega võrreldes majandusliku eelise. BIC võib eemaldatavad varad raamlepingu vastava tingimuse alusel vabalt valida, neid varasid ei hinnataks turuväärtuse alusel ja riik ei saaks nende eest tasu. Vastupidi – kuivõrd see võimalus vähendab BPNi riskiga kaalutud varasid, suureneks panga omavahendite suhtarv ning seeläbi tema võimekus anda uusi laene ja turul tegutseda. Pärast müügitehingut laieneks see eelis ühendatud äriühingule. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon leiab, et varade üleandmine turuväärtuse asemel bilansilise väärtuse alusel annab BPNile ja ühendatud äriühingule konkurentidega võrreldes majandusliku eelise. BIC võib eemaldatavad varad raamlepingu vastava tingimuse alusel vabalt valida, neid varasid ei hinnataks turuväärtuse alusel ja riik ei saaks nende eest tasu. Vastupidi – kuivõrd see võimalus vähendab BPNi riskiga kaalutud varasid, suureneks panga omavahendite suhtarv ning seeläbi tema võimekus anda uusi laene ja turul tegutseda. Pärast müügitehingut laieneks see eelis ühendatud äriühingule.

| (140) | Kohaldatava hoiuseintressi ja [...] baaspunkti üle viitemäära ulatuva hinnakünnise vahe hüvitamine riigi poolt kõrvaldab kulu, mida BPN tavatingimustes peaks kandma, ja annab seega BPNile eelise. |
| --- | --- |

(140)

Kohaldatava hoiuseintressi ja [...] baaspunkti üle viitemäära ulatuva hinnakünnise vahe hüvitamine riigi poolt kõrvaldab kulu, mida BPN tavatingimustes peaks kandma, ja annab seega BPNile eelise.

| (141) | Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele – BPNile – ja müügijärgsele majandustegevusele. |
| --- | --- |

(141)

Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele – BPNile – ja müügijärgsele majandustegevusele.

| (142) | Meetmed kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi, sest asetavad BPNi ja ühendatud äriühingu pärast müüki BICile konkureerivate pankadega võrreldes soodsamasse olukorda, kuna erinevalt konkurentidest ei peaks BPN finantsvõimendust vähendama ning kuna need võimaldavad BPNil ja ühendatud äriühingul anda majandusele rohkem laene. |
| --- | --- |

(142)

Meetmed kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi, sest asetavad BPNi ja ühendatud äriühingu pärast müüki BICile konkureerivate pankadega võrreldes soodsamasse olukorda, kuna erinevalt konkurentidest ei peaks BPN finantsvõimendust vähendama ning kuna need võimaldavad BPNil ja ühendatud äriühingul anda majandusele rohkem laene.

| (143) | Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(143)

Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (144) | Enne müügitehingut täiendavate varade ja kohustuste (sealhulgas hoiuste) BPNi bilansist eemaldamine ja eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine on riigiabi. |
| --- | --- |

(144)

Enne müügitehingut täiendavate varade ja kohustuste (sealhulgas hoiuste) BPNi bilansist eemaldamine ja eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine on riigiabi.

| (145) | BICil on õigus müüa [...] kuu jooksul tagasi laenud, mis on viivises vähemalt [...] päeva (kuni [...] % BICi valitud kogu laenuportfelli nimiväärtusest pärast olemasolevate hoiustega kompenseerimist), summas, mis ületab eraldisi ([...] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(145)

BICil on õigus müüa [...] kuu jooksul tagasi laenud, mis on viivises vähemalt [...] päeva (kuni [...] % BICi valitud kogu laenuportfelli nimiväärtusest pärast olemasolevate hoiustega kompenseerimist), summas, mis ületab eraldisi ([...] miljonit eurot).

| (146) | BICi õigust eemaldada pärast müügitehingut bilansist täiendavalt varasid ja kohustusi rahastab otseselt liikmesriik. BPNist eemaldatavad varad ja kohustused antakse bilansilise väärtuse alusel üle täielikult liikmesriigi omandis olevatele eriotstarbelistele äriühingutele või jäävad igal juhul liikmesriigi rahalisele vastutusele. Seega kannaks liikmesriik nende varade haldamise ja käsutamise rahalist koormust. |
| --- | --- |

(146)

BICi õigust eemaldada pärast müügitehingut bilansist täiendavalt varasid ja kohustusi rahastab otseselt liikmesriik. BPNist eemaldatavad varad ja kohustused antakse bilansilise väärtuse alusel üle täielikult liikmesriigi omandis olevatele eriotstarbelistele äriühingutele või jäävad igal juhul liikmesriigi rahalisele vastutusele. Seega kannaks liikmesriik nende varade haldamise ja käsutamise rahalist koormust.

| (147) | Komisjon leiab, et pärast müügitehingut probleemsete laenude eemaldamise õigus võimaldab BPNil ja ühendatud äriühingul laiendada oma tegevust ja anda rohkem laene majandusolukorras, kus nende Portugalis tegutsevad konkurendid peavad finantsvõimendust vähendama. Samal tasemel omakapitali säilimise korral suureneks probleemsete laenude eemaldamise ja riskiga kaalutud varade vähenemise kaudu panga omavahendite suhtarv. Seega kasvaks panga võimekus anda uusi laene ja turul tegutseda. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon leiab, et pärast müügitehingut probleemsete laenude eemaldamise õigus võimaldab BPNil ja ühendatud äriühingul laiendada oma tegevust ja anda rohkem laene majandusolukorras, kus nende Portugalis tegutsevad konkurendid peavad finantsvõimendust vähendama. Samal tasemel omakapitali säilimise korral suureneks probleemsete laenude eemaldamise ja riskiga kaalutud varade vähenemise kaudu panga omavahendite suhtarv. Seega kasvaks panga võimekus anda uusi laene ja turul tegutseda.

| (148) | Ka ühendatud äriühingul on eelis konkurentide ees, kes peavad arvestama halvema kvaliteediga varade allahindlusega, mis neil tuleb katta; see vähendab uute laenude andmiseks kasutatavat kapitali. Seevastu ühendatud äriühingu kapitalibaasi sellised allahindlused ega laenuportfelli kahanev väärtus ei vähenda. |
| --- | --- |

(148)

Ka ühendatud äriühingul on eelis konkurentide ees, kes peavad arvestama halvema kvaliteediga varade allahindlusega, mis neil tuleb katta; see vähendab uute laenude andmiseks kasutatavat kapitali. Seevastu ühendatud äriühingu kapitalibaasi sellised allahindlused ega laenuportfelli kahanev väärtus ei vähenda.

| (149) | Lisaks võib BICi õigus anda hiljemalt [...] möödudes müügikuupäevast probleemsed laenud riigile tagasi muuta ka panga riskiga kaalutud varasid ja selle tulemuseks võib olla esimese taseme omavahendite suhtarv, mis on kõrgem BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses viidatud suhtarvust [10–18] %. Komisjon märgib sellega seoses ära Portugali võetud kohustuse tagada, et kui Banco BIC või ühendatud äriühing otsustab pärast müügitehingut tagastada laenud riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele, maksab ta riigile tagasi nende laenudega seotud kapitali summas [10–18] % laenude riskiga kaalutud varadest ning et ta võib probleemsed laenud üle anda ja nendega seotud kapitali tagasi maksta alles pärast seda, kui on täielikult ammendanud eraldised, mis on BPNi bilansis olemas müügikuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

(149)

Lisaks võib BICi õigus anda hiljemalt [...] möödudes müügikuupäevast probleemsed laenud riigile tagasi muuta ka panga riskiga kaalutud varasid ja selle tulemuseks võib olla esimese taseme omavahendite suhtarv, mis on kõrgem BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses viidatud suhtarvust [10–18] %. Komisjon märgib sellega seoses ära Portugali võetud kohustuse tagada, et kui Banco BIC või ühendatud äriühing otsustab pärast müügitehingut tagastada laenud riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele, maksab ta riigile tagasi nende laenudega seotud kapitali summas [10–18] % laenude riskiga kaalutud varadest ning et ta võib probleemsed laenud üle anda ja nendega seotud kapitali tagasi maksta alles pärast seda, kui on täielikult ammendanud eraldised, mis on BPNi bilansis olemas müügikuupäeva seisuga.

| (150) | Kõnealune meede on valikuline, sest see on kasulik ühele kindlale majandusüksusele – BPNile – ja müügijärgsele majandustegevusele. |
| --- | --- |

(150)

Kõnealune meede on valikuline, sest see on kasulik ühele kindlale majandusüksusele – BPNile – ja müügijärgsele majandustegevusele.

| (151) | Meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, sest asetab BPNi ja ühendatud äriühingu pärast müüki BICile konkureerivate pankadega võrreldes soodsamasse olukorda, kuna erinevalt konkurentidest ei peaks BPN finantsvõimendust vähendama, võimaldades seega BPNil ja ühendatud äriühingul anda majandusele rohkem laene. |
| --- | --- |

(151)

Meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, sest asetab BPNi ja ühendatud äriühingu pärast müüki BICile konkureerivate pankadega võrreldes soodsamasse olukorda, kuna erinevalt konkurentidest ei peaks BPN finantsvõimendust vähendama, võimaldades seega BPNil ja ühendatud äriühingul anda majandusele rohkem laene.

| (152) | Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(152)

Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (153) | Laenudega seotud kapitali tagasimaksmise kohustuse puudumise korral võib see meede anda BPNile ja ühendatud äriühingule võimaluse pärast müügitehingut tagantjärele muuta panga riskiga kaalutud varasid. Selle tulemuseks oleks panga suurem proportsionaalne kapitalisatsioon. Seeläbi antakse pangale eelis ja kahjustatakse konkurentsi. Meetme näol on tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(153)

Laenudega seotud kapitali tagasimaksmise kohustuse puudumise korral võib see meede anda BPNile ja ühendatud äriühingule võimaluse pärast müügitehingut tagantjärele muuta panga riskiga kaalutud varasid. Selle tulemuseks oleks panga suurem proportsionaalne kapitalisatsioon. Seeläbi antakse pangale eelis ja kahjustatakse konkurentsi. Meetme näol on tegemist riigiabiga.

| (154) | BPNi kohtuvaidlustega seotud riski üleandmine riigile kujutab endast riigi poolt ülevõetavat kohustust. |
| --- | --- |

(154)

BPNi kohtuvaidlustega seotud riski üleandmine riigile kujutab endast riigi poolt ülevõetavat kohustust.

| (155) | Võttes BPNilt kohustuse üle, annab riik BPNile ja ühendatud äriühingule eelise võrreldes konkurentidega, kes samaväärsed kohustused oma bilansis kajastama peavad. |
| --- | --- |

(155)

Võttes BPNilt kohustuse üle, annab riik BPNile ja ühendatud äriühingule eelise võrreldes konkurentidega, kes samaväärsed kohustused oma bilansis kajastama peavad.

| (156) | Kõnealune meede on valikuline, sest see on kasulik ühele kindlale majandusüksusele (BPNile ja pärast BICile müümist moodustuvale ühendatud äriühingule). |
| --- | --- |

(156)

Kõnealune meede on valikuline, sest see on kasulik ühele kindlale majandusüksusele (BPNile ja pärast BICile müümist moodustuvale ühendatud äriühingule).

| (157) | Meetmega toetatakse BPNi ja ühendatud äriühingu kapitali, kui turul puudusid alternatiivid ja kui konkurendid peavad sellised kohustused oma bilansis kajastama. |
| --- | --- |

(157)

Meetmega toetatakse BPNi ja ühendatud äriühingu kapitali, kui turul puudusid alternatiivid ja kui konkurendid peavad sellised kohustused oma bilansis kajastama.

| (158) | Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(158)

Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (159) | Meetme näol on tegemist kapitali toetamise meetme ja riigiabiga. |
| --- | --- |

(159)

Meetme näol on tegemist kapitali toetamise meetme ja riigiabiga.

| (160) | CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut [150–350] miljoni euro suuruse likviidsusliini võimaldamist ja BPNi toetuseks [150–500] miljoni euro suuruse kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamist tuleb pidada riigile omistatavaks, võttes arvesse nende meetmete konkreetseid asjaolusid. |
| --- | --- |

(160)

CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut [150–350] miljoni euro suuruse likviidsusliini võimaldamist ja BPNi toetuseks [150–500] miljoni euro suuruse kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamist tuleb pidada riigile omistatavaks, võttes arvesse nende meetmete konkreetseid asjaolusid.

| (161) | Esiteks kuulub CGD täielikult riigile, kes määrab CGD juhatuse liikmed. Nagu märgiti põhjenduses 100, määrati CGD seaduse alusel BPNi juhtima ning lisaks sai CGD riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt riigi tagatise kogu krediidile ja likviidsusele, mida ta BPNile seoses riigistamisega või „riigi asemel” võib võimaldada. See tagatis on jätkuvalt kohaldatav [150–500] miljoni euro suuruse krediidiliini suhtes. |
| --- | --- |

(161)

Esiteks kuulub CGD täielikult riigile, kes määrab CGD juhatuse liikmed. Nagu märgiti põhjenduses 100, määrati CGD seaduse alusel BPNi juhtima ning lisaks sai CGD riigistamisseaduse artikli 2 lõike 9 kohaselt riigi tagatise kogu krediidile ja likviidsusele, mida ta BPNile seoses riigistamisega või „riigi asemel” võib võimaldada. See tagatis on jätkuvalt kohaldatav [150–500] miljoni euro suuruse krediidiliini suhtes.

| (162) | Teiseks ei teinud CGD otsuseid likviidsus- ja krediidiliini kohta iseseisvalt, vaid need olid osa BICi ja Portugali ametiasutuste vahel kokkulepitud müügitingimustest. |
| --- | --- |

(162)

Teiseks ei teinud CGD otsuseid likviidsus- ja krediidiliini kohta iseseisvalt, vaid need olid osa BICi ja Portugali ametiasutuste vahel kokkulepitud müügitingimustest.

| (163) | CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut [200–400] miljoni euro ulatuses likviidsusliini võimaldamine ja [150–500] miljoni euro ulatuses kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamine on seega otseselt omistatavad liikmesriigile. |
| --- | --- |

(163)

CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut [200–400] miljoni euro ulatuses likviidsusliini võimaldamine ja [150–500] miljoni euro ulatuses kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamine on seega otseselt omistatavad liikmesriigile.

| (164) | Need meetmed annavad BPNile ja ühendatud äriühingule hõlpsa ja odava juurdepääsu likviidsusele. |
| --- | --- |

(164)

Need meetmed annavad BPNile ja ühendatud äriühingule hõlpsa ja odava juurdepääsu likviidsusele.

| (165) | Komisjon märgib seoses [200–400] miljoni euro suuruse krediidiliiniga, mille CGD BICile võimaldab, et see parandab ühendatud äriühingu rahastamisolukorda juhul, kui pärast müügikuupäeva peaksid hoiused vähenema. CGD ei võimalda sellist krediidiliini ühelegi majandusüksusele peale ühendatud äriühingu. Seega annab krediidiliin ühendatud äriühingule majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon märgib seoses [200–400] miljoni euro suuruse krediidiliiniga, mille CGD BICile võimaldab, et see parandab ühendatud äriühingu rahastamisolukorda juhul, kui pärast müügikuupäeva peaksid hoiused vähenema. CGD ei võimalda sellist krediidiliini ühelegi majandusüksusele peale ühendatud äriühingu. Seega annab krediidiliin ühendatud äriühingule majandusliku eelise.

| (166) | Riigi tagatisel käimasoleva kommertsväärtpaberite programmiga seoses [150–500] miljoni euro suuruse krediidiliini säilitamine kuni [...] annab likviidsusele juurdepääsu mõttes samuti BPNile ja ühendatud äriühingule konkurentidega võrreldes eelise. |
| --- | --- |

(166)

Riigi tagatisel käimasoleva kommertsväärtpaberite programmiga seoses [150–500] miljoni euro suuruse krediidiliini säilitamine kuni [...] annab likviidsusele juurdepääsu mõttes samuti BPNile ja ühendatud äriühingule konkurentidega võrreldes eelise.

| (167) | Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele (BPNile ja pärast BICile müümist moodustuvale ühendatud äriühingule). |
| --- | --- |

(167)

Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele (BPNile ja pärast BICile müümist moodustuvale ühendatud äriühingule).

| (168) | BPNile ja ühendatud äriühingule müügitehingu järel antav eelis kahjustab konkurentsi, arvestades eriti finantsturgudelt laenamise praegust kulukust. |
| --- | --- |

(168)

BPNile ja ühendatud äriühingule müügitehingu järel antav eelis kahjustab konkurentsi, arvestades eriti finantsturgudelt laenamise praegust kulukust.

| (169) | Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(169)

Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (170) | CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut [200–400] miljoni euro suuruse likviidsusliini võimaldamine ja BPNile [150–500] miljoni euro suuruse kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamine on riigiabi. |
| --- | --- |

(170)

CGD poolt ühendatud äriühingule pärast müügitehingut [200–400] miljoni euro suuruse likviidsusliini võimaldamine ja BPNile [150–500] miljoni euro suuruse kommertsväärtpaberite krediidiliini säilitamine on riigiabi.

6.1.1.4   Võimalik abi ostjale

| (171) | Pangandusteatise punkti 49 kohaselt tuleb selleks, et tagada, et abi ei antaks riigi müüdava finantseerimisasutuse ostjale, järgida teatavaid nõudeid ning eelkõige järgmist: müük peab olema avatud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja tingimusteta, müük peab toimuma turutingimustel ning riik peab müüdavate varade ja kohustuste eest taotlema võimalikult kõrget hinda. |
| --- | --- |

(171)

Pangandusteatise punkti 49 kohaselt tuleb selleks, et tagada, et abi ei antaks riigi müüdava finantseerimisasutuse ostjale, järgida teatavaid nõudeid ning eelkõige järgmist: müük peab olema avatud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja tingimusteta, müük peab toimuma turutingimustel ning riik peab müüdavate varade ja kohustuste eest taotlema võimalikult kõrget hinda.

| (172) | Mis puudutab esimest nõuet, siis ehkki müük algas avatud ja tingimusteta pakkumismenetlusena, ei olnud BICi esitatud siduv pakkumus kavandatava tehingu mitmes olulises aspektis lõplik, muu hulgas seoses BICi poolt omandatavate BPNi varade ja kohustuste lõpliku summaga ning ülevõetavate filiaalide ja töötajate täpse arvuga. Kõiki neid aspekte arutati hiljem kahepoolsetel läbirääkimistel Portugali ametiasutuste ja BICi vahel, mis lõppesid raamlepingu sõlmimisega 9. detsembril 2011. Ka raamleping ise ei ole omandatava panga täpse ulatuse osas lõplik. BICi poolt ülevõetavad varad ja kohustused ei ole raamlepingus kindlaks määratud, kuid samas on selgelt sätestatud, et BPNi omakapital on müügitehingu hetkel [200–400] miljonit eurot. Teisisõnu pole ei BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses ega raamlepingus selgelt kirjas, mida BIC ostab, kuid mõlemas dokumendis on sätestatud ostetava täpne hind. |
| --- | --- |

(172)

Mis puudutab esimest nõuet, siis ehkki müük algas avatud ja tingimusteta pakkumismenetlusena, ei olnud BICi esitatud siduv pakkumus kavandatava tehingu mitmes olulises aspektis lõplik, muu hulgas seoses BICi poolt omandatavate BPNi varade ja kohustuste lõpliku summaga ning ülevõetavate filiaalide ja töötajate täpse arvuga. Kõiki neid aspekte arutati hiljem kahepoolsetel läbirääkimistel Portugali ametiasutuste ja BICi vahel, mis lõppesid raamlepingu sõlmimisega 9. detsembril 2011. Ka raamleping ise ei ole omandatava panga täpse ulatuse osas lõplik. BICi poolt ülevõetavad varad ja kohustused ei ole raamlepingus kindlaks määratud, kuid samas on selgelt sätestatud, et BPNi omakapital on müügitehingu hetkel [200–400] miljonit eurot. Teisisõnu pole ei BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses ega raamlepingus selgelt kirjas, mida BIC ostab, kuid mõlemas dokumendis on sätestatud ostetava täpne hind.

| (173) | Sellega seoses on oluline märkida, et raamleping ei tohiks lahkneda BICi 20. juuli 2011. aasta siduvast pakkumusest, nähes BICile ja/või ühendatud äriühingule ette täiendavaid eeliseid. 20. juuli 2011. aasta siduva pakkumuse väga lahtiseid tingimusi arvestades võib BICil olla täiesti võimalik nõuda riigilt lisasoodustusi, näiteks tegelikult omandatavate varade ja kohustuste vähendamist. Selliste lisasoodustuste tulemuseks võib olla esimese taseme omavahendite suhtarv, mis on kõrgem BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses viidatud suhtarvust, ilma et mindaks vastuollu müügitingimustega. |
| --- | --- |

(173)

Sellega seoses on oluline märkida, et raamleping ei tohiks lahkneda BICi 20. juuli 2011. aasta siduvast pakkumusest, nähes BICile ja/või ühendatud äriühingule ette täiendavaid eeliseid. 20. juuli 2011. aasta siduva pakkumuse väga lahtiseid tingimusi arvestades võib BICil olla täiesti võimalik nõuda riigilt lisasoodustusi, näiteks tegelikult omandatavate varade ja kohustuste vähendamist. Selliste lisasoodustuste tulemuseks võib olla esimese taseme omavahendite suhtarv, mis on kõrgem BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses viidatud suhtarvust, ilma et mindaks vastuollu müügitingimustega.

| (174) | Seetõttu on komisjon rahul Portugali võetud kohustusega piirata BPNi kapitalisatsiooni müügikuupäeval esimese taseme omavahendite suhtarvuga [10–18] %, nagu viidatakse BICi pakkumuses. Portugali täiendav kohustus tagada, et BIC maksab tagasi selliste probleemsete laenudega seotud kapitali, mille BIC tagastab riigile või riigi omanduses olevale äriühingule pärast müügitehingut, tagab, et esimese taseme omavahendite suhtarv pärast müügitehingut liigselt ei kasva. |
| --- | --- |

(174)

Seetõttu on komisjon rahul Portugali võetud kohustusega piirata BPNi kapitalisatsiooni müügikuupäeval esimese taseme omavahendite suhtarvuga [10–18] %, nagu viidatakse BICi pakkumuses. Portugali täiendav kohustus tagada, et BIC maksab tagasi selliste probleemsete laenudega seotud kapitali, mille BIC tagastab riigile või riigi omanduses olevale äriühingule pärast müügitehingut, tagab, et esimese taseme omavahendite suhtarv pärast müügitehingut liigselt ei kasva.

| (175) | Nagu toodi esile jaos 6.1.1.3, kasutatakse kõigis BICile toimuva müügiga seotud meetmetes riigi ressursse. |
| --- | --- |

(175)

Nagu toodi esile jaos 6.1.1.3, kasutatakse kõigis BICile toimuva müügiga seotud meetmetes riigi ressursse.

| (176) | Kuna BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses ega raamlepingus ei ole BPNi esimese taseme omavahendite suhtarvu kindlaks määratud (mõlemas dokumendis on toodud üksnes BPNi omavahendite absoluutsumma müügitehingu hetkel, võtmata arvesse panga riskiga kaalutud varasid ega BICi õigust valida välja varad ja kohustused, mis lähevad enne müügitehingut üle eriotstarbelistele äriühingutele), märgib komisjon, et lõpptulemusena võib BPNi esimese taseme omavahendite suhtarv ületada pakkumuses viidatut. Portugali ametiasutustelt saadud teabe kohaselt viidatakse BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses esimese taseme omavahendite suhtarvuna [10–18] %-le. |
| --- | --- |

(176)

Kuna BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses ega raamlepingus ei ole BPNi esimese taseme omavahendite suhtarvu kindlaks määratud (mõlemas dokumendis on toodud üksnes BPNi omavahendite absoluutsumma müügitehingu hetkel, võtmata arvesse panga riskiga kaalutud varasid ega BICi õigust valida välja varad ja kohustused, mis lähevad enne müügitehingut üle eriotstarbelistele äriühingutele), märgib komisjon, et lõpptulemusena võib BPNi esimese taseme omavahendite suhtarv ületada pakkumuses viidatut. Portugali ametiasutustelt saadud teabe kohaselt viidatakse BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses esimese taseme omavahendite suhtarvuna [10–18] %-le.

| (177) | Samas märgib komisjon, et Portugal on kohustunud piirama BPNi kapitalisatsiooni müügikuupäeval esimese taseme omavahendite suhtarvuga [10–18] %, nagu viidatakse BICi pakkumuses. See võimaldab riigil saada müüdavate varade ja kohustuste eest võimalikult kõrget hinda. Nimetatud kohustus võimaldab tagada, et BICile ei anta mingit eelist. |
| --- | --- |

(177)

Samas märgib komisjon, et Portugal on kohustunud piirama BPNi kapitalisatsiooni müügikuupäeval esimese taseme omavahendite suhtarvuga [10–18] %, nagu viidatakse BICi pakkumuses. See võimaldab riigil saada müüdavate varade ja kohustuste eest võimalikult kõrget hinda. Nimetatud kohustus võimaldab tagada, et BICile ei anta mingit eelist.

| (178) | Kasutades õigust anda täiendavad probleemsed laenud pärast müügitehingut riigile üle, võib BIC panga ulatust veelgi vähendada ja seeläbi suurendada ühendatud äriühingu esimese taseme omavahendite suhtarvu nii, et see on kõrgem BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses viidatud suhtarvust. See võib anda BICile lisaeelise. Portugali täiendav kohustus tagada, et BIC maksab tagasi selliste probleemsete laenudega seotud kapitali, mille BIC tagastab pärast müügitehingut riigile või riigi omanduses olevale äriühingule, tagab, et esimese taseme omavahendite suhtarv pärast müügitehingut veelgi ei kasva. See täiendav kohustus on vajalik BICile eelise andmise vältimiseks. |
| --- | --- |

(178)

Kasutades õigust anda täiendavad probleemsed laenud pärast müügitehingut riigile üle, võib BIC panga ulatust veelgi vähendada ja seeläbi suurendada ühendatud äriühingu esimese taseme omavahendite suhtarvu nii, et see on kõrgem BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses viidatud suhtarvust. See võib anda BICile lisaeelise. Portugali täiendav kohustus tagada, et BIC maksab tagasi selliste probleemsete laenudega seotud kapitali, mille BIC tagastab pärast müügitehingut riigile või riigi omanduses olevale äriühingule, tagab, et esimese taseme omavahendite suhtarv pärast müügitehingut veelgi ei kasva. See täiendav kohustus on vajalik BICile eelise andmise vältimiseks.

| (179) | Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele – BPNile – ja kaudselt ka ühendatud äriühingule. |
| --- | --- |

(179)

Kõnealused meetmed on valikulised, sest need on kasulikud ühele kindlale majandusüksusele – BPNile – ja kaudselt ka ühendatud äriühingule.

| (180) | Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(180)

Võttes arvesse BPNi seisundit Portugali finantssektoris ja asjaolu, et finantssektor on avatud tihedale konkurentsile liidu tasandil, aga ka asjaolu, et BPN konkureerib Portugalis välispankade arvukate tütarettevõtjatega, leiab komisjon, et igasugune riigi ressursside arvel saadav eelis võib mõjutada liidusisest kaubandust ja kahjustada konkurentsi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (181) | Arvestades Portugali võetud kohustusi, võib komisjon järeldada, et protsessi lõplikud tulemused, sealhulgas BICiga raamlepingus kokku lepitud tingimused, ei oleks muutnud pakkumismenetluse tulemust ja et BICile ei anta müügiga mingit eelist. |
| --- | --- |

(181)

Arvestades Portugali võetud kohustusi, võib komisjon järeldada, et protsessi lõplikud tulemused, sealhulgas BICiga raamlepingus kokku lepitud tingimused, ei oleks muutnud pakkumismenetluse tulemust ja et BICile ei anta müügiga mingit eelist.

6.1.2   Abi suuruse määramine

| (182) | BPN ja ühendatud äriühing, kes jätkab BPNi majandustegevust pärast müügitehingut, on saanud kasu mitmest riigiabi meetmest, mis on kokkuvõtlikult esitatud allpool.

  Tabel 1


  BPNi ja ühendatud äriühingu toetuseks võetud abimeetmed







  Kirjeldus | Summa, miljonit eurot |
| --- | --- | --- |
| a. | CGD poolt enne riigistamist antud laenud |

(182)

BPN ja ühendatud äriühing, kes jätkab BPNi majandustegevust pärast müügitehingut, on saanud kasu mitmest riigiabi meetmest, mis on kokkuvõtlikult esitatud allpool.

Tabel 1

BPNi ja ühendatud äriühingu toetuseks võetud abimeetmed

Kirjeldus

Summa, miljonit eurot

a.

CGD poolt enne riigistamist antud laenud

315

| b. | 3,9 miljardi euro väärtuses varade üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele enne pakkumismenetlust |
| --- | --- |

b.

3,9 miljardi euro väärtuses varade üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele enne pakkumismenetlust

1 800–4 000

| c. | Riigi kapitalisüst 15. veebruaril 2012 |
| --- | --- |

c.

Riigi kapitalisüst 15. veebruaril 2012

600

| d. | CGD poolt BPNile võimaldatud likviidsusliinid (seisuga 31. detsember 2011) |
| --- | --- |

d.

CGD poolt BPNile võimaldatud likviidsusliinid (seisuga 31. detsember 2011)

[150–500]

sh riigi sõnaselge tagatisega hõlmatud

[200–400]

BICi poolt ühendatud äriühingule taotletud likviidsusliinid

sh olemasoleva kommertsväärtpaberite programmi säilitamine

400

sh uus likviidsusliin

300

| (183) | Kõigepealt tuleb märkida, et kõiki neid abimeetmeid ei saa pidada kumulatiivseks, kuna Portugali ametiasutuste sõnul asendasid mõned meetmed teisi (näiteks CGD poolt enne riigistamist antud algsed laenud asendusid kommertsväärtpaberitega, mille BPN emiteeris pärast riigistamist). |
| --- | --- |

(183)

Kõigepealt tuleb märkida, et kõiki neid abimeetmeid ei saa pidada kumulatiivseks, kuna Portugali ametiasutuste sõnul asendasid mõned meetmed teisi (näiteks CGD poolt enne riigistamist antud algsed laenud asendusid kommertsväärtpaberitega, mille BPN emiteeris pärast riigistamist).

| (184) | Meetmed b ja c hõlmavad kas kapitalisüste või on samaväärsed kapitalisüstidega. Need meetmed moodustavad vähemalt 3 miljardit eurot ehk umbes 50 % BPNi riigistamiseelsest bilansist. BPNi kommertsväärtpaberite programmile alates panga riigistamisest Portugali riigi poolt antud tagatiste kogusumma moodustab 5 miljardit eurot ja sellest summast oli 4,5 miljardit eurot 31. detsembri 2011. aasta seisuga kasutatud. |
| --- | --- |

(184)

Meetmed b ja c hõlmavad kas kapitalisüste või on samaväärsed kapitalisüstidega. Need meetmed moodustavad vähemalt 3 miljardit eurot ehk umbes 50 % BPNi riigistamiseelsest bilansist. BPNi kommertsväärtpaberite programmile alates panga riigistamisest Portugali riigi poolt antud tagatiste kogusumma moodustab 5 miljardit eurot ja sellest summast oli 4,5 miljardit eurot 31. detsembri 2011. aasta seisuga kasutatud.

| (185) | Lisaks on BICil õigus anda üle hoiused, mille hind on [...] baaspunkti üle viitemäära, või saada riigilt vahe ulatuses tasu ja Portugal hindab selle maksumuseks ligikaudu [...] eurot. Kohtuvaidlustega seotud kulude jätmine riigi kanda ning müügitehinguga seoses täiendavate varade ja kohustuste, sealhulgas probleemsete laenude eemaldamine BPNi bilansist ja üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele hõlmavad lisaabi, mille suurust Portugal pidas mittemääratavaks. |
| --- | --- |

(185)

Lisaks on BICil õigus anda üle hoiused, mille hind on [...] baaspunkti üle viitemäära, või saada riigilt vahe ulatuses tasu ja Portugal hindab selle maksumuseks ligikaudu [...] eurot. Kohtuvaidlustega seotud kulude jätmine riigi kanda ning müügitehinguga seoses täiendavate varade ja kohustuste, sealhulgas probleemsete laenude eemaldamine BPNi bilansist ja üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele hõlmavad lisaabi, mille suurust Portugal pidas mittemääratavaks.

6.2   Eri abimeetmete kokkusobivus siseturuga: ELi toimimise artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamine

| (186) | Euroopa Liidu toimimise artikli 107 lõike 3 punkti b alusel võib komisjon tunnistada abi siseturuga kokkusobivaks, kui see on ette nähtud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. |
| --- | --- |

(186)

Euroopa Liidu toimimise artikli 107 lõike 3 punkti b alusel võib komisjon tunnistada abi siseturuga kokkusobivaks, kui see on ette nähtud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”.

| (187) | Komisjon on tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada tõsiseid häireid liikmesriigi majanduses ja et häirete kõrvaldamiseks võib kaaluda panku toetavate meetmete võtmist. Seda analüüsi on kinnitatud pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises (42), langenud väärtusega varade teatises (43) ja ümberkorraldamisteatises (44). Komisjon on endiselt seisukohal, et riigiabi võib aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel heaks kiita, arvestades ebakindluse taastekkimist finantsturgudel. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes vastu 2011. aasta pikendusteatise, millega pikendatakse riigiabi eeskirjade kohaldamist pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes nii, et need kehtivad ka pärast 31. detsembrit 2011 (45). |
| --- | --- |

(187)

Komisjon on tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada tõsiseid häireid liikmesriigi majanduses ja et häirete kõrvaldamiseks võib kaaluda panku toetavate meetmete võtmist. Seda analüüsi on kinnitatud pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises (42), langenud väärtusega varade teatises (43) ja ümberkorraldamisteatises (44). Komisjon on endiselt seisukohal, et riigiabi võib aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel heaks kiita, arvestades ebakindluse taastekkimist finantsturgudel. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes vastu 2011. aasta pikendusteatise, millega pikendatakse riigiabi eeskirjade kohaldamist pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes nii, et need kehtivad ka pärast 31. detsembrit 2011 (45).

| (188) | Ka Portugali on finants- ja majanduskriis rängalt tabanud. Komisjon on selle mõju kinnitanud erinevates otsustes (46), millega kiidetakse heaks Portugali ametiasutuste poolt vastuseks finantskriisile võetud meetmed. Lisaks tuleks arvesse võtta keerulist majanduslikku ja rahalist olukorda, mis sundis Portugali esitama 7. aprillil 2011 ametlikku palvet rahvusvahelise abi saamiseks, mille tulemusena allkirjastati 17. mail 2011 vastastikuse mõistmise memorandum. |
| --- | --- |

(188)

Ka Portugali on finants- ja majanduskriis rängalt tabanud. Komisjon on selle mõju kinnitanud erinevates otsustes (46), millega kiidetakse heaks Portugali ametiasutuste poolt vastuseks finantskriisile võetud meetmed. Lisaks tuleks arvesse võtta keerulist majanduslikku ja rahalist olukorda, mis sundis Portugali esitama 7. aprillil 2011 ametlikku palvet rahvusvahelise abi saamiseks, mille tulemusena allkirjastati 17. mail 2011 vastastikuse mõistmise memorandum.

| (189) | Komisjon leiab, et BPNi kontrollimatu pankrot tekitaks Portugali majanduses tõsiseid tagajärgi. Seega saab kõnelauseid meetmeid hinnata aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon leiab, et BPNi kontrollimatu pankrot tekitaks Portugali majanduses tõsiseid tagajärgi. Seega saab kõnelauseid meetmeid hinnata aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel.

6.3   Kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega

| (190) | Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel praeguse kriisi ajal. Ümberkorraldamisteatises on osutatud, et aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b kooskõlas olemiseks peab finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse finantskriisi olukorras






  i) | tooma kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamise; |
| --- | --- | --- |

(190)

Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel praeguse kriisi ajal. Ümberkorraldamisteatises on osutatud, et aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b kooskõlas olemiseks peab finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse finantskriisi olukorras

i)

tooma kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamise;

| ii) | hõlmama abisaaja piisavat omapanust (kulude jagamine); |
| --- | --- |

ii)

hõlmama abisaaja piisavat omapanust (kulude jagamine);

| iii) | hõlmama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

iii)

hõlmama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

6.3.1   Elujõulisus

| (191) | Ümberkorraldamisteatise punktides 9 ja 10 on märgitud, et liikmesriik peab esitama kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, mis peab sisaldama täielikku teavet ärimudeli kohta. Kavas tuleb ka selgitada finantseerimisasutuse raskuste põhjuseid ja esitatud ümberkorraldamiskava alternatiive. |
| --- | --- |

(191)

Ümberkorraldamisteatise punktides 9 ja 10 on märgitud, et liikmesriik peab esitama kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, mis peab sisaldama täielikku teavet ärimudeli kohta. Kavas tuleb ka selgitada finantseerimisasutuse raskuste põhjuseid ja esitatud ümberkorraldamiskava alternatiive.

| (192) | Ümberkorraldamiskavas tuleb näidata, et panga strateegia põhineb ühtsel kontseptsioonil ja et pank on taastanud oma pikaajalise elujõulisuse riigiabist sõltumata. |
| --- | --- |

(192)

Ümberkorraldamiskavas tuleb näidata, et panga strateegia põhineb ühtsel kontseptsioonil ja et pank on taastanud oma pikaajalise elujõulisuse riigiabist sõltumata.

| (193) | Ümberkorraldamisteatise punktis 17 kinnitatakse, et pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata panga (osa) müümine muule finantseerimisasutusele. Komisjon märgib antud juhtumi puhul, et Portugali ametiasutused on otsustanud müüa BPNi pakkumismenetluse teel. Selle tulemusena müüakse pangandustegevus pärast teatavate kohanduste tegemist BICile ja valitud varad antakse üle eriotstarbelistele äriühingutele eesmärgiga need aja jooksul likvideerida. Seetõttu peab komisjon hindama, kas BPNi pangandustegevus, millest saab osa ostja (ühendatud äriühingu) äritegevusest, on elujõuline. |
| --- | --- |

(193)

Ümberkorraldamisteatise punktis 17 kinnitatakse, et pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata panga (osa) müümine muule finantseerimisasutusele. Komisjon märgib antud juhtumi puhul, et Portugali ametiasutused on otsustanud müüa BPNi pakkumismenetluse teel. Selle tulemusena müüakse pangandustegevus pärast teatavate kohanduste tegemist BICile ja valitud varad antakse üle eriotstarbelistele äriühingutele eesmärgiga need aja jooksul likvideerida. Seetõttu peab komisjon hindama, kas BPNi pangandustegevus, millest saab osa ostja (ühendatud äriühingu) äritegevusest, on elujõuline.

| (194) | 24. oktoobri 2011. aasta otsuses märkis komisjon, et talle ei ole esitatud äriplaani, mis tegelikult näitaks BPNi kui BICiga ühendatud majandusüksuse elujõulisust, ja seetõttu ei saanud ta selles küsimuses järeldust teha. Portugal esitas BICiga ühendatud BPNi üksikasjaliku äriplaani 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava vormis (selle juurde kuulub 3. veebruaril 2012 esitatud lisateave äritegevuse ja elujõulisuse kohta). |
| --- | --- |

(194)

24. oktoobri 2011. aasta otsuses märkis komisjon, et talle ei ole esitatud äriplaani, mis tegelikult näitaks BPNi kui BICiga ühendatud majandusüksuse elujõulisust, ja seetõttu ei saanud ta selles küsimuses järeldust teha. Portugal esitas BICiga ühendatud BPNi üksikasjaliku äriplaani 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava vormis (selle juurde kuulub 3. veebruaril 2012 esitatud lisateave äritegevuse ja elujõulisuse kohta).

| (195) | 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt on BICile müüdaval BPNi osal tunduvalt väiksem bilanss (ligikaudu [...] miljardit eurot) võrreldes BPNi bilansiga riigistamise ajal. |
| --- | --- |

(195)

2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt on BICile müüdaval BPNi osal tunduvalt väiksem bilanss (ligikaudu [...] miljardit eurot) võrreldes BPNi bilansiga riigistamise ajal.

| (196) | Koos BICi varadega moodustavad ühendatud äriühingu koguvarad ligikaudu [...] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(196)

Koos BICi varadega moodustavad ühendatud äriühingu koguvarad ligikaudu [...] miljardit eurot.

| (197) | BICile müümise ajal sisaldab BPNi bilanss üksnes elujõulisemaid tegevusvaldkondi ja panga parimaid varasid. Eelkõige puhastati BICile võõrandatavat laenuportfelli: enamik mittelikviidseid varasid on üle antud eriotstarbelistele äriühingutele. |
| --- | --- |

(197)

BICile müümise ajal sisaldab BPNi bilanss üksnes elujõulisemaid tegevusvaldkondi ja panga parimaid varasid. Eelkõige puhastati BICile võõrandatavat laenuportfelli: enamik mittelikviidseid varasid on üle antud eriotstarbelistele äriühingutele.

| (198) | BPNi kohustused koosnevad peamiselt eraisikute hoiustest kogusummas 1,669 miljardit eurot ja allutatud laenudest kogusummas 246 miljonit eurot.

  Tabel 2


  BPN pärast müüki ja kapitalisüsti (hinnanguline)
   (47) | Miljonites eurodes |
| --- | --- | --- |
| Raha, keskpangad ja krediidiasutused | [...] |
| Laenud klientidele, neto | [...] |
| Muud varad | [...] |
| VARAD KOKKU | [...] |
| Hoiused | [...] |
| Muud kohustused | [...] |
| Allutatud laenud | [...] |
| KOHUSTUSED KOKKU | [...] |
| Omakapital | [...] |
| KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU | [...] |

(198)

BPNi kohustused koosnevad peamiselt eraisikute hoiustest kogusummas 1,669 miljardit eurot ja allutatud laenudest kogusummas 246 miljonit eurot.

Tabel 2

BPN pärast müüki ja kapitalisüsti (hinnanguline)
   (47)

Miljonites eurodes

Raha, keskpangad ja krediidiasutused

[...]

Laenud klientidele, neto

[...]

Muud varad

[...]

VARAD KOKKU

[...]

Hoiused

[...]

Muud kohustused

[...]

Allutatud laenud

[...]

KOHUSTUSED KOKKU

[...]

Omakapital

[...]

KOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU

[...]

| (199) | BIC jätkab ajutiste haldurite algatatud ümberkorraldamismeetmete rakendamist, et kõrvaldada BPNi probleemide konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(199)

BIC jätkab ajutiste haldurite algatatud ümberkorraldamismeetmete rakendamist, et kõrvaldada BPNi probleemide konkreetsed põhjused.

| (200) | Nagu märgiti eespool põhjenduses 24, on juhtkond täies ulatuses välja vahetatud. Võttes arvesse BPNi riigistamiseni viinud konkreetseid asjaolusid ja eelkõige arvukaid väidetavaid pettusi, mille pani toime panga endine juhtkond, algatas uus juhtkond panga huvide kaitseks mitu kohtumenetlust (48). Panga riskide hindamise kord on parimate tavade rakendamiseks täielikult ümber kujundatud. |
| --- | --- |

(200)

Nagu märgiti eespool põhjenduses 24, on juhtkond täies ulatuses välja vahetatud. Võttes arvesse BPNi riigistamiseni viinud konkreetseid asjaolusid ja eelkõige arvukaid väidetavaid pettusi, mille pani toime panga endine juhtkond, algatas uus juhtkond panga huvide kaitseks mitu kohtumenetlust (48). Panga riskide hindamise kord on parimate tavade rakendamiseks täielikult ümber kujundatud.

| (201) | BPNi uued haldurid keskendusid ka kulude struktuuri optimeerimisele ja võtsid vastu mitu algatust tegevuskulude vähendamiseks. 2008. ja 2010. aasta detsembri vahelisel perioodil vähendati tegevuskulusid ligikaudu [...] miljoni euro ja tööjõukulusid ligikaudu [...] miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(201)

BPNi uued haldurid keskendusid ka kulude struktuuri optimeerimisele ja võtsid vastu mitu algatust tegevuskulude vähendamiseks. 2008. ja 2010. aasta detsembri vahelisel perioodil vähendati tegevuskulusid ligikaudu [...] miljoni euro ja tööjõukulusid ligikaudu [...] miljoni euro võrra.

| (202) | 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt seisneb BICi strateegia keskendumises põhitegevusalaks olevale jaepangandusele ning BPNi võrgustiku kasutamises selleks, et saada põhiliseks pangaks, mis toetab kaubandust ja finantstehinguid Portugali ja Angola vahel. |
| --- | --- |

(202)

2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt seisneb BICi strateegia keskendumises põhitegevusalaks olevale jaepangandusele ning BPNi võrgustiku kasutamises selleks, et saada põhiliseks pangaks, mis toetab kaubandust ja finantstehinguid Portugali ja Angola vahel.

| (203) | Kava aluseks on mõistlikud makromajanduslikud eeldused ning arvesse on võetud Portugali turgude praegust olukorda ja majandusprognoosi, mille kohaselt majanduslangus jätkub kuni 2014. aastani. |
| --- | --- |

(203)

Kava aluseks on mõistlikud makromajanduslikud eeldused ning arvesse on võetud Portugali turgude praegust olukorda ja majandusprognoosi, mille kohaselt majanduslangus jätkub kuni 2014. aastani.

| (204) | Finantsprognooside järgi on ühendatud äriühing ümberkorraldamisperioodi lõpuks (31. detsember 2016) isegi halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral võimeline katma oma kulud ja saavutama omakapitali tootluseks ligikaudu [1–10 %]. |
| --- | --- |

(204)

Finantsprognooside järgi on ühendatud äriühing ümberkorraldamisperioodi lõpuks (31. detsember 2016) isegi halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral võimeline katma oma kulud ja saavutama omakapitali tootluseks ligikaudu [1–10 %].

| (205) | Tänu riigi kapitalisüstile ületab eeldatav esialgne kapitalibaas tunduvalt miinimumkapitali nõudeid ja esimese taseme omavahendite suhtarv on ligikaudu [10–18] %. |
| --- | --- |

(205)

Tänu riigi kapitalisüstile ületab eeldatav esialgne kapitalibaas tunduvalt miinimumkapitali nõudeid ja esimese taseme omavahendite suhtarv on ligikaudu [10–18] %.

| (206) | Riigi märkimisväärse kapitalisüsti tulemusena ületavad panga prognoositavad kapitali suhtarvud ümberkorraldamisperioodi kestel ja lõpus eeldatavalt miinimumkapitali nõudeid ning tagavad seega panga maksevõime. Portugali esitatud äriplaani kohaselt, mis kajastub 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas, on esimese taseme omavahendite suhtarv põhistsenaariumi järgi ümberkorraldamisperioodi lõpul (31. detsember 2016) [8–12] %, ületades veidi õigusaktidest tulenevat miinimumi 10 %, mille BdP kehtestas alates 2012. aastast (49), ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi järgi veidi alla selle ([7–11] %), nagu on näidatud põhjendusele 207 lisatud joonisel. |
| --- | --- |

(206)

Riigi märkimisväärse kapitalisüsti tulemusena ületavad panga prognoositavad kapitali suhtarvud ümberkorraldamisperioodi kestel ja lõpus eeldatavalt miinimumkapitali nõudeid ning tagavad seega panga maksevõime. Portugali esitatud äriplaani kohaselt, mis kajastub 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas, on esimese taseme omavahendite suhtarv põhistsenaariumi järgi ümberkorraldamisperioodi lõpul (31. detsember 2016) [8–12] %, ületades veidi õigusaktidest tulenevat miinimumi 10 %, mille BdP kehtestas alates 2012. aastast (49), ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi järgi veidi alla selle ([7–11] %), nagu on näidatud põhjendusele 207 lisatud joonisel.

| (207) | See areng on eeldatavasti peamiselt tingitud vajadusest rakendada 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas sisalduvat äriplaani, andes majandusele rohkem laene, ja ümberkorraldamiskava rakendamise esimeste aastate negatiivsetest tulemustest. Negatiivsed tulemused on peamiselt tingitud panga kuludest, mis on tegevuse mahuga võrreldes jätkuvalt suured, ja BICi tehtavate ümberkorralduste maksumusest.

  Joonis 1


  Prognoosid BPNi/BICi ühendatud äriühingu kohta põhistsenaariumi alusel, 2012–2016

  [...] |
| --- | --- |

(207)

See areng on eeldatavasti peamiselt tingitud vajadusest rakendada 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas sisalduvat äriplaani, andes majandusele rohkem laene, ja ümberkorraldamiskava rakendamise esimeste aastate negatiivsetest tulemustest. Negatiivsed tulemused on peamiselt tingitud panga kuludest, mis on tegevuse mahuga võrreldes jätkuvalt suured, ja BICi tehtavate ümberkorralduste maksumusest.

Joonis 1

Prognoosid BPNi/BICi ühendatud äriühingu kohta põhistsenaariumi alusel, 2012–2016

[...]

| (208) | Mis puudutab likviidsust, siis äriplaan tugineb põhiliselt hoiustele ja hoiuste mahu prognoositud kasv on umbes [1–10] % aastas. Komisjon leiab, et ühendatud äriühingu stabiilne rahastamine hoiuste kaudu on ümberkorraldamiskava üks olulisi elemente. Arvestades ühendatud äriühingu väiksust ja kasvupotentsiaali, on hoiuste mahu kasvu prognoosid usutavad. |
| --- | --- |

(208)

Mis puudutab likviidsust, siis äriplaan tugineb põhiliselt hoiustele ja hoiuste mahu prognoositud kasv on umbes [1–10] % aastas. Komisjon leiab, et ühendatud äriühingu stabiilne rahastamine hoiuste kaudu on ümberkorraldamiskava üks olulisi elemente. Arvestades ühendatud äriühingu väiksust ja kasvupotentsiaali, on hoiuste mahu kasvu prognoosid usutavad.

| (209) | Samal ajal on komisjon seisukohal, et ühendatud äriühingu elujõulisuse tagamisel ei tohiks stimuleerida hoiuste asendamist pankadevahelise rahastamisega. Seetõttu on oluline, et hoiuste mahu võimaliku vähenemise korvamiseks BICi poolt taotletud likviidsusliini eest makstavat tasu suurendataks vähemalt tasemeni Euribor + [...] baaspunkti. Portugali vastav kohustus on vajalik selleks, et tagada ümberkorraldamisabi kokkusobivus siseturuga, arvestades asjaolu, et [...] on märkimisväärses summas hoiuseid, mille eest praegu makstav tasu on suurem kui Euribor + [...] baaspunkti; see on tase, mille puhul BIC võib otsustada neid hoiuseid mitte säilitada. Kui uue krediidiliini eest makstavat tasu ei kehtestata tasemel, mis motiveerib BICi säilitama hoiuseid 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas ette nähtud mahus, siis võiks see anda BICile stiimuli asendada hoiused odavama rahastamisega CGD-lt. Selline asendus võib parandada ühendatud äriühingu lühiajalist kasumlikkust, ent samal ajal kahjustaks tema elujõulisuse väljavaateid. |
| --- | --- |

(209)

Samal ajal on komisjon seisukohal, et ühendatud äriühingu elujõulisuse tagamisel ei tohiks stimuleerida hoiuste asendamist pankadevahelise rahastamisega. Seetõttu on oluline, et hoiuste mahu võimaliku vähenemise korvamiseks BICi poolt taotletud likviidsusliini eest makstavat tasu suurendataks vähemalt tasemeni Euribor + [...] baaspunkti. Portugali vastav kohustus on vajalik selleks, et tagada ümberkorraldamisabi kokkusobivus siseturuga, arvestades asjaolu, et [...] on märkimisväärses summas hoiuseid, mille eest praegu makstav tasu on suurem kui Euribor + [...] baaspunkti; see on tase, mille puhul BIC võib otsustada neid hoiuseid mitte säilitada. Kui uue krediidiliini eest makstavat tasu ei kehtestata tasemel, mis motiveerib BICi säilitama hoiuseid 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas ette nähtud mahus, siis võiks see anda BICile stiimuli asendada hoiused odavama rahastamisega CGD-lt. Selline asendus võib parandada ühendatud äriühingu lühiajalist kasumlikkust, ent samal ajal kahjustaks tema elujõulisuse väljavaateid.

| (210) | Sellega seoses on oluline märkida ka, et krediidiliini võimaldamise eest makstav tasu Euribor + [...] baaspunkti on siiski soodsam tasust, mida BIC tõenäoliselt turutingimuste kohaselt peaks maksma. Komisjonile ei ole esitatud võrdlusandmeid turul tehtavate sarnaste tehingute kohta, kuid ta märgib, et turul oleks sellise kestuse ja suurusega krediidiliini pakkumine ebatõenäoline isegi kõrgemate intresside korral. Lisaks peab komisjon vajalikuks viidata, et CGD poolt [...] antavate laenude eest makstav tasu on [...] kuu Euribor + [...] baaspunkti. |
| --- | --- |

(210)

Sellega seoses on oluline märkida ka, et krediidiliini võimaldamise eest makstav tasu Euribor + [...] baaspunkti on siiski soodsam tasust, mida BIC tõenäoliselt turutingimuste kohaselt peaks maksma. Komisjonile ei ole esitatud võrdlusandmeid turul tehtavate sarnaste tehingute kohta, kuid ta märgib, et turul oleks sellise kestuse ja suurusega krediidiliini pakkumine ebatõenäoline isegi kõrgemate intresside korral. Lisaks peab komisjon vajalikuks viidata, et CGD poolt [...] antavate laenude eest makstav tasu on [...] kuu Euribor + [...] baaspunkti.

| (211) | Eeltoodu hajutab komisjoni kahtlusi BPNi elujõulisuse suhtes. |
| --- | --- |

(211)

Eeltoodu hajutab komisjoni kahtlusi BPNi elujõulisuse suhtes.

6.3.2   Abi piirdumine hädavajaliku miinimumiga ja kulude jagamine

| (212) | Ümberkorraldamisteatise kohaselt peab selleks, et abi piirduks hädavajaliku miinimumiga ning et vältida konkurentsimoonutusi ja moraalset ohtu, andma abisaaja asjakohase omapanuse. Selleks tuleb a) piirata nii ümberkorraldamisega seotud kulusid kui ka abisummat ning b) tagada märkimisväärne omapanus. |
| --- | --- |

(212)

Ümberkorraldamisteatise kohaselt peab selleks, et abi piirduks hädavajaliku miinimumiga ning et vältida konkurentsimoonutusi ja moraalset ohtu, andma abisaaja asjakohase omapanuse. Selleks tuleb a) piirata nii ümberkorraldamisega seotud kulusid kui ka abisummat ning b) tagada märkimisväärne omapanus.

| (213) | Ümberkorraldamise etapis abi saava panga omapanuse suhtes kohaldatavad põhimõtted on sätestatud ümberkorraldamisteatise jaos 3. Selle kohaselt i) tuleks ümberkorraldamisabi piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks; ii) peaks abi saav pank kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks võimalikult suures ulatuses kõigepealt oma vahendeid, näiteks varade müügist saadavat tulu; ja iii) peaksid ümberkorraldamisega seotud kulusid piisaval määral kandma ka need, kes panka investeerisid, kattes kahjumi olemasolevast kapitalist ja makstes riigi sekkumise eest sobiva suurusega tasu. Kulude jagamisel on kaks eesmärki: piirata konkurentsimoonutusi ja moraalset ohtu (50). |
| --- | --- |

(213)

Ümberkorraldamise etapis abi saava panga omapanuse suhtes kohaldatavad põhimõtted on sätestatud ümberkorraldamisteatise jaos 3. Selle kohaselt i) tuleks ümberkorraldamisabi piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks; ii) peaks abi saav pank kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks võimalikult suures ulatuses kõigepealt oma vahendeid, näiteks varade müügist saadavat tulu; ja iii) peaksid ümberkorraldamisega seotud kulusid piisaval määral kandma ka need, kes panka investeerisid, kattes kahjumi olemasolevast kapitalist ja makstes riigi sekkumise eest sobiva suurusega tasu. Kulude jagamisel on kaks eesmärki: piirata konkurentsimoonutusi ja moraalset ohtu (50).

| (214) | Ümberkorraldamiskavas tuleb selgelt näidata, et abi on piirdunud hädavajaliku miinimumiga. Ümberkorraldamisega seotud kulusid ei peaks kandma mitte ainult riik, vaid suurimal võimalikul määral ka need, kes panka investeerisid. Teisisõnu peaksid pank ja tema kapitaliomanikud panustama ümberkorraldamisse võimalikult suurel määral oma vahenditega. Ümberkorraldamisabi peaks piirduma selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks. Sellest tulenevalt ei tohiks ettevõtjale anda toetust riigi ressurssidest, mida võidaks kasutada niisuguse finantsturgu moonutava tegevuse rahastamiseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisega, näiteks osaluste omandamise rahastamiseks (51). |
| --- | --- |

(214)

Ümberkorraldamiskavas tuleb selgelt näidata, et abi on piirdunud hädavajaliku miinimumiga. Ümberkorraldamisega seotud kulusid ei peaks kandma mitte ainult riik, vaid suurimal võimalikul määral ka need, kes panka investeerisid. Teisisõnu peaksid pank ja tema kapitaliomanikud panustama ümberkorraldamisse võimalikult suurel määral oma vahenditega. Ümberkorraldamisabi peaks piirduma selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks. Sellest tulenevalt ei tohiks ettevõtjale anda toetust riigi ressurssidest, mida võidaks kasutada niisuguse finantsturgu moonutava tegevuse rahastamiseks, mis ei ole seotud ümberkorraldamisega, näiteks osaluste omandamise rahastamiseks (51).

| (215) | Seoses abi piiramisega hädavajaliku miinimumini on ümberkorraldamisteatise punktis 23 sätestatud, et ümberkorraldamisabi tuleks piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(215)

Seoses abi piiramisega hädavajaliku miinimumini on ümberkorraldamisteatise punktis 23 sätestatud, et ümberkorraldamisabi tuleks piirata selliste kulude katmisega, mis on vajalikud elujõulisuse taastamiseks.

| (216) | Seetõttu peab komisjon hindama esiteks Portugal ametiasutuste väidet, et BPNi BICile müümisega seotud kulud on väiksemad kuludest, mida Portugal kannaks BPNi likvideerimise korral, ning teiseks seda, kas BPNi ümberkorraldamiseks antud abi on piirdunud hädavajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

(216)

Seetõttu peab komisjon hindama esiteks Portugal ametiasutuste väidet, et BPNi BICile müümisega seotud kulud on väiksemad kuludest, mida Portugal kannaks BPNi likvideerimise korral, ning teiseks seda, kas BPNi ümberkorraldamiseks antud abi on piirdunud hädavajaliku miinimumiga.

| (217) | Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses pidas komisjon küsitavaks mitut aspekti nende kahe stsenaariumi kvantitatiivses võrdluses, mille Portugal oli selleks ajaks esitanud. |
| --- | --- |

(217)

Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses pidas komisjon küsitavaks mitut aspekti nende kahe stsenaariumi kvantitatiivses võrdluses, mille Portugal oli selleks ajaks esitanud.

| (218) | 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas esitas Portugal kahe stsenaariumi ajakohastatud võrdluse ja muutis oma esialgseid eeldusi, et vastata komisjoni 24. oktoobri 2011. aasta otsuses väljendatud peamistele kahtlustele, mis olid seotud kontrollitud likvideerimisega seotud kuludega. Täpsemalt käsitles Portugal laenude allahindlust ja allutatud võlakirjade omanike kohtlemist. |
| --- | --- |

(218)

2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas esitas Portugal kahe stsenaariumi ajakohastatud võrdluse ja muutis oma esialgseid eeldusi, et vastata komisjoni 24. oktoobri 2011. aasta otsuses väljendatud peamistele kahtlustele, mis olid seotud kontrollitud likvideerimisega seotud kuludega. Täpsemalt käsitles Portugal laenude allahindlust ja allutatud võlakirjade omanike kohtlemist.

| (219) | Portugal esitas lisateavet ja alternatiivse võrdlusaluse seoses eeldusega, mis puudutab laenude müümisel nende bilansilise väärtuse allahindlust 30–50 % ulatuses. Lisaks esitas Portugal 17. veebruaril 2012 lõplikud andmed BICi poolt ülevõetavate laenude kohta, mille summa ei olnud esialgse võrdluse esitamise ajal teada. Samuti eemaldas Portugal kontrollitud likvideerimise stsenaariumist kulud, mis on seotud teatavate allutatud võlakirjade omanikele hüvitise maksmisega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 221. |
| --- | --- |

(219)

Portugal esitas lisateavet ja alternatiivse võrdlusaluse seoses eeldusega, mis puudutab laenude müümisel nende bilansilise väärtuse allahindlust 30–50 % ulatuses. Lisaks esitas Portugal 17. veebruaril 2012 lõplikud andmed BICi poolt ülevõetavate laenude kohta, mille summa ei olnud esialgse võrdluse esitamise ajal teada. Samuti eemaldas Portugal kontrollitud likvideerimise stsenaariumist kulud, mis on seotud teatavate allutatud võlakirjade omanikele hüvitise maksmisega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 221.

| (220) | Komisjon leiab, et praegust majandusolukorda ja pangandussektori finantsvõimenduse olulist vähenemist arvestades on allahindluse tegemine laenuportfelli müümisel õigustatud. Kui laene tuleks hoida kuni nende tähtajani, peaks riik lisaks kuni tähtaja saabumiseni kandma rahastamiskulusid ja krediidiriski. Seetõttu on komisjon nõus Portugali esitatud allhindlusvahemiku alumise piiriga, s.t allahindlusega [20–50] % ulatuses. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon leiab, et praegust majandusolukorda ja pangandussektori finantsvõimenduse olulist vähenemist arvestades on allahindluse tegemine laenuportfelli müümisel õigustatud. Kui laene tuleks hoida kuni nende tähtajani, peaks riik lisaks kuni tähtaja saabumiseni kandma rahastamiskulusid ja krediidiriski. Seetõttu on komisjon nõus Portugali esitatud allhindlusvahemiku alumise piiriga, s.t allahindlusega [20–50] % ulatuses.

| (221) | Mis puudutab allutatud võlakirjade omanikke, siis komisjon mõistab, et kogusumma 245 miljonit eurot hõlmab mitut emissiooni. Võib olla võimalik [...]. Portugal teatas, et pärast iga emissiooni tingimuste õiguslikku hindamist [...]. |
| --- | --- |

(221)

Mis puudutab allutatud võlakirjade omanikke, siis komisjon mõistab, et kogusumma 245 miljonit eurot hõlmab mitut emissiooni. Võib olla võimalik [...]. Portugal teatas, et pärast iga emissiooni tingimuste õiguslikku hindamist [...].

| (222) | Tabelis 3 on esitatud ülevaade hinnangulistest sissetulekutest ja väljaminekutest, võttes arvesse põhjendustes 219–221 esitatud muudetud eeldusi. Hinnangus võetakse arvesse üksnes kahe stsenaariumiga seotud piirkulusid (mitte juba kantud kulusid) ning hinnangu aluseks on BPNi bilansi andmed BICile müümise aja seisuga (52).

  Tabel 3


  BICile müümise ja kontrollitud likvideerimise stsenaariumi võrdlus (andmed esitatud miljonites eurodes) | | Müük BICile | Likvideerimine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| VÄLJAMINEKUD |
| 1 | Krediidiasutuste antud laenude tagasimaksmine | | [...] (53) |
| 2 | Klientide hoiuste väljamaksmine | | [...] |
| 3 | Kapitali suurendamine | [...] | |
| 4 | Allutatud võlakirjade omanikud, välja arvatud tähtajatute võlakirjade omanikud (täpsustamisel) | | [...] |
| | Väljaminekud kokku | [...] | [...] |
| | | Müük BICile | Likvideerimine |
| SISSETULEKUD |
| 5 | Klientide laenude müük (2,114 miljardit eurot, arvestamata 30 % allahindlust) | | [...] |
| 6 | Krediidiasutustele antud raha ja laenude tagasimaksmine | | [...] (54) |
| 7 | BPNi müügihind | [...] | |
| 8 | Hoiuste müügi lisatasu – 2 % hoiuste saldost | | [...] |
| | Sissetulekud kokku | | [...] |
| | HINNANGULINE VAHE | [...] | [...] |

(222)

Tabelis 3 on esitatud ülevaade hinnangulistest sissetulekutest ja väljaminekutest, võttes arvesse põhjendustes 219–221 esitatud muudetud eeldusi. Hinnangus võetakse arvesse üksnes kahe stsenaariumiga seotud piirkulusid (mitte juba kantud kulusid) ning hinnangu aluseks on BPNi bilansi andmed BICile müümise aja seisuga (52).

Tabel 3

BICile müümise ja kontrollitud likvideerimise stsenaariumi võrdlus (andmed esitatud miljonites eurodes)

Müük BICile

Likvideerimine

VÄLJAMINEKUD

1

Krediidiasutuste antud laenude tagasimaksmine

[...] (53)

2

Klientide hoiuste väljamaksmine

[...]

3

Kapitali suurendamine

[...]

4

Allutatud võlakirjade omanikud, välja arvatud tähtajatute võlakirjade omanikud (täpsustamisel)

[...]

Väljaminekud kokku

[...]

[...]

Müük BICile

Likvideerimine

SISSETULEKUD

5

Klientide laenude müük (2,114 miljardit eurot, arvestamata 30 % allahindlust)

[...]

6

Krediidiasutustele antud raha ja laenude tagasimaksmine

[...] (54)

7

BPNi müügihind

[...]

8

Hoiuste müügi lisatasu – 2 % hoiuste saldost

[...]

Sissetulekud kokku

[...]

HINNANGULINE VAHE

[...]

[...]

| (223) | Üldiselt oleks kontrollitud likvideerimine, mille korral riik maksaks välja kõik hoiused (v.a tähtajatute võlakirjade omanikest allutatud võlausaldajate hoiused) ja täidaks kõik kohustused krediidiasutuste ees, kulukam kui müük BICile. |
| --- | --- |

(223)

Üldiselt oleks kontrollitud likvideerimine, mille korral riik maksaks välja kõik hoiused (v.a tähtajatute võlakirjade omanikest allutatud võlausaldajate hoiused) ja täidaks kõik kohustused krediidiasutuste ees, kulukam kui müük BICile.

| (224) | Komisjon mõistab mitme eelduse, nimelt BICile antud laenude tagasisaamise võimaluse ebakindlust. Arvesse tuleks võtta ka asjaolu, et kontrollitud likvideerimine võib lõpptulemusena avaldada negatiivset mõju usaldusele kogu pangandussektori vastu ja liikmesriigi reitingule. |
| --- | --- |

(224)

Komisjon mõistab mitme eelduse, nimelt BICile antud laenude tagasisaamise võimaluse ebakindlust. Arvesse tuleks võtta ka asjaolu, et kontrollitud likvideerimine võib lõpptulemusena avaldada negatiivset mõju usaldusele kogu pangandussektori vastu ja liikmesriigi reitingule.

| (225) | Olemasoleva teabe põhjal järeldab komisjon, et panga ümberkorraldamine, s.t müük BICile, aitab piirata abi miinimumini. |
| --- | --- |

(225)

Olemasoleva teabe põhjal järeldab komisjon, et panga ümberkorraldamine, s.t müük BICile, aitab piirata abi miinimumini.

| (226) | BPN sai enne ja pärast riigistamist märkimisväärses summas abi, mida on kirjeldatud põhjendustes 182–185. See abi oli vajalik, et hoida panka pinnal ajavahemikul, mis kulub valitud ümberkorralduste tegemiseks, s.t elujõuliste osade müümiseks BICile ja halbade varade likvideerimiseks aja jooksul. Ümberkorraldamise tulemusena kaob BPN kui iseseisev pank. BICi poolt ülevõetava jaepanganduse valdkonna bilansimaht moodustab vähem kui 35 % BPNi riigistamiseelsest bilansimahust. Valitsevates turutingimustes on need meetmed (eriti jaepangandusega mitteseotud varade eraldamine ja üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele) tihedalt seotud turule jääva panga elujõulisusega. Jaepangandusega mitteseotud tegevused on antud üle eriotstarbelistele äriühingutele, mis aja jooksul likvideeritakse. Komisjon mõistab, et märkimisväärsed viivitused BPNi ümberkorraldamisel on seotud erakorraliste asjaoludega, mis mõjutasid Portugali majandust ja viisid vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamiseni 17. mail 2011. |
| --- | --- |

(226)

BPN sai enne ja pärast riigistamist märkimisväärses summas abi, mida on kirjeldatud põhjendustes 182–185. See abi oli vajalik, et hoida panka pinnal ajavahemikul, mis kulub valitud ümberkorralduste tegemiseks, s.t elujõuliste osade müümiseks BICile ja halbade varade likvideerimiseks aja jooksul. Ümberkorraldamise tulemusena kaob BPN kui iseseisev pank. BICi poolt ülevõetava jaepanganduse valdkonna bilansimaht moodustab vähem kui 35 % BPNi riigistamiseelsest bilansimahust. Valitsevates turutingimustes on need meetmed (eriti jaepangandusega mitteseotud varade eraldamine ja üleandmine eriotstarbelistele äriühingutele) tihedalt seotud turule jääva panga elujõulisusega. Jaepangandusega mitteseotud tegevused on antud üle eriotstarbelistele äriühingutele, mis aja jooksul likvideeritakse. Komisjon mõistab, et märkimisväärsed viivitused BPNi ümberkorraldamisel on seotud erakorraliste asjaoludega, mis mõjutasid Portugali majandust ja viisid vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamiseni 17. mail 2011.

| (227) | Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses märkis komisjon, et lisaks BPNi toetuseks enne müügitehingut võetud meetmetele vajab BIC täiendavaid meetmeid, mida kirjeldatakse põhjenduses 56. |
| --- | --- |

(227)

Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses märkis komisjon, et lisaks BPNi toetuseks enne müügitehingut võetud meetmetele vajab BIC täiendavaid meetmeid, mida kirjeldatakse põhjenduses 56.

| (228) | Komisjon tõstatas 24. oktoobri 2011. aasta otsuses küsimuse, kas BICi taotletud kapitalisüst oli minimaalselt hädavajalik summa elujõulisuse tagamiseks. Võttes arvesse bilansi kohandusi, mida BIC taotles oma 20. juuli 2011. aasta pakkumuses, ja BPNi 2011. aasta juuni finantsaruandeid, hindab Portugal, et kapitalitase [200–400] miljonit eurot vastab esimese taseme omavahendite suhtarvule [10–18 %]. |
| --- | --- |

(228)

Komisjon tõstatas 24. oktoobri 2011. aasta otsuses küsimuse, kas BICi taotletud kapitalisüst oli minimaalselt hädavajalik summa elujõulisuse tagamiseks. Võttes arvesse bilansi kohandusi, mida BIC taotles oma 20. juuli 2011. aasta pakkumuses, ja BPNi 2011. aasta juuni finantsaruandeid, hindab Portugal, et kapitalitase [200–400] miljonit eurot vastab esimese taseme omavahendite suhtarvule [10–18 %].

| (229) | Portugal väidab, et see kapitalitase tuleneb pakkumismenetlusest, arvestades ka hinda, mille BIC riigile maksab (40 miljonit eurot). See on põhjendatav kuludega, mis kantakse panga suunamisel tagasi põhitegevuse juurde, ja vajadusega omada piisavat lisakapitalipuhvrit. Portugal leiab, et puhver on vajalik piisavate omavahendite tagamiseks, eriti esimestel ühendamisjärgsetel aastatel, võttes arvesse ka BPNi negatiivset mainet ja Portugali keerulist majandusolukorda. |
| --- | --- |

(229)

Portugal väidab, et see kapitalitase tuleneb pakkumismenetlusest, arvestades ka hinda, mille BIC riigile maksab (40 miljonit eurot). See on põhjendatav kuludega, mis kantakse panga suunamisel tagasi põhitegevuse juurde, ja vajadusega omada piisavat lisakapitalipuhvrit. Portugal leiab, et puhver on vajalik piisavate omavahendite tagamiseks, eriti esimestel ühendamisjärgsetel aastatel, võttes arvesse ka BPNi negatiivset mainet ja Portugali keerulist majandusolukorda.

| (230) | Tuleb märkida, et 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt peaks omavahendite suhtarv müügitehingule järgneva neljanda aasta lõpuks jõudma [8–12] %-ni ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi järgi [7–11] %-ni (veidi väiksem Portugalis õigusaktide kohaselt nõutavast 10 %-st). |
| --- | --- |

(230)

Tuleb märkida, et 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt peaks omavahendite suhtarv müügitehingule järgneva neljanda aasta lõpuks jõudma [8–12] %-ni ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi järgi [7–11] %-ni (veidi väiksem Portugalis õigusaktide kohaselt nõutavast 10 %-st).

| (231) | Seetõttu võib komisjon järeldada, et esimese taseme omavahendite suhtarvule [10–18 %] vastav kapitalitase tuleneb pakkumismenetlusest ja on 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt vajalik panga elujõulisuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(231)

Seetõttu võib komisjon järeldada, et esimese taseme omavahendite suhtarvule [10–18 %] vastav kapitalitase tuleneb pakkumismenetlusest ja on 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava kohaselt vajalik panga elujõulisuse tagamiseks.

| (232) | Samuti peab komisjon positiivseks asjaolu, et BICiga sõlmitud raamleping sisaldab BICi kohustust mitte maksta aktsionäridele viie aasta jooksul dividende ega muid samaväärseid BPNiga seotud hüvitisi. Kohustuse eesmärk on tagada, et BPNi süstitud kapitali ei viidaks aktsionäridele jagatud vahendite näol kohe pangast välja. |
| --- | --- |

(232)

Samuti peab komisjon positiivseks asjaolu, et BICiga sõlmitud raamleping sisaldab BICi kohustust mitte maksta aktsionäridele viie aasta jooksul dividende ega muid samaväärseid BPNiga seotud hüvitisi. Kohustuse eesmärk on tagada, et BPNi süstitud kapitali ei viidaks aktsionäridele jagatud vahendite näol kohe pangast välja.

| (233) | Samas erinevad BICi poolt lõpptulemusena ülevõetavad varad BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses näidatust ja BICil on ka õigus anda tagasi probleemsed laenud. Tagamaks, et abi piirdub hädavajaliku miinimumiga, leiab komisjon seetõttu, et kui laenude riigile tagastamise tulemuseks on riskiga kaalutud varade vähenemine, siis sellega peaks kaasnema kapitali vähendamine ligikaudu [10–18] % ulatuses riskiga kaalutud varade vähenemisest. Kapitali vähendamine võiks toimuda riigile tagastatavate laenude bilansilise väärtuse allahindluse vormis. |
| --- | --- |

(233)

Samas erinevad BICi poolt lõpptulemusena ülevõetavad varad BICi 20. juuli 2011. aasta pakkumuses näidatust ja BICil on ka õigus anda tagasi probleemsed laenud. Tagamaks, et abi piirdub hädavajaliku miinimumiga, leiab komisjon seetõttu, et kui laenude riigile tagastamise tulemuseks on riskiga kaalutud varade vähenemine, siis sellega peaks kaasnema kapitali vähendamine ligikaudu [10–18] % ulatuses riskiga kaalutud varade vähenemisest. Kapitali vähendamine võiks toimuda riigile tagastatavate laenude bilansilise väärtuse allahindluse vormis.

| (234) | Komisjon märgib, et BICi väitel võiks ühendatud äriühing probleemsete laenude tagastamise korral säilitada esimese taseme omavahendite suhtarvu [10–18] %, andes majandusele uusi laene. Komisjon leiab, et alljärgnevalt esitatud põhjustel ei piiraks selline meede abi hädavajaliku miinimumini. Esiteks on BICi enda müügieelne omavahendite suhtarv väiksem kui [10–18] % müügikuupäeval. Seega niipea, kui BPN ühendatakse BICiga, langeb ühendatud äriühingu esimese taseme omavahendite suhtarv (nagu on kirjeldatud 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas). Selleks et ühendatud äriühing säilitaks pärast ühendamist esimese taseme omavahendite suhtarvu tasemel [10–18] %, peaks tema kapitalisatsioon olema suurem BIC enda prognoositust. Teiseks on 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas majandusele antavaid uusi laene juba arvesse võetud ja seetõttu peetakse BPNi esimese taseme omavahendite (väga kõrget) suhtarvu müügihetkel piisavaks. Seega puudub vajadus kasutada uute laenude andmiseks veelgi rohkem kapitali, kui on ette nähtud 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas. Seetõttu suhtub komisjon positiivselt Portugali võetud kohustusse tagada, et Banco BICile müümise kuupäeval ei ole BPNi esimese taseme omavahendite suhtarv kõrgem kui [10–18] % ja et kui probleemsed laenud tagastatakse riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele, siis kannab Banco BIC või ühendatud äriühing riigile või riigi kontrolli all olevale üksusele üle nende laenudega seotud kapitali summas [10–18] % laenude riskiga kaalutud varadest. |
| --- | --- |

(234)

Komisjon märgib, et BICi väitel võiks ühendatud äriühing probleemsete laenude tagastamise korral säilitada esimese taseme omavahendite suhtarvu [10–18] %, andes majandusele uusi laene. Komisjon leiab, et alljärgnevalt esitatud põhjustel ei piiraks selline meede abi hädavajaliku miinimumini. Esiteks on BICi enda müügieelne omavahendite suhtarv väiksem kui [10–18] % müügikuupäeval. Seega niipea, kui BPN ühendatakse BICiga, langeb ühendatud äriühingu esimese taseme omavahendite suhtarv (nagu on kirjeldatud 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas). Selleks et ühendatud äriühing säilitaks pärast ühendamist esimese taseme omavahendite suhtarvu tasemel [10–18] %, peaks tema kapitalisatsioon olema suurem BIC enda prognoositust. Teiseks on 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas majandusele antavaid uusi laene juba arvesse võetud ja seetõttu peetakse BPNi esimese taseme omavahendite (väga kõrget) suhtarvu müügihetkel piisavaks. Seega puudub vajadus kasutada uute laenude andmiseks veelgi rohkem kapitali, kui on ette nähtud 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas. Seetõttu suhtub komisjon positiivselt Portugali võetud kohustusse tagada, et Banco BICile müümise kuupäeval ei ole BPNi esimese taseme omavahendite suhtarv kõrgem kui [10–18] % ja et kui probleemsed laenud tagastatakse riigile või ükskõik millisele riigi kontrolli all olevale üksusele, siis kannab Banco BIC või ühendatud äriühing riigile või riigi kontrolli all olevale üksusele üle nende laenudega seotud kapitali summas [10–18] % laenude riskiga kaalutud varadest.

| (235) | Tagamaks, et abi piirdub hädavajaliku miinimumiga, on ümberkorraldamisteatise kohaselt vajalik osaluste omandamise keeld. Ümberkorraldamisteatise punktis 23 on selgelt märgitud, et „ettevõtjale ei tohi anda riigi vahenditest toetust, mida ta võib kasutada sellise turgu moonutava tegevuse rahastamiseks, mis ei ole ümberkorraldusprotsessiga seotud. Näiteks ei tohi juhul, kui see ei ole oluline ettevõtja elujõulisuse taastamiseks, rahastada riigiabist teiste ettevõtjate osakute omandamist või uute investeeringute tegemist.” |
| --- | --- |

(235)

Tagamaks, et abi piirdub hädavajaliku miinimumiga, on ümberkorraldamisteatise kohaselt vajalik osaluste omandamise keeld. Ümberkorraldamisteatise punktis 23 on selgelt märgitud, et „ettevõtjale ei tohi anda riigi vahenditest toetust, mida ta võib kasutada sellise turgu moonutava tegevuse rahastamiseks, mis ei ole ümberkorraldusprotsessiga seotud. Näiteks ei tohi juhul, kui see ei ole oluline ettevõtja elujõulisuse taastamiseks, rahastada riigiabist teiste ettevõtjate osakute omandamist või uute investeeringute tegemist.”

| (236) | Komisjon märgib, et juba 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas viidati sellele, et ühendatud äriühingust saab elujõuline majandusüksus, mis peaks saavutama vastuvõetava omakapitali tootluse ja koguni kasumi. Elujõulisuse taastamine ei sõltu osaluste omandamisest. Vastupidi – komisjon leiab, et osaluste omandamise keeld tagab ümberkorraldamiseks vajalikuks peetava kapitali jäämise panka, aidates kaasa elujõulisuse taastamisele. Sellega seoses leiab komisjon, et Portugali võetud kohustus kehtestada osaluste omandamise keeld on vajalik, tagamaks ümberkorraldusabi kokkusobivus siseturuga. |
| --- | --- |

(236)

Komisjon märgib, et juba 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskavas viidati sellele, et ühendatud äriühingust saab elujõuline majandusüksus, mis peaks saavutama vastuvõetava omakapitali tootluse ja koguni kasumi. Elujõulisuse taastamine ei sõltu osaluste omandamisest. Vastupidi – komisjon leiab, et osaluste omandamise keeld tagab ümberkorraldamiseks vajalikuks peetava kapitali jäämise panka, aidates kaasa elujõulisuse taastamisele. Sellega seoses leiab komisjon, et Portugali võetud kohustus kehtestada osaluste omandamise keeld on vajalik, tagamaks ümberkorraldusabi kokkusobivus siseturuga.

| (237) | Mis puudutab omapanust, siis ümberkorraldamisteatise kohaselt peavad ümberkorraldamise kulusid lisaks riigile kandma ka panga varasemad investorid ja endised aktsionärid. See nõue tagab, et päästetavad pangad kannavad piisavat vastutust oma varasema käitumise tagajärgede eest, ja tekitab asjakohased stiimulid edaspidiseks käitumiseks. |
| --- | --- |

(237)

Mis puudutab omapanust, siis ümberkorraldamisteatise kohaselt peavad ümberkorraldamise kulusid lisaks riigile kandma ka panga varasemad investorid ja endised aktsionärid. See nõue tagab, et päästetavad pangad kannavad piisavat vastutust oma varasema käitumise tagajärgede eest, ja tekitab asjakohased stiimulid edaspidiseks käitumiseks.

| (238) | Käesoleval juhul peab komisjon positiivseks asjaolu, et aktsionärid on kaotanud pangas oma osaluse ilma hüvitiseta. Seega osalevad nad piisaval määral kulude jagamises panga puhul, mille väärtus oli Portugali määratud kahe sõltumatu organisatsiooni hinnangul negatiivne. Samuti peab komisjon positiivseks asjaolu, et BPNi juhatus vahetati riigistamise protsessis välja. |
| --- | --- |

(238)

Käesoleval juhul peab komisjon positiivseks asjaolu, et aktsionärid on kaotanud pangas oma osaluse ilma hüvitiseta. Seega osalevad nad piisaval määral kulude jagamises panga puhul, mille väärtus oli Portugali määratud kahe sõltumatu organisatsiooni hinnangul negatiivne. Samuti peab komisjon positiivseks asjaolu, et BPNi juhatus vahetati riigistamise protsessis välja.

| (239) | Samas märgib komisjon ära, et erastataval pangal säilivad 245 miljoni euro väärtuses allutatud võlakirjade omanikud, kes võivad jätkuvalt saada kupongimakseid. |
| --- | --- |

(239)

Samas märgib komisjon ära, et erastataval pangal säilivad 245 miljoni euro väärtuses allutatud võlakirjade omanikud, kes võivad jätkuvalt saada kupongimakseid.

| (240) | Ümberkorraldamisteatise punktis 26 on märgitud, et „pangad ei tohiks [...] kasutada riigiabi hüvitise maksmiseks omavahendite (omakapital ja allutatud laenud) eest, kui tegevusest ei saada piisavat kasumit”. |
| --- | --- |

(240)

Ümberkorraldamisteatise punktis 26 on märgitud, et „pangad ei tohiks [...] kasutada riigiabi hüvitise maksmiseks omavahendite (omakapital ja allutatud laenud) eest, kui tegevusest ei saada piisavat kasumit”.

| (241) | Ümberkorraldamise ajal ei järginud BPN komisjoni põhimõtteid hübriidinstrumentide kohta, mis on esitatud ümberkorraldamisteatise punktis 26. Komisjon selgitas selles punktis, et kahjumi kompenseerimine abi saavate pankade äranägemise järgi (näiteks reservide kasutuselevõtmise või omakapitali vähendamise kaudu) eesmärgiga tagada dividendide maksmine ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete tegemine ei sobi ümberkorraldamise kontekstis põhimõtteliselt kokku kulude jagamise eesmärgiga. Komisjon märgib, et kupongimaksete tegemine ei olnud selle põhimõttega kooskõlas ja see tuleks korvata põhjalikuma ümberkorraldamisega (55). |
| --- | --- |

(241)

Ümberkorraldamise ajal ei järginud BPN komisjoni põhimõtteid hübriidinstrumentide kohta, mis on esitatud ümberkorraldamisteatise punktis 26. Komisjon selgitas selles punktis, et kahjumi kompenseerimine abi saavate pankade äranägemise järgi (näiteks reservide kasutuselevõtmise või omakapitali vähendamise kaudu) eesmärgiga tagada dividendide maksmine ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete tegemine ei sobi ümberkorraldamise kontekstis põhimõtteliselt kokku kulude jagamise eesmärgiga. Komisjon märgib, et kupongimaksete tegemine ei olnud selle põhimõttega kooskõlas ja see tuleks korvata põhjalikuma ümberkorraldamisega (55).

| (242) | Komisjon leiab, et panga ulatuslik ümberkorraldamine võib olla kulude jagamatajätmise korvamiseks piisav. |
| --- | --- |

(242)

Komisjon leiab, et panga ulatuslik ümberkorraldamine võib olla kulude jagamatajätmise korvamiseks piisav.

| (243) | Kuna aga pank on nüüd müümisel, tuleb kuni 31. detsembrini 2016 kehtestada ostuoptsioonide keeld, et tagada minimaalne kulude jagamine panga kapitaliomanike poolt. |
| --- | --- |

(243)

Kuna aga pank on nüüd müümisel, tuleb kuni 31. detsembrini 2016 kehtestada ostuoptsioonide keeld, et tagada minimaalne kulude jagamine panga kapitaliomanike poolt.

| (244) | Sellega seoses märgib komisjon ära Portugali võetud kohustuse tagada, et ümberkorraldamisele kaasa aitamiseks ei kasuta BPN, Banco BIC, ühendatud äriühing ega Portugal kuni 31. detsembrini 2016 mingeid ostuoptsioonidega seotud õigusi seoses allutatud laenudega, mille BPN on emiteerinud enne müügikuupäeva. |
| --- | --- |

(244)

Sellega seoses märgib komisjon ära Portugali võetud kohustuse tagada, et ümberkorraldamisele kaasa aitamiseks ei kasuta BPN, Banco BIC, ühendatud äriühing ega Portugal kuni 31. detsembrini 2016 mingeid ostuoptsioonidega seotud õigusi seoses allutatud laenudega, mille BPN on emiteerinud enne müügikuupäeva.

| (245) | Komisjon märgib, et eespool põhjendustes 182–185 kirjeldatud abimeetmete, eelkõige tagatiste, kapitalisüsti ja eriotstarbelistele äriühingutele varade üleandmise eest tasumine ei ole kooskõlas komisjoni asjakohaste teatistega. |
| --- | --- |

(245)

Komisjon märgib, et eespool põhjendustes 182–185 kirjeldatud abimeetmete, eelkõige tagatiste, kapitalisüsti ja eriotstarbelistele äriühingutele varade üleandmise eest tasumine ei ole kooskõlas komisjoni asjakohaste teatistega.

| (246) | Riigi tagatiste hinnaks määrati 20 baaspunkti, mis on tunduvalt väiksem tasust, mis tuleks maksta finantseerimisasutuste emiteeritud kohustustele antavate riigi tagatiste eest makstavat tasu käsitlevate komisjoni eeskirjade kohaldamisel. |
| --- | --- |

(246)

Riigi tagatiste hinnaks määrati 20 baaspunkti, mis on tunduvalt väiksem tasust, mis tuleks maksta finantseerimisasutuste emiteeritud kohustustele antavate riigi tagatiste eest makstavat tasu käsitlevate komisjoni eeskirjade kohaldamisel.

| (247) | BPNi 2012. aasta veebruaris tehtud 600 miljoni euro suuruse kapitalisüsti eest ei saada ilmselgelt tasu, mis oleks kooskõlas rekapitaliseerimisteatisega. Portugali ametiasutused ei eeldagi kapitalisüsti eest tasu. Õigupoolest tehti kapitalisüst eesmärgiga võimaldada panga müüki negatiivse hinnaga. |
| --- | --- |

(247)

BPNi 2012. aasta veebruaris tehtud 600 miljoni euro suuruse kapitalisüsti eest ei saada ilmselgelt tasu, mis oleks kooskõlas rekapitaliseerimisteatisega. Portugali ametiasutused ei eeldagi kapitalisüsti eest tasu. Õigupoolest tehti kapitalisüst eesmärgiga võimaldada panga müüki negatiivse hinnaga.

| (248) | Mis puudutab varade üleandmist eriotstarbelistele äriühingutele bilansilise väärtuse alusel, siis kuigi komisjon teoreetiliselt mõistab, et varade üleandmine kolmele eriotstarbelisele äriühingule kannab eesmärki kaitsta BPNi elujõulisust ja võimaldada selle müüki, on bilansilise väärtuse alusel üleandmise näol tegemist abiga, mis ei ole kooskõlas langenud väärtusega varade teatise peamiste nõuetega. Tuleb rõhutada, et üleandmine toimub bilansilise väärtuse alusel, mis ületab tunduvalt tegelikku majanduslikku väärtust, ja riigile ei ole mingit tasu ette nähtud. Langenud väärtusega varade teatises mööndakse, et võimalikke lahknevusi teatise peamistest kriteeriumidest, sealhulgas hinnakujundusega seotud kriteeriumidest, võib korvata põhjaliku ümberkorraldamisega. BPNi põhjalik ümberkorraldamine on tegur, mis võimaldaks komisjonil otsustada, et kõnealune meede on langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas. Seega võiks varade eriotstarbelistele äriühingutele üleandmist hinnata koos teiste BPNi toetuseks võetud meetmetega ja osana ulatuslikust ümberkorraldamisest. |
| --- | --- |

(248)

Mis puudutab varade üleandmist eriotstarbelistele äriühingutele bilansilise väärtuse alusel, siis kuigi komisjon teoreetiliselt mõistab, et varade üleandmine kolmele eriotstarbelisele äriühingule kannab eesmärki kaitsta BPNi elujõulisust ja võimaldada selle müüki, on bilansilise väärtuse alusel üleandmise näol tegemist abiga, mis ei ole kooskõlas langenud väärtusega varade teatise peamiste nõuetega. Tuleb rõhutada, et üleandmine toimub bilansilise väärtuse alusel, mis ületab tunduvalt tegelikku majanduslikku väärtust, ja riigile ei ole mingit tasu ette nähtud. Langenud väärtusega varade teatises mööndakse, et võimalikke lahknevusi teatise peamistest kriteeriumidest, sealhulgas hinnakujundusega seotud kriteeriumidest, võib korvata põhjaliku ümberkorraldamisega. BPNi põhjalik ümberkorraldamine on tegur, mis võimaldaks komisjonil otsustada, et kõnealune meede on langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas. Seega võiks varade eriotstarbelistele äriühingutele üleandmist hinnata koos teiste BPNi toetuseks võetud meetmetega ja osana ulatuslikust ümberkorraldamisest.

| (249) | Ümberkorraldamisteatise punktis 25 on sätestatud, et kui äriühingu päästmise etapis on finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil erandkorras loobutud kulude eelneva asjakohase jagamise nõudest, tuleb see hüvitada ümberkorraldamise hilisemas etapis tehtava täiendava panusega, näiteks tagastusklausli ja/või konkurentsimoonutusi piiravaid lisameetmeid hõlmava ulatuslikuma ümberkorraldamise vormis. |
| --- | --- |

(249)

Ümberkorraldamisteatise punktis 25 on sätestatud, et kui äriühingu päästmise etapis on finantsstabiilsuse säilitamise eesmärgil erandkorras loobutud kulude eelneva asjakohase jagamise nõudest, tuleb see hüvitada ümberkorraldamise hilisemas etapis tehtava täiendava panusega, näiteks tagastusklausli ja/või konkurentsimoonutusi piiravaid lisameetmeid hõlmava ulatuslikuma ümberkorraldamise vormis.

| (250) | Komisjon leiab, et BPNi ümberkorraldamine on piisavalt ulatuslik. Komisjon märgib esiteks, et pank on väike. Ümberkorraldamise tulemusena kaob BPN kui iseseisev pank. BICi poolt ülevõetava jaepanganduse valdkonna bilansimaht moodustab vähem kui 35 % BPNi riigistamiseelsest bilansimahust. Muudest tegevustest peale jaepanganduse on lõplikult loobutud. |
| --- | --- |

(250)

Komisjon leiab, et BPNi ümberkorraldamine on piisavalt ulatuslik. Komisjon märgib esiteks, et pank on väike. Ümberkorraldamise tulemusena kaob BPN kui iseseisev pank. BICi poolt ülevõetava jaepanganduse valdkonna bilansimaht moodustab vähem kui 35 % BPNi riigistamiseelsest bilansimahust. Muudest tegevustest peale jaepanganduse on lõplikult loobutud.

| (251) | Seetõttu võib komisjon järeldada, et kulude jagamine on BPNi ulatusliku ümberkorraldamisega seoses piisav. |
| --- | --- |

(251)

Seetõttu võib komisjon järeldada, et kulude jagamine on BPNi ulatusliku ümberkorraldamisega seoses piisav.

6.3.3   Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

| (252) | Seoses konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega on ümberkorraldamisteatises sätestatud, et nende meetmete iseloom ja laad sõltub abisumma suurusest ning abi andmise tingimustest ja asjaoludest, aga ka selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutsema hakkab. |
| --- | --- |

(252)

Seoses konkurentsimoonutusi piiravate meetmetega on ümberkorraldamisteatises sätestatud, et nende meetmete iseloom ja laad sõltub abisumma suurusest ning abi andmise tingimustest ja asjaoludest, aga ka selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutsema hakkab.

| (253) | Kuigi BPNile antud abisumma on märkimisväärne, tuleks arvesse võtta BPNi väiksust. Nagu on märgitud ümberkorraldamisteatise punktis 32, analüüsib komisjon abi tõenäolist mõju neile turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust oma turul pärast panga elujõulisuse taastamist. |
| --- | --- |

(253)

Kuigi BPNile antud abisumma on märkimisväärne, tuleks arvesse võtta BPNi väiksust. Nagu on märgitud ümberkorraldamisteatise punktis 32, analüüsib komisjon abi tõenäolist mõju neile turgudele, kus abi saanud pank pärast ümberkorraldamist tegutseb. Kõigepealt uuritakse panga osakaalu ja suhtelist tähtsust oma turul pärast panga elujõulisuse taastamist.

| (254) | Sellega seoses märgib komisjon, et BPN ei jätka tegevust sama majandusüksusena nagu enne riigi sekkumist (56). BPN on teinud läbi riigistamise ja põhjaliku ümberkorraldamise. Seega hakkab turul konkureerima palju väiksem pank. |
| --- | --- |

(254)

Sellega seoses märgib komisjon, et BPN ei jätka tegevust sama majandusüksusena nagu enne riigi sekkumist (56). BPN on teinud läbi riigistamise ja põhjaliku ümberkorraldamise. Seega hakkab turul konkureerima palju väiksem pank.

| (255) | 2008. aasta lõpul oli BPN bilansimahu järgi suuruselt seitsmes finantseerimisasutus Portugalis. Pärast riigistamist on panga suurus kahanenud, eelkõige hoiuste mahu vähenemise tulemusena. 2011. aastal oli BPN suuruselt 12. pank ja tema turuosa oli nii hoiuste kui ka laenude segmendis alla 1 %. Aastatel 2008–2011 vähenesid hoiused ja laenud ligi poole võrra. |
| --- | --- |

(255)

2008. aasta lõpul oli BPN bilansimahu järgi suuruselt seitsmes finantseerimisasutus Portugalis. Pärast riigistamist on panga suurus kahanenud, eelkõige hoiuste mahu vähenemise tulemusena. 2011. aastal oli BPN suuruselt 12. pank ja tema turuosa oli nii hoiuste kui ka laenude segmendis alla 1 %. Aastatel 2008–2011 vähenesid hoiused ja laenud ligi poole võrra.

| (256) | Oma märkustes 24. oktoobri 2011. aasta otsuse kohta teatas Portugal esiteks, et juba enne riigistamist oli BPNi turuosa ligikaudu [1–2] %. Teiseks, pärast riigistamist korraldati BPN ulatuslikult ümber ja tema suurust vähendati veelgi. Kolmandaks, ka pärast BICiga ühendamist on uue, ühendatud äriühingu turuosa Portugalis alla [< 1] %, sest BPNi turuosa on praegu ligikaudu [< 1 %] nii klientide laenude kui ka hoiuste segmendis ning BICi turuosa on ligikaudu [< 1 %] laenude segmendis ja [< 1 %] hoiuste segmendis. |
| --- | --- |

(256)

Oma märkustes 24. oktoobri 2011. aasta otsuse kohta teatas Portugal esiteks, et juba enne riigistamist oli BPNi turuosa ligikaudu [1–2] %. Teiseks, pärast riigistamist korraldati BPN ulatuslikult ümber ja tema suurust vähendati veelgi. Kolmandaks, ka pärast BICiga ühendamist on uue, ühendatud äriühingu turuosa Portugalis alla [< 1] %, sest BPNi turuosa on praegu ligikaudu [< 1 %] nii klientide laenude kui ka hoiuste segmendis ning BICi turuosa on ligikaudu [< 1 %] laenude segmendis ja [< 1 %] hoiuste segmendis.

| (257) | Komisjon märgib ka, et pangandusvaldkonna müümine pakkumismenetluse kaudu andis konkurentidele võimaluse omandada BPNi kaubamärk ja äritegevus ning see piiras konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(257)

Komisjon märgib ka, et pangandusvaldkonna müümine pakkumismenetluse kaudu andis konkurentidele võimaluse omandada BPNi kaubamärk ja äritegevus ning see piiras konkurentsimoonutusi.

| (258) | Komisjon suhtub positiivselt ka põhjenduse 56 punktis xiii kirjeldatud dividendipoliitikasse. |
| --- | --- |

(258)

Komisjon suhtub positiivselt ka põhjenduse 56 punktis xiii kirjeldatud dividendipoliitikasse.

| (259) | Lisaks mainitakse ümberkorraldamisteatise punktis 44, et pangad ei tohi viidata riigi toetusele kui konkurentsieelisele oma finantstoodete turustamisel. Komisjon on rahul Portugali võetud kohustusega, et BIC ei viita riigiabi kasutamisele turunduskampaaniates ega investoritele suunatud teadetes. |
| --- | --- |

(259)

Lisaks mainitakse ümberkorraldamisteatise punktis 44, et pangad ei tohi viidata riigi toetusele kui konkurentsieelisele oma finantstoodete turustamisel. Komisjon on rahul Portugali võetud kohustusega, et BIC ei viita riigiabi kasutamisele turunduskampaaniates ega investoritele suunatud teadetes.

| (260) | Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas kavandatud meetmed on piisavad, võttes arvesse abisumma suurust ning asjaolu, et BPN rekapitaliseeriti, talle anti tagatised ja tema toetuseks võeti langenud väärtusega varadega seotud meetmeid, mille eest ei tasutud vastavalt asjakohaste teatiste nõuetele. |
| --- | --- |

(260)

Oma 24. oktoobri 2011. aasta otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas kavandatud meetmed on piisavad, võttes arvesse abisumma suurust ning asjaolu, et BPN rekapitaliseeriti, talle anti tagatised ja tema toetuseks võeti langenud väärtusega varadega seotud meetmeid, mille eest ei tasutud vastavalt asjakohaste teatiste nõuetele.

| (261) | Eelkõige märkis komisjon, et panga esimese taseme omavahendite suhtarv on turul tegutsema hakates [10–18] %, mis ületab tunduvalt 2011. aasta lõpul nõutud miinimumi 9 % ja 2012. aasta lõpul nõutavat miinimumi 10 %. |
| --- | --- |

(261)

Eelkõige märkis komisjon, et panga esimese taseme omavahendite suhtarv on turul tegutsema hakates [10–18] %, mis ületab tunduvalt 2011. aasta lõpul nõutud miinimumi 9 % ja 2012. aasta lõpul nõutavat miinimumi 10 %.

| (262) | Lisaks taotles BIC õigust müüa [...] kuu jooksul tagasi laenud, mis on viivises vähemalt [...] päeva (kuni [...] % kogu laenuportfelli nimiväärtusest). Samuti taotles BIC CGD likviidsustoetuse säilimist kahes vormis. Esimene neist on kommertsväärtpaberite programmiga seoses [150–500] miljoni euro suuruse krediidiliini säilitamine riigi tagatisega kuni [...] ja CGD kohustus mitte muuta krediidiliini tingimusi kuni [...]. Teine on CGD võimaldatav uus, kuni [150–350] miljoni euro suurune krediidiliin, et korvata hoiuste mahu vähenemist alla 1,8 miljardi euro, kusjuures krediidiliini eest makstav tasu on Euribor + [...] baaspunkti. |
| --- | --- |

(262)

Lisaks taotles BIC õigust müüa [...] kuu jooksul tagasi laenud, mis on viivises vähemalt [...] päeva (kuni [...] % kogu laenuportfelli nimiväärtusest). Samuti taotles BIC CGD likviidsustoetuse säilimist kahes vormis. Esimene neist on kommertsväärtpaberite programmiga seoses [150–500] miljoni euro suuruse krediidiliini säilitamine riigi tagatisega kuni [...] ja CGD kohustus mitte muuta krediidiliini tingimusi kuni [...]. Teine on CGD võimaldatav uus, kuni [150–350] miljoni euro suurune krediidiliin, et korvata hoiuste mahu vähenemist alla 1,8 miljardi euro, kusjuures krediidiliini eest makstav tasu on Euribor + [...] baaspunkti.

| (263) | See peaks tagama, et ühendatud äriühing ei kasuta riigiabi konkurentide arvel kasvamise eesmärgil ja et abist tingitud konkurentsimoonutusi piiratakse asjakohaselt. |
| --- | --- |

(263)

See peaks tagama, et ühendatud äriühing ei kasuta riigiabi konkurentide arvel kasvamise eesmärgil ja et abist tingitud konkurentsimoonutusi piiratakse asjakohaselt.

| (264) | Arvestades pingelist turuolukorda ja Portugali pangandussektorile kehtestatud rangeid tingimusi seoses sündmustega, mis viisid vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamiseni, leiab komisjon, et need likviidsusliinid mõjutavad märkimisväärselt seda, millises ulatuses ühendatud äriühing suudab konkureerida teiste turuosalistega, kes ei ole riigiabi saanud. |
| --- | --- |

(264)

Arvestades pingelist turuolukorda ja Portugali pangandussektorile kehtestatud rangeid tingimusi seoses sündmustega, mis viisid vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamiseni, leiab komisjon, et need likviidsusliinid mõjutavad märkimisväärselt seda, millises ulatuses ühendatud äriühing suudab konkureerida teiste turuosalistega, kes ei ole riigiabi saanud.

| (265) | Riigiabi võib seega pidada siseturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui kehtestatud on piisavad meetmed, millega tagatakse, et riigiabi ei kasutata samasugust riiklikku toetust mittesaanud konkurentide kahjustamiseks. Sellist toetust saanud ja mittesaanud pankade vahel peaksid kehtima jääma võrdsed võimalused. Lisaks ei tohiks riigiabi nõrgendada abi mittesaavate pankade motivatsiooni konkureerida, investeerida ja innovatsiooniga tegeleda ega luua turuletuleku tõkkeid, mis võiksid vähendada piiriülest tegevust. |
| --- | --- |

(265)

Riigiabi võib seega pidada siseturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui kehtestatud on piisavad meetmed, millega tagatakse, et riigiabi ei kasutata samasugust riiklikku toetust mittesaanud konkurentide kahjustamiseks. Sellist toetust saanud ja mittesaanud pankade vahel peaksid kehtima jääma võrdsed võimalused. Lisaks ei tohiks riigiabi nõrgendada abi mittesaavate pankade motivatsiooni konkureerida, investeerida ja innovatsiooniga tegeleda ega luua turuletuleku tõkkeid, mis võiksid vähendada piiriülest tegevust.

| (266) | Tuleb tagada, et ühendatud äriühing ei saaks konkurentsieelist, mis tuleneb likviidsusriski riigile üleandmisest ja kapitalitoetusest. |
| --- | --- |

(266)

Tuleb tagada, et ühendatud äriühing ei saaks konkurentsieelist, mis tuleneb likviidsusriski riigile üleandmisest ja kapitalitoetusest.

| (267) | Piiramaks konkurentsimoonutusi, mis tulenevad asjaolust, et panga kapitalitase ületab miinimumnõuet (vt põhjendus 261), peaks komisjoni arvates juhul, kui laenude riigile tagastamise tulemuseks on riskiga kaalutud varade vähenemine, sellega kaasnema kapitali vähendamine vastavas ulatuses. Seetõttu on BPNi maksimaalset kapitalitaset puudutav Portugali kohustus vajalik selleks, et tagada ümberkorraldusabi kokkusobivus siseturuga. |
| --- | --- |

(267)

Piiramaks konkurentsimoonutusi, mis tulenevad asjaolust, et panga kapitalitase ületab miinimumnõuet (vt põhjendus 261), peaks komisjoni arvates juhul, kui laenude riigile tagastamise tulemuseks on riskiga kaalutud varade vähenemine, sellega kaasnema kapitali vähendamine vastavas ulatuses. Seetõttu on BPNi maksimaalset kapitalitaset puudutav Portugali kohustus vajalik selleks, et tagada ümberkorraldusabi kokkusobivus siseturuga.

| (268) | Teiseks leiab komisjon, et BPNi kommertsväärtpaberite programmiga seotud [150–500] miljoni euro suuruse krediidiliini kestus peaks piirduma [...] aastaga. Samuti peaks teise likviidsusliini eest makstav tasu olema turutingimustega sarnasem ja see tuleks kehtestada tasemel Euribor + [...] baaspunkti. Nendest piirangutest hoidumise vältimiseks peaks Portugal lisaks kuni 31. detsembrini 2016 taotlema komisjoni eelnevat heakskiitu kõikidele CGD või riigi poolt võimaldatavatele krediidiliinidele või tagatistele. Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks Portugali võetud kohustused likviidsusliinide suhtes; need on vajalikud selleks, et tagada ümberkorraldusabi kokkusobivus siseturuga. |
| --- | --- |

(268)

Teiseks leiab komisjon, et BPNi kommertsväärtpaberite programmiga seotud [150–500] miljoni euro suuruse krediidiliini kestus peaks piirduma [...] aastaga. Samuti peaks teise likviidsusliini eest makstav tasu olema turutingimustega sarnasem ja see tuleks kehtestada tasemel Euribor + [...] baaspunkti. Nendest piirangutest hoidumise vältimiseks peaks Portugal lisaks kuni 31. detsembrini 2016 taotlema komisjoni eelnevat heakskiitu kõikidele CGD või riigi poolt võimaldatavatele krediidiliinidele või tagatistele. Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks Portugali võetud kohustused likviidsusliinide suhtes; need on vajalikud selleks, et tagada ümberkorraldusabi kokkusobivus siseturuga.

| (269) | Kolmandaks, ümberkorraldamisteatis seostab ka osaluste omandamise keelu konkurentsimoonutustega. Teatise punktides 39 ja 40 selgitatakse, et „riigiabi ei tohi kasutada selleks, et kahjustada konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust” ja et „pangad ei tohi kasutada riigiabi konkureerivate äriühingute omandamiseks”. Komisjon on rahul Portugali võetud kohustusega rakendada osaluste omandamise keeldu kuni 31. detsembrini 2016, nagu on viidatud põhjenduses 236. |
| --- | --- |

(269)

Kolmandaks, ümberkorraldamisteatis seostab ka osaluste omandamise keelu konkurentsimoonutustega. Teatise punktides 39 ja 40 selgitatakse, et „riigiabi ei tohi kasutada selleks, et kahjustada konkurente, kes ei saa samasugust riiklikku toetust” ja et „pangad ei tohi kasutada riigiabi konkureerivate äriühingute omandamiseks”. Komisjon on rahul Portugali võetud kohustusega rakendada osaluste omandamise keeldu kuni 31. detsembrini 2016, nagu on viidatud põhjenduses 236.

| (270) | Lõpetuseks märgib komisjon, et BICi õigus anda probleemsed laenud riigile tagasi peaks lõppema alates [...], mitte [...] kuu möödudes müügikuupäevast. Komisjon leiab, et BICil on olnud võimalus kontrollida BPNi laene alates pakkumuse avamisest ja eriti pärast raamlepingu allkirjastamist 9. detsembril 2011. Lisaks on laenuportfelli juba kaks korda puhastatud: siis, kui kõige probleemsemad laenud anti 2010. aasta detsembris üle eriotstarbelistele äriühingutele, ja seejärel BICi poolt, kui ostja taotles õigust anda riigile tagasi täiendavad laenud, et saavutada laenude ja hoiuste suhe [110–150] %. |
| --- | --- |

(270)

Lõpetuseks märgib komisjon, et BICi õigus anda probleemsed laenud riigile tagasi peaks lõppema alates [...], mitte [...] kuu möödudes müügikuupäevast. Komisjon leiab, et BICil on olnud võimalus kontrollida BPNi laene alates pakkumuse avamisest ja eriti pärast raamlepingu allkirjastamist 9. detsembril 2011. Lisaks on laenuportfelli juba kaks korda puhastatud: siis, kui kõige probleemsemad laenud anti 2010. aasta detsembris üle eriotstarbelistele äriühingutele, ja seejärel BICi poolt, kui ostja taotles õigust anda riigile tagasi täiendavad laenud, et saavutada laenude ja hoiuste suhe [110–150] %.

| (271) | Komisjon märgib, et igasugune edasine tagastamisvõimalus pakub BICile kaitset halveneva majandusolukorra riski eest. Igasugune edasine „probleemsus” peegeldaks kõige tõenäolisemalt majandusolukorra halvenemist ja mõjutaks seega kogu pangandussektorit. BICi õigus anda probleemsed laenud riigile tagasi moonutab konkurentsi, sest ühelgi teisel pangal sellist võimalust ei ole. Tagastamise perioodi tuleks seetõttu lühendada ja see ei tohiks kesta kauem kui [...]. Sellega seoses on komisjon rahul Portugali võetud kohustusega pidada kinni [...] aasta tähtajast. |
| --- | --- |

(271)

Komisjon märgib, et igasugune edasine tagastamisvõimalus pakub BICile kaitset halveneva majandusolukorra riski eest. Igasugune edasine „probleemsus” peegeldaks kõige tõenäolisemalt majandusolukorra halvenemist ja mõjutaks seega kogu pangandussektorit. BICi õigus anda probleemsed laenud riigile tagasi moonutab konkurentsi, sest ühelgi teisel pangal sellist võimalust ei ole. Tagastamise perioodi tuleks seetõttu lühendada ja see ei tohiks kesta kauem kui [...]. Sellega seoses on komisjon rahul Portugali võetud kohustusega pidada kinni [...] aasta tähtajast.

6.3.4   Järeldus

| (272) | Kui kõik jaos 5.2 kirjeldatud kohustused täidetakse korrektselt, annab 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava piisavalt kinnitust sellele, et ühendatud äriühingu pikaajaline elujõulisus on taastatud, et on saavutatud piisav kulude jagamine ja et võetakse piisavaid meetmeid põhjendamatute konkurentsimoonutuste piiramiseks. Seetõttu võib komisjon tunnistada 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatisega kooskõlas olevaks. |
| --- | --- |

(272)

Kui kõik jaos 5.2 kirjeldatud kohustused täidetakse korrektselt, annab 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava piisavalt kinnitust sellele, et ühendatud äriühingu pikaajaline elujõulisus on taastatud, et on saavutatud piisav kulude jagamine ja et võetakse piisavaid meetmeid põhjendamatute konkurentsimoonutuste piiramiseks. Seetõttu võib komisjon tunnistada 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatisega kooskõlas olevaks.

6.3.5   Järelevalve

| (273) | Ümberkorraldamisteatise punktis 46 on märgitud, et ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise kontrollimiseks peab liikmesriik korrapäraselt esitama üksikasjalikke aruandeid. Seega peab Portugal esitama komisjonile aruandeid iga kuue kuu järel alates käesoleva otsuse kuupäevast. |
| --- | --- |

(273)

Ümberkorraldamisteatise punktis 46 on märgitud, et ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise kontrollimiseks peab liikmesriik korrapäraselt esitama üksikasjalikke aruandeid. Seega peab Portugal esitama komisjonile aruandeid iga kuue kuu järel alates käesoleva otsuse kuupäevast.

7.   Järeldus

| (274) | Komisjon avaldab kahetsust, et Portugal on õigusvastaselt rakendanud jaos 6.1.2 „Abi suuruse määramine” loetletud riigiabi, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. Seda abi ja teisi käesolevas otsuses käsitletud abimeetmeid võib siiski pidada siseturuga kooskõlas olevaks, kui täidetakse jaos 5.2 kirjeldatud kohustused, |
| --- | --- |

(274)

Komisjon avaldab kahetsust, et Portugal on õigusvastaselt rakendanud jaos 6.1.2 „Abi suuruse määramine” loetletud riigiabi, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. Seda abi ja teisi käesolevas otsuses käsitletud abimeetmeid võib siiski pidada siseturuga kooskõlas olevaks, kui täidetakse jaos 5.2 kirjeldatud kohustused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Järgmised Portugali võetud meetmed kujutavad endast riigiabi:

| i. | CGD poolt enne riigistamist antud laenud; |
| --- | --- |

i.

CGD poolt enne riigistamist antud laenud;

| ii. | CGD poolt BPNile pärast riigistamist ja enne müügitehingut antud laenud ja likviidsuslaenud, riigi sõnaselge tagatisega või ilma; |
| --- | --- |

ii.

CGD poolt BPNile pärast riigistamist ja enne müügitehingut antud laenud ja likviidsuslaenud, riigi sõnaselge tagatisega või ilma;

| iii. | BPNi varade eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine bilansilises väärtuses enne ja pärast müügitehingut; |
| --- | --- |

iii.

BPNi varade eriotstarbelistele äriühingutele üleandmine bilansilises väärtuses enne ja pärast müügitehingut;

| iv. | riigi kapitalisüst 15. veebruaril 2012; |
| --- | --- |

iv.

riigi kapitalisüst 15. veebruaril 2012;

| v. | CGD poolt võimaldatavad likviidsusliinid, mida BIC on taotlenud ühendatud äriühingule; |
| --- | --- |

v.

CGD poolt võimaldatavad likviidsusliinid, mida BIC on taotlenud ühendatud äriühingule;

| vi. | BICi õigus anda riigile üle hoiused, mille hind on [...] baaspunkti üle viitemäära, või saada riigilt vahe ulatuses tasu; ja |
| --- | --- |

vi.

BICi õigus anda riigile üle hoiused, mille hind on [...] baaspunkti üle viitemäära, või saada riigilt vahe ulatuses tasu; ja

| vii. | kohtuvaidlustega seotud kulude jätmine riigi kanda. |
| --- | --- |

vii.

kohtuvaidlustega seotud kulude jätmine riigi kanda.

2.   Lõikes 1 osutatud abimeetmed on siseturuga kooskõlas, arvestades jaos 5.2 esitatud kohustusi.

Artikkel 2

Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest teatab Portugal komisjonile meetmetest, mida ta on võtnud käesoleva otsuse täitmiseks. Lisaks esitab Portugal käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta üksikasjalikud aruanded; esimene aruanne esitatakse kuus kuud pärast käesoleva otsuse kuupäeva.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 27. märts 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 371, 20.12.2011, lk 14.

1

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

2

(3)  Portugal, „Konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum”, 17. mai 2011, http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/mou/2011-05-18-mou-portugal_en.pdf.

3

(4)  Nagu on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 53, on BIC väike pank, mis on Portugalis tegutsenud aastast 2008.

4

(5)  Teade Banco Portuguźs de Negóciose kohta, 17. veebruar 2010.

5

(6)  Vt näiteks Portugali keskpanga aruanne finantsstabiilsuse kohta 2008. aastal, lk 96.

6

(7)  CGD on täielikult Portugali riigi omanduses olev pank.

7

(8)  Teade Banco Portuguźs de Negóciose kohta, 17. veebruar 2010, lk 4.

8

(9)  Pärast riigistamist hinnati nende allahindluste mahuks „enam kui 20 % BPNi tollastest koguvaradest”; vt 14. septembri 2010. aasta memorandum, lk 17.

9

(10)  Nii Deutsche Banki kui ka Deloitte’i hinnangul oli BPNi varade väärtus ja rahaline väärtus riigistamise kuupäeval negatiivne.

10

(11)  Portugali keskpanga aruanne finantsstabiilsuse kohta 2008. aastal, tsiteeritud 14. septembri 2010. aasta memorandumis lk 16.

11

(12)  Riigistamisseaduse artikli 2 lõige 9.

12

(13)  Vt Portugali ametiasutuste saadetud dokument „Nota: Banco Portuguźs de Negócios, S.A.”, 17. veebruar 2010, lk 3.

13

(14)  2008. aasta oktoobris sõlmis CGD BPNiga kolm lühiajalist laenulepingut: i) 9. oktoobril 2008 summas 200 miljonit eurot, mille tagatiseks on pant teatavatele varadele ja lubadus BPNi kontrolli all olevatele hoonetele hüpoteegi seadmise kohta, ii) 28. oktoobril 2008 täiendavas summas 15 miljonit eurot ja iii) 29. oktoobril 2008 uue laenuna summas 20 miljonit eurot. Neljanda lühiajalise laenu andis CGD BPNile likviidsuse tagamise eesmärgil summas 80 miljonit eurot; laenuleping sõlmiti 3. novembril 2008. Kõik neli laenu anti intressiga 1 kuu Euribor + 1 %, ning teise, kolmanda ja neljanda laenu puhul lepiti kokku samasugustes tagatisõigustes nagu esimese, 200 miljoni euro suuruse laenu puhul.

14

(15)  Dokumendi „Teade BPNi kohta” (17. veebruar 2010) kohaselt sõlmiti leping erakorralise likviidsusabi kohta 17. oktoobril 2008 ja abi suurendati 27. oktoobril 2008.

15

(16)  Vt 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava lk 32.

16

(17)  Vt 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava lk 28.

17

(18)  Eriotstarbelised äriühingud eraldati raamatupidamislikult BPNist 31. detsembril 2010 ja võeti ametlikult otse riigi poolt üle 15. veebruaril 2012.

18

(19)  Resoluēćo do Conselho de Ministros n.o 57-B/2010 BPNi taaserastamise kohta. Dekreetseadus, millega kehtestati BPNi erastamise õigusraamistik, kiideti heaks 2009. aasta novembris.

19

o

(20)  Vt 2012. aasta jaanuari ümberkorraldamiskava lk 35.

20

(21)  Vt Aviso de Banco de Portugal no 3/2011, mille kohaselt peab krediidiasutuste konsolideeritud esimese taseme omavahendite määr 31. detsembriks 2011 olema 9 %.

21

o

(22)  Vt Portugali ametiasutuste 17. veebruari 2012. aasta vastus, 7. küsimus.

22

(23)  Konfidentsiaalsed andmed.

23

(24)  Vastastikuse mõistmise memorandumi punktid 2.10 ja 2.11.

24

(25)  Protsessi reegleid sisaldav memorandum sõlmiti BPNi ja isikute vahel, kes teatasid huvist siseneda andmeruumi.

25

(26)  Nścleo Estratégico de Investidores (NEI), investorite rühm.

26

(27)  Vt Portugali ametiasutuste saadetud dokument pealkirjaga „Plano Revisto”, 20. jaanuar 2012, lk 125.

27

(28)  Minuta de contrato de compra e venda das acēões no āmbito da reprivatizaēćo do Banco Portuguźs de Negócios, S.A.

28

(29)  Raamlepingu artikli 2.5 punktis c sätestati, et leping lõpetatakse, kui müügitehing ei ole sõlmitud 31. märtsiks 2012 (kui BICil ei ole võimalik seda tähtaega pikendada).

29

(30)  Portugali ametiasutuste hinnangul oli BICi soovitud summa saavutamiseks vajalik kapitalisüst järgmine: ligikaudu [...] miljonit eurot 2011. aasta septembris, [...] miljonit eurot 2011. aasta novembris ja 600 miljonit eurot 2012. aasta jaanuaris.

30

(31)  Eriotstarbelised äriühingud läksid 15. veebruaril 2012 BPNi kontrolli alt riigi kontrolli alla.

31

(32)  Portugali ametiasutused märgivad, et probleemsed laenud moodustasid 2011. aasta septembri seisuga [...] miljonit eurot; vt Portugali ametiasutuste saadetud dokument pealkirjaga „Plano Revisto”, 20. jaanuar 2012, lk 126.

32

(33)  Portugali ametiasutuste väitel peaksid olemasolevad eraldised tagama, et BIC ei kasuta tegelikult seda võimalust, sest probleemsed laenud peaksid müügitehingule järgneva aasta jooksul kasvama umbes [...] %, et BICil oleks võimalik seda õigust kasutada.

33

(34)  Viitemäär võib muutuda sõltuvalt hoiuste tähtajast ja vääringust (EURIBOR/LIBOR).

34

(35)  See võimalus lisati raamlepingule, et mitte sundida BICile peale ebamõistlikumaid otsuseid võrreldes BPNi eelmise juhtkonna otsustega.

35

(36)  Portugali ametiasutuste 2. septembri 2011. aasta vastuse ja dokumendi pealkirjaga „Plano Revisto” (20. jaanuar 2012, lk 126) kohaselt on see rahastamisliin BICile ette nähtud kolmeks aastaks ja raha saab välja võtta nelja aasta jooksul.

36

(37)  17. veebruaril 2012 Portugali ametiasutustelt saadud e-kiri vastuseks komisjoni 8. veebruari 2012. aasta teabenõudele, küsimus 17. Vastuse kohaselt maksti kapitalisüsti tulemusena tagasi CGD rahaturulaene summas 210 miljonit eurot.

37

(38)  Vt eelkõige teatis „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras”, ELT C 270, 25.10.2008, lk 8.

38

(39)  Teatis „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras”, ELT C 270, 25.10.2008, lk 8, punkt 51.

39

(40)  Arvestades 20. jaanuaril 2012 esitatud teavet, milles viidatakse 3. novembril 2008 antud 80 miljoni euro suurusele laenule.

40

(41)  Vt Aviso de Banco de Portugal no 3/2011, mille kohaselt peab krediidiasutuste konsolideeritud esimese taseme omavahendite määr 31. detsembriks 2011 olema 9 %.

41

o

(42)  ELT C 10, 15.1.2009, lk 2.

42

(43)  Komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris, ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

43

(44)  Komisjoni teatis finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta, ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

44

(45)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes, ELT C 356, 6.12.2011, lk 7.

45

(46)  Komisjoni 29. oktoobri 2008. aasta otsus riigiabimenetluses NN 60/2008 – Portugali tagatisskeem, ELT C 9, 14.1.2009, ja parandus, ELT C 25, 31.1.2009, pikendatud komisjoni 22. veebruari 2010. aasta otsusega riigiabimenetluses N 51/2010, ELT C 96, 16.4.2010, pikendatud komisjoni 23. juuli 2010. aasta otsusega riigiabimenetluses N 315/2010, ELT C 283, 20.10.2010, pikendatud komisjoni 21. jaanuari 2011. aasta otsusega riigiabimenetluses SA.32158, ELT C 111, 9.4.2011, ja pikendatud komisjoni 21. detsembri 2011. aasta otsusega riigiabimenetluses SA.34034, Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

46

Euroopa Liidu Teatajas

(47)  Portugali poolt 17. veebruaril 2012 esitatud dokument, lisa II.

47

(48)  Sealhulgas 45 hagi BPNi endise juhtkonna vastu, 25 tsiviilkohtumenetlust ja 20 kriminaalmenetlust.

48

(49)  Vt Banco de Portugali 10. mai teade nr 3/2011, Ametlik Teataja nr 95, seeria II.

49

(50)  Vt ümberkorraldamisteatise punkt 22.

50

(51)  Vt kohtuasi T-17/03: Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH vs. komisjon, EKL 2006, lk II-1139.

51

vs.

(52)  Portugali poolt 17. veebruaril 2012 esitatud dokument, lisa II.

52

(53)  BICi poolt ülevõetavad võlad krediidiasutustele enne riigi kapitalisüsti.

53

(54)  BICi poolt ülevõetavad raha ja laenud krediidiasutustele enne riigi kapitalisüsti.

54

(55)  Vt muu hulgas komisjoni otsused menetluses N 61/2009, Caja Castilla la Mancha päästmine ja ümberkorraldamine, ELT C 289, 26.10.2010, lk 1.

55

(56)  Vt muu hulgas komisjoni otsused menetluses N 61/2009, Caja Castilla la Mancha päästmine ja ümberkorraldamine, ELT C 289, 26.10.2010, lk 1, ja menetluses NN 19/2009, ümberkorraldamisabi Dunfermline Building Societyle, ELT C 101, 20.4.2010, lk 7.

56

---

| 30.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 301/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 301/29

---

KOMISJONI OTSUS,

27. juuni 2012,

riigiabi nr SA.33015 (2012/C) KOHTA, mida Malta kavatseb anda äriühingule Air Malta plc

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 4198 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/661/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse komisjoni otsust, millega algatati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus riigiabi SA.33015 suhtes (1),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 16. mai 2011. aasta kirjaga teavitas Malta komisjoni äriühingule Air Malta plc antavast ümberkorraldusabist, millele oli eelnenud 52 miljoni suurune päästmisabina antud laen, mille komisjon kiitis heaks 15. novembri 2010. aasta otsusega (N 504/2010, edaspidi „päästmisabi otsus”). Komisjon palus lisateavet 5. juuli ja 1. septembri 2011. aasta kirjades, millele Malta ametiasutused vastasid 2. augusti ja 22. septembri 2011. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(1)

16. mai 2011. aasta kirjaga teavitas Malta komisjoni äriühingule Air Malta plc antavast ümberkorraldusabist, millele oli eelnenud 52 miljoni suurune päästmisabina antud laen, mille komisjon kiitis heaks 15. novembri 2010. aasta otsusega (N 504/2010, edaspidi „päästmisabi otsus”). Komisjon palus lisateavet 5. juuli ja 1. septembri 2011. aasta kirjades, millele Malta ametiasutused vastasid 2. augusti ja 22. septembri 2011. aasta kirjadega.

| (2) | 25. jaanuari 2012. aasta kirjaga teatas komisjon Maltale, et ta on otsustanud algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Malta esitas selle otsuse kohta märkusi 5. märtsi 2012. aasta kirjas. Komisjon esitas täiendavaid küsimusi 19. märtsi 2012. aasta kirjas, millele Malta vastas 19. aprillil 2012. |
| --- | --- |

(2)

25. jaanuari 2012. aasta kirjaga teatas komisjon Maltale, et ta on otsustanud algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Malta esitas selle otsuse kohta märkusi 5. märtsi 2012. aasta kirjas. Komisjon esitas täiendavaid küsimusi 19. märtsi 2012. aasta kirjas, millele Malta vastas 19. aprillil 2012.

| (3) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas21. veebruaril 2012. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas21. veebruaril 2012. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

| (4) | Komisjonile esitasid märkusi kuus huvitatud isikut. Komisjon edastas need Maltale, andes talle võimaluse neile vastata, ning Malta vastused laekusid 27. aprilli 2012. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile esitasid märkusi kuus huvitatud isikut. Komisjon edastas need Maltale, andes talle võimaluse neile vastata, ning Malta vastused laekusid 27. aprilli 2012. aasta kirjaga.

2.   MEETME JA ÜMBERKORRALDUSKAVA KIRJELDUS

2.1   Ümberkorraldusabi

| (5) | Malta teatas Air Maltale omakapitali kujul antavast 130 miljoni euro suurusest ümberkorraldusabist, sealhulgas 52 miljoni suuruse heakskiidetud päästmislaenu aktsiateks konverteerimisest, alates 2010. aasta novembrist (pärast päästmislaenu heakskiitmist) allpool kirjeldatud ümberkorralduskava alusel, mis hõlmab viieaastast ümberkorraldusperioodi 2010. aasta sügisest kuni 2015. aasta sügiseni. |
| --- | --- |

(5)

Malta teatas Air Maltale omakapitali kujul antavast 130 miljoni euro suurusest ümberkorraldusabist, sealhulgas 52 miljoni suuruse heakskiidetud päästmislaenu aktsiateks konverteerimisest, alates 2010. aasta novembrist (pärast päästmislaenu heakskiitmist) allpool kirjeldatud ümberkorralduskava alusel, mis hõlmab viieaastast ümberkorraldusperioodi 2010. aasta sügisest kuni 2015. aasta sügiseni.

2.2   Abisaaja

| (6) | Air Malta plc on olnud Malta riiklik lennuettevõtja alates 1974. aastast. Ümberkorraldusprotsessi alguses käitas Air Malta 12 reisilennukit ja teenindas 43 lennuliini Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Vahemere idaosas. Air Malta omanikud on Malta valitsus (98 %) ja erainvestorid (2 %). |
| --- | --- |

(6)

Air Malta plc on olnud Malta riiklik lennuettevõtja alates 1974. aastast. Ümberkorraldusprotsessi alguses käitas Air Malta 12 reisilennukit ja teenindas 43 lennuliini Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Vahemere idaosas. Air Malta omanikud on Malta valitsus (98 %) ja erainvestorid (2 %).

| (7) | Air Malta on Euroopa lennundusturul väga väike lennuettevõtja (2010. aastal oli reisijaid ligikaudu 1,8 miljonit), kelle arvele langeb üksnes 0,25 % terve Euroopa lennundussektori veomahust ja väljundist (reisijate arvu poolest). Air Malta lennukipargi kavandatud vähendamisega kahe lennuki võrra muutub ta Euroopa kasvaval lennutransporditurul veelgi tagasihoidlikumaks osalejaks. Air Malta kavatseb ühineda ülemaailmse liiduga, et pakkuda sellise vähendatud lennukipargiga paremat ühenduvust ja tõhustada ka oma lennukipargi kasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Air Malta on Euroopa lennundusturul väga väike lennuettevõtja (2010. aastal oli reisijaid ligikaudu 1,8 miljonit), kelle arvele langeb üksnes 0,25 % terve Euroopa lennundussektori veomahust ja väljundist (reisijate arvu poolest). Air Malta lennukipargi kavandatud vähendamisega kahe lennuki võrra muutub ta Euroopa kasvaval lennutransporditurul veelgi tagasihoidlikumaks osalejaks. Air Malta kavatseb ühineda ülemaailmse liiduga, et pakkuda sellise vähendatud lennukipargiga paremat ühenduvust ja tõhustada ka oma lennukipargi kasutamist.

| (8) | Sellest hoolimata on Air Malta kõige olulisem lennuettevõtja Maltale suunduvate ja sealt väljuvate lendude puhul, kelle turuosa moodustab 51 % (reisilennud) ja 28 % (kaubalennud). Malta sõnade kohaselt on Air Malta ümberkorraldamine otsustava tähtsusega, sest äriühing tagab Maltale regulaarse ja usaldusväärse ühenduse peamiste Euroopa ja Põhja-Aafrika keskustega, toetades samas majandust selliste teenuste kaudu nagu posti ja lasti vedu ning patsientide transport välisriikidesse ravi saamiseks. Air Malta peamised konkurendid, eeskätt odavlennuettevõtjad, nagu Ryanair ja easyJet, seda rolli ei täida. |
| --- | --- |

(8)

Sellest hoolimata on Air Malta kõige olulisem lennuettevõtja Maltale suunduvate ja sealt väljuvate lendude puhul, kelle turuosa moodustab 51 % (reisilennud) ja 28 % (kaubalennud). Malta sõnade kohaselt on Air Malta ümberkorraldamine otsustava tähtsusega, sest äriühing tagab Maltale regulaarse ja usaldusväärse ühenduse peamiste Euroopa ja Põhja-Aafrika keskustega, toetades samas majandust selliste teenuste kaudu nagu posti ja lasti vedu ning patsientide transport välisriikidesse ravi saamiseks. Air Malta peamised konkurendid, eeskätt odavlennuettevõtjad, nagu Ryanair ja easyJet, seda rolli ei täida.

| (9) | Air Malta põhiline lennutegevus on olnud mitu aastat kahjumis: 2010. majandusaastal (2) moodustas tema tegevuskahjum 23,1 miljonit eurot ja 2011. majandusaastal 37,3 miljonit eurot (vt tabel 2). |
| --- | --- |

(9)

Air Malta põhiline lennutegevus on olnud mitu aastat kahjumis: 2010. majandusaastal (2) moodustas tema tegevuskahjum 23,1 miljonit eurot ja 2011. majandusaastal 37,3 miljonit eurot (vt tabel 2).

| (10) | Äriühingul Air Malta plc on järgmised tütarettevõtjad (edaspidi „Air Malta kontsern”).

  Tabel 1


  Air Malta kontserni struktuur








  Tütarettevõtja | Air Malta plc osalus | Maksueelne kasum 2010. majandusaastal
  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| Osprey Insurance Brokers Ltd. (kindlustusmaakler) | 100 % | 618 |
| Shield Insurance Company Ltd. (allutatud kindlustusandja) | 100 % | 1 165 |
| Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (Maltal asuv neljatärnihotell) | 100 % | (879) |
| Holiday Malta (Ühendkuningriigis tegutsev spetsialiseerunud reisikorraldaja) | 100 % | (1081) (Inglise naela) |
| World Aviation Group (Air Malta ja teiste lennuettevõtjate üldine müügiesindaja) | 50 % | 241 |
| Lufthansa Technik Malta (lennukite hooldus- ja remonditöid teostav ühisettevõte äriühinguga Lufthansa Technik AG) | 8 % | (10 896) |

(10)

Äriühingul Air Malta plc on järgmised tütarettevõtjad (edaspidi „Air Malta kontsern”).

Tabel 1

Air Malta kontserni struktuur

Tütarettevõtja

Air Malta plc osalus

Maksueelne kasum 2010. majandusaastal

(tuhandetes eurodes)

Osprey Insurance Brokers Ltd. (kindlustusmaakler)

100 %

618

Shield Insurance Company Ltd. (allutatud kindlustusandja)

100 %

1 165

Selmun Palace Hotel Co. Ltd. (Maltal asuv neljatärnihotell)

100 %

(879)

Holiday Malta (Ühendkuningriigis tegutsev spetsialiseerunud reisikorraldaja)

100 %

(1081) (Inglise naela)

World Aviation Group (Air Malta ja teiste lennuettevõtjate üldine müügiesindaja)

50 %

241

Lufthansa Technik Malta (lennukite hooldus- ja remonditöid teostav ühisettevõte äriühinguga Lufthansa Technik AG)

8 %

(10 896)

2.3   Ümberkorralduskava

| (11) | 29. novembri 2011. aasta ümberkorralduskava ning selle 28. veebruari 2012. aasta ajakohastatud versiooni eesmärk on taastada Air Malta kasumlikkus 2014. majandusaastaks ja pikaajaline elujõulisus 2015. aastaks. Ümberkorralduskava kestus on piiratud viie aastaga, väldates 2010. aasta sügisest kuni 2015. aasta sügiseni. |
| --- | --- |

(11)

29. novembri 2011. aasta ümberkorralduskava ning selle 28. veebruari 2012. aasta ajakohastatud versiooni eesmärk on taastada Air Malta kasumlikkus 2014. majandusaastaks ja pikaajaline elujõulisus 2015. aastaks. Ümberkorralduskava kestus on piiratud viie aastaga, väldates 2010. aasta sügisest kuni 2015. aasta sügiseni.

| (12) | Kavas on eeldatud, et on võimalik muuta praeguse kahjumitaseme suunda – 2011. majandusaasta tegevuskahjum (EBIT) moodustas 37,3 miljonit eurot ja netokahjum 88,9 miljonit eurot – ning saavutada 2014. aastaks [...] (3) miljoni euro suurune tegevuskasum ja [...] euro suurune netokasum ning 2015. ja 2016. majandusaastal kasumit veelgi suurendada (vt tabel 2).

  Tabel 2


  Kasum ja kahjum aastatel 2008–2016















  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| Majandusaasta | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 (p) | 2013 (p) | 2014 (p) | 2015 (p) | 2016 (p) |
| Tulud | 273,7 | 249,5 | 210,8 | 207,5 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kasum põhitegevusest | (8,9) | (33,8) | (23,1) | (37,3) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Puhaskasum/-kahjum | 3,6 | (23,7) | (11,6) | (88,9) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(12)

Kavas on eeldatud, et on võimalik muuta praeguse kahjumitaseme suunda – 2011. majandusaasta tegevuskahjum (EBIT) moodustas 37,3 miljonit eurot ja netokahjum 88,9 miljonit eurot – ning saavutada 2014. aastaks [...] (3) miljoni euro suurune tegevuskasum ja [...] euro suurune netokasum ning 2015. ja 2016. majandusaastal kasumit veelgi suurendada (vt tabel 2).

Tabel 2

Kasum ja kahjum aastatel 2008–2016

(miljonites eurodes)

Majandusaasta

2008

2009

2010

2011

2012 (p)

2013 (p)

2014 (p)

2015 (p)

2016 (p)

Tulud

273,7

249,5

210,8

207,5

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kasum põhitegevusest

(8,9)

(33,8)

(23,1)

(37,3)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Puhaskasum/-kahjum

3,6

(23,7)

(11,6)

(88,9)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (13) | Kava eesmärk on 2016. majandusaastaks saavutada kasutatud kapitali tasuvuseks (4) [4–6 %] ja omakapitali tootluseks (5) [5–7 %].

  Tabel 3


  Kasutatud kapitali tasuvus ja omakapitali tootlus aastatel 2012–2016











  Majandusaasta | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omakapitali tootlus | ei kohaldata | [– 30 kuni – 20] % | [2–6] % | [4–6] % | [5–7] % |
| Kasutatud kapitali tasuvus | [– 60 kuni – 50] % | [– 20 kuni 10] % | [0–5] % | [4–6] % | [4–6] % |

(13)

Kava eesmärk on 2016. majandusaastaks saavutada kasutatud kapitali tasuvuseks (4) [4–6 %] ja omakapitali tootluseks (5) [5–7 %].

Tabel 3

Kasutatud kapitali tasuvus ja omakapitali tootlus aastatel 2012–2016

Majandusaasta

2012

2013

2014

2015

2016

Omakapitali tootlus

ei kohaldata

[– 30 kuni – 20] %

[2–6] %

[4–6] %

[5–7] %

Kasutatud kapitali tasuvus

[– 60 kuni – 50] %

[– 20 kuni 10] %

[0–5] %

[4–6] %

[4–6] %

| (14) | Selliste tulemuste saavutamiseks kavandab Air Malta järgmisi põhimeetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Selliste tulemuste saavutamiseks kavandab Air Malta järgmisi põhimeetmeid.

| (15) | Eesmärgiks on seatud kulutasuvama graafiku koostamine. Seepärast lõpetab Air Malta teatavate liinide – nii kahjumlike kui ka kasumlike – teenindamise ning suurendab lendude sagedust valitud põhimarsruutidel. |
| --- | --- |

(15)

Eesmärgiks on seatud kulutasuvama graafiku koostamine. Seepärast lõpetab Air Malta teatavate liinide – nii kahjumlike kui ka kasumlike – teenindamise ning suurendab lendude sagedust valitud põhimarsruutidel.

| (16) | Air Malta on juba võtnud meetmeid Leipzigi, Tunisesse, Damaskusesse, Palermosse ja Torinosse suunduvate kahjumlike marsruutide teenindamise lõpetamiseks 2011. aasta alguses. |
| --- | --- |

(16)

Air Malta on juba võtnud meetmeid Leipzigi, Tunisesse, Damaskusesse, Palermosse ja Torinosse suunduvate kahjumlike marsruutide teenindamise lõpetamiseks 2011. aasta alguses.

| (17) | Peale selle alustas Air Malta 2011. aasta sügisel lendude lõpetamist või veomahu vähendamist teatavatel marsruutidel, mida teenindatakse kompensatsioonimeetmena vastavalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (6) (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”). Ühtlasi vabastatakse sellega asjakohased teenindusajad mitmes välisriigi lennujaamas, seega loobub Air Malta igasugustest eelnevalt antud õigustest, mis tal praegu on asjaomaste teenindusaegade suhtes. 2013. aastaks loobutakse [...] paarist teenindusajast sellistes lennuoperatsioone koordineerivates lennujaamades (7) nagu Londoni Gatwicki, Manchesteri, Amsterdami, Frankfurti, Genfi, Catania, Stuttgarti, Londoni Heathrow’ ja Müncheni lennujaam. Selline marsruutide teenindamise lõpetamine või sageduse vähendamine võimaldab teistel lennuettevõtjatel saada kasu täitumuse ja/või tulude võimaliku suurendamise teel. |
| --- | --- |

(17)

Peale selle alustas Air Malta 2011. aasta sügisel lendude lõpetamist või veomahu vähendamist teatavatel marsruutidel, mida teenindatakse kompensatsioonimeetmena vastavalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (6) (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”). Ühtlasi vabastatakse sellega asjakohased teenindusajad mitmes välisriigi lennujaamas, seega loobub Air Malta igasugustest eelnevalt antud õigustest, mis tal praegu on asjaomaste teenindusaegade suhtes. 2013. aastaks loobutakse [...] paarist teenindusajast sellistes lennuoperatsioone koordineerivates lennujaamades (7) nagu Londoni Gatwicki, Manchesteri, Amsterdami, Frankfurti, Genfi, Catania, Stuttgarti, Londoni Heathrow’ ja Müncheni lennujaam. Selline marsruutide teenindamise lõpetamine või sageduse vähendamine võimaldab teistel lennuettevõtjatel saada kasu täitumuse ja/või tulude võimaliku suurendamise teel.

| (18) | Seoses eri marsruutide kasumlikkusega esitas Malta kõikide marsruutide brutomarginaali majandusaastatel 2010–2013 ning ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2012. aasta suveni. Brutomarginaali arvutamiseks lahutatakse tuludest tegevuse otsesed muutuvkulud ja tegevuse otsesed püsikulud. Marsruudid on kasumlikud juhul, kui nende brutomarginaal on võrdne 0 %ga või sellest suurem. Marsruudid on n-ö piiripealsed siis, kui nende praegune brutomarginaal on väiksem kui 0 % ja suurem kui – 10 %, kuid marsruut saavutab kasumlikkuse tulevikus. Malta väitel hõlmavad asjaomased kompensatsioonimeetmed nii kasumlikke kui ka piiripealseid marsruute. |
| --- | --- |

(18)

Seoses eri marsruutide kasumlikkusega esitas Malta kõikide marsruutide brutomarginaali majandusaastatel 2010–2013 ning ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2012. aasta suveni. Brutomarginaali arvutamiseks lahutatakse tuludest tegevuse otsesed muutuvkulud ja tegevuse otsesed püsikulud. Marsruudid on kasumlikud juhul, kui nende brutomarginaal on võrdne 0 %ga või sellest suurem. Marsruudid on n-ö piiripealsed siis, kui nende praegune brutomarginaal on väiksem kui 0 % ja suurem kui – 10 %, kuid marsruut saavutab kasumlikkuse tulevikus. Malta väitel hõlmavad asjaomased kompensatsioonimeetmed nii kasumlikke kui ka piiripealseid marsruute.

| (19) | Marsruutide võrgustikus majandusaastatel 2010–2013 toimunud muutused on seotud veomahu üldise vähenemisega: 2010. aasta kogu veomahuga võrreldes on pakutavate istekohtade arv kilomeetri kohta (available seat kilometres) (8) vähenenud 20,9 % võrra. See hõlmab veomahu vähenemist [27–33] % võrra ([12,5–15,5] % (9) on seotud väidetavalt kasumlike marsruutide, [5,5–7,5] % (10) nn piiripealsete marsruutide ja [9–11] % (11) kahjumlike marsruutidega) ning veomahu suurenemist [8–10] % võrra uute lennuliinide avamise ja olemasolevate graafikute laiendamise teel.

  Tabel 4


  Veomahu muutumine ajavahemikul 2010–2013








  Veomahu muutumine | Pakutavate istekohtade arv kilomeetri kohta | % võrreldes 2010. majandusaastaga |
| --- | --- | --- | --- |
| Kilomeetri kohta pakutavate istekohtade arv kokku (2010. majandusaasta) | 4 145 522 | |
| Kilomeetri kohta pakutavate istekohtade arvu vähenemine | [...] | [27–33] % |
| Kilomeetri kohta pakutavate istekohtade arvu suurenemine | [...] | [8–10] % |
| Kilomeetri kohta pakutavate istekohtade arv kokku (2013. majandusaasta) | 3 275 710 | 79 % |
| Veomahu üldine vähenemine (majandusaastad 2010–2013) | 869 812 | 20,9 % |

(19)

Marsruutide võrgustikus majandusaastatel 2010–2013 toimunud muutused on seotud veomahu üldise vähenemisega: 2010. aasta kogu veomahuga võrreldes on pakutavate istekohtade arv kilomeetri kohta (available seat kilometres) (8) vähenenud 20,9 % võrra. See hõlmab veomahu vähenemist [27–33] % võrra ([12,5–15,5] % (9) on seotud väidetavalt kasumlike marsruutide, [5,5–7,5] % (10) nn piiripealsete marsruutide ja [9–11] % (11) kahjumlike marsruutidega) ning veomahu suurenemist [8–10] % võrra uute lennuliinide avamise ja olemasolevate graafikute laiendamise teel.

Tabel 4

Veomahu muutumine ajavahemikul 2010–2013

Veomahu muutumine

Pakutavate istekohtade arv kilomeetri kohta

% võrreldes 2010. majandusaastaga

Kilomeetri kohta pakutavate istekohtade arv kokku (2010. majandusaasta)

4 145 522

Kilomeetri kohta pakutavate istekohtade arvu vähenemine

[...]

[27–33] %

Kilomeetri kohta pakutavate istekohtade arvu suurenemine

[...]

[8–10] %

Kilomeetri kohta pakutavate istekohtade arv kokku (2013. majandusaasta)

3 275 710

79 %

Veomahu üldine vähenemine (majandusaastad 2010–2013)

869 812

20,9 %

| (20) | Eriti oluline on ühendus rahvusvaheliste sõlmlennujaamadega, mis on Malta jaoks ülitähtis maailmaturule juurdepääsu tagamiseks. Sel põhjusel sõlmis Air Malta mitme lennuettevõtjaga koodijagamise kokkulepped. Peale selle kavatseb Air Malta ühineda ülemaailmse liiduga, et pakkuda paremat ühenduvust ja tõhustada oma lennukipargi kasutamist. |
| --- | --- |

(20)

Eriti oluline on ühendus rahvusvaheliste sõlmlennujaamadega, mis on Malta jaoks ülitähtis maailmaturule juurdepääsu tagamiseks. Sel põhjusel sõlmis Air Malta mitme lennuettevõtjaga koodijagamise kokkulepped. Peale selle kavatseb Air Malta ühineda ülemaailmse liiduga, et pakkuda paremat ühenduvust ja tõhustada oma lennukipargi kasutamist.

| (21) | Kuludega seotud algatused on suunatud Air Malta tegevuse tõhususe parandamisele, et vähendada kulusid, kooskõlastades oma põhitegevust, lahendades tegevuse ebaefektiivsusega seotud probleemid ning viies lennuettevõtja konkurentsivõimelisse ja jätkusuutlikku olukorda. Eelduste kohaselt paraneb iga-aastane kasumlikkus kuludega seotud algatuste tulemusel ümberkorralduskava rakendusaja lõpuks kokku [42–52] miljonit eurot, mis tähendab seda, et äriühingu kogukulud vähenevad [10–12] % ning tegevuse kogukulud reisija kohta vähenevad [7,5–10] % (samas kui veetud reisijate arv püsib sel perioodil peaaegu muutumatu). Põhilised kokkuhoiukohad on võrgustikuga seotud kulude vähenemine ([21–27] miljonit eurot), personalikulude kokkuhoid ([9–11] miljonit eurot) ja lepingute haldamine ([7–9] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(21)

Kuludega seotud algatused on suunatud Air Malta tegevuse tõhususe parandamisele, et vähendada kulusid, kooskõlastades oma põhitegevust, lahendades tegevuse ebaefektiivsusega seotud probleemid ning viies lennuettevõtja konkurentsivõimelisse ja jätkusuutlikku olukorda. Eelduste kohaselt paraneb iga-aastane kasumlikkus kuludega seotud algatuste tulemusel ümberkorralduskava rakendusaja lõpuks kokku [42–52] miljonit eurot, mis tähendab seda, et äriühingu kogukulud vähenevad [10–12] % ning tegevuse kogukulud reisija kohta vähenevad [7,5–10] % (samas kui veetud reisijate arv püsib sel perioodil peaaegu muutumatu). Põhilised kokkuhoiukohad on võrgustikuga seotud kulude vähenemine ([21–27] miljonit eurot), personalikulude kokkuhoid ([9–11] miljonit eurot) ja lepingute haldamine ([7–9] miljonit eurot).

| (22) | Veomahu kavandatud 20,9 % vähenemine mõjutab selliseid tegevuse otseseid püsi- ja muutuvkulusid nagu kütusepaakidesse võetava kütusekoguse vähenemine ligikaudu [...] miljonit gallonit ([...] miljonit eurot), lennutundide ja seega ka üldiste käituskulude vähenemine [...] ning maandumis-, teenindamis-, navigatsiooni- ja marsruuditasude vähenemine [...]. |
| --- | --- |

(22)

Veomahu kavandatud 20,9 % vähenemine mõjutab selliseid tegevuse otseseid püsi- ja muutuvkulusid nagu kütusepaakidesse võetava kütusekoguse vähenemine ligikaudu [...] miljonit gallonit ([...] miljonit eurot), lennutundide ja seega ka üldiste käituskulude vähenemine [...] ning maandumis-, teenindamis-, navigatsiooni- ja marsruuditasude vähenemine [...].

| (23) | Lennuettevõtja vähendab lennukiparki kaheteistkümnelt lennukilt kümnele. Üks lennuk on juba alates [...] antud allrendile Mehhiko lennuettevõtjale ning teine, praegu lühiajalise lepingu alusel allrendile antud lennuk, on alates [...] kuni [...] antud allrendile Poola lennuettevõtjale. Mõlemad lennukid antakse allrendile omahinnaga, mis seega vähendab Air Malta üldisi rendikulusid. Prognooside kohaselt väheneb rendikulude määr [2,5–3,5] miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(23)

Lennuettevõtja vähendab lennukiparki kaheteistkümnelt lennukilt kümnele. Üks lennuk on juba alates [...] antud allrendile Mehhiko lennuettevõtjale ning teine, praegu lühiajalise lepingu alusel allrendile antud lennuk, on alates [...] kuni [...] antud allrendile Poola lennuettevõtjale. Mõlemad lennukid antakse allrendile omahinnaga, mis seega vähendab Air Malta üldisi rendikulusid. Prognooside kohaselt väheneb rendikulude määr [2,5–3,5] miljoni euro võrra.

| (24) | Ootuste kohaselt avaldab aga võrgustiku kahanemine enne algatuste rakendamist kahjulikku mõju reisijate ja lasti transpordile. Eeldatavalt väheneb reisijate arv (regulaar- ja tellimuslendudel) 1,75 miljonilt 2011. majandusaastal [1,5–1,7] miljonini 2013. majandusaastal, mille tagajärjel vähenevad tulud [11–13] miljoni euro võrra. Ootuste kohaselt väheneb võrgustiku kahanemise tagajärjel ka lasti veost saadav tulu [1–2] miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(24)

Ootuste kohaselt avaldab aga võrgustiku kahanemine enne algatuste rakendamist kahjulikku mõju reisijate ja lasti transpordile. Eeldatavalt väheneb reisijate arv (regulaar- ja tellimuslendudel) 1,75 miljonilt 2011. majandusaastal [1,5–1,7] miljonini 2013. majandusaastal, mille tagajärjel vähenevad tulud [11–13] miljoni euro võrra. Ootuste kohaselt väheneb võrgustiku kahanemise tagajärjel ka lasti veost saadav tulu [1–2] miljoni euro võrra.

| (25) | Air Malta peab uusi läbirääkimisi oma suurimate tarnijatega sõlmitud lepingute üle. Üldine eesmärk on hoida lepinguliste kulutuste pealt kokku ligikaudu [7–8] miljonit eurot. Lepingute läbivaatamist on alustatud kümne äripartneriga. Suur kokkuhoid [...] on juba saavutatud Malta rahvusvahelise lennujaamaga (12) peetud läbirääkimiste tulemusel. |
| --- | --- |

(25)

Air Malta peab uusi läbirääkimisi oma suurimate tarnijatega sõlmitud lepingute üle. Üldine eesmärk on hoida lepinguliste kulutuste pealt kokku ligikaudu [7–8] miljonit eurot. Lepingute läbivaatamist on alustatud kümne äripartneriga. Suur kokkuhoid [...] on juba saavutatud Malta rahvusvahelise lennujaamaga (12) peetud läbirääkimiste tulemusel.

| (26) | Air Malta kavatseb suurendada oma tulusid, nähes ette lisatulu täiendavast tasulisest tegevusest (sarnaselt odavlennuettevõtjate lähenemisviisile), millega kaasneb tulude haldamise ja hinnakujunduse parandamine. |
| --- | --- |

(26)

Air Malta kavatseb suurendada oma tulusid, nähes ette lisatulu täiendavast tasulisest tegevusest (sarnaselt odavlennuettevõtjate lähenemisviisile), millega kaasneb tulude haldamise ja hinnakujunduse parandamine.

| (27) | Arvestades Air Malta turu hooajalisust, keskendutakse tuludega seotud algatustes tulude parandamisele suvel, mil täituvus on juba niigi hea, ning talviste tulude suurendamisele suunatud turustamise, kampaaniate ja kohtade müügi kaudu. Prognooside kohaselt kasvab reisijateveost saadav kogutulu (sealhulgas lisatulu) reisija kohta 2016. majandusaastaks [110–120] euroni iga reisija kohta võrreldes [100–105] euroga 2011. majandusaastal. Reisijateveost saadavad täiendavad tuluvood kajastavad seega [3–4] % 2016. majandusaasta kogutulust võrreldes ligikaudu 20 %ga äriühingu põhikonkurentide easyJeti ja Ryanairi puhul. Peamised tuludega seotud algatused hõlmavad täitumuse parandamist ([9–10] miljonit eurot), tulujuhtimist ([8–10] miljonit eurot) ja lisatulusid ([9–11] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(27)

Arvestades Air Malta turu hooajalisust, keskendutakse tuludega seotud algatustes tulude parandamisele suvel, mil täituvus on juba niigi hea, ning talviste tulude suurendamisele suunatud turustamise, kampaaniate ja kohtade müügi kaudu. Prognooside kohaselt kasvab reisijateveost saadav kogutulu (sealhulgas lisatulu) reisija kohta 2016. majandusaastaks [110–120] euroni iga reisija kohta võrreldes [100–105] euroga 2011. majandusaastal. Reisijateveost saadavad täiendavad tuluvood kajastavad seega [3–4] % 2016. majandusaasta kogutulust võrreldes ligikaudu 20 %ga äriühingu põhikonkurentide easyJeti ja Ryanairi puhul. Peamised tuludega seotud algatused hõlmavad täitumuse parandamist ([9–10] miljonit eurot), tulujuhtimist ([8–10] miljonit eurot) ja lisatulusid ([9–11] miljonit eurot).

| (28) | Air Malta on koostanud uue äristrateegia oma konkurentsivõime ja täitumuse parandamiseks. Nimetatud strateegia hõlmab menetluste ja pakkumiste lihtsustamist ja standardimist, Air Maltast n-ö sihtkoha lennuettevõtja kujundamist (tihedamad ärisidemed Malta turismiametiga), püsiklientuuri loomist ja teenuste korduva kasutamise tagamist, geriljaturundust ja -turustamist ning innovaatilisi tooteid ja pakkumisi. |
| --- | --- |

(28)

Air Malta on koostanud uue äristrateegia oma konkurentsivõime ja täitumuse parandamiseks. Nimetatud strateegia hõlmab menetluste ja pakkumiste lihtsustamist ja standardimist, Air Maltast n-ö sihtkoha lennuettevõtja kujundamist (tihedamad ärisidemed Malta turismiametiga), püsiklientuuri loomist ja teenuste korduva kasutamise tagamist, geriljaturundust ja -turustamist ning innovaatilisi tooteid ja pakkumisi.

| (29) | Kõnealuse uue strateegia ja tõhusama turustamise tagajärjel peaksid tulud kasvama. Nagu ilmneb tabelist 5, siis Air Malta ümberkorralduskava kohaselt majandusaastatel 2011–2013 reisijate arv väheneb tingituna veomahu kavandatud vähenemisest, ent 2016. majandusaastaks on tänu suunatud turustamisele [...]; kohtade täitmisele madalseisu ajal, mille puhul keskendutakse reisijate arvu suurendamisele talvel ja üleminekuaastaaegadel, ning turu kasvamisele reisijate arvu vähenemisest taastutud. |
| --- | --- |

(29)

Kõnealuse uue strateegia ja tõhusama turustamise tagajärjel peaksid tulud kasvama. Nagu ilmneb tabelist 5, siis Air Malta ümberkorralduskava kohaselt majandusaastatel 2011–2013 reisijate arv väheneb tingituna veomahu kavandatud vähenemisest, ent 2016. majandusaastaks on tänu suunatud turustamisele [...]; kohtade täitmisele madalseisu ajal, mille puhul keskendutakse reisijate arvu suurendamisele talvel ja üleminekuaastaaegadel, ning turu kasvamisele reisijate arvu vähenemisest taastutud.

| (30) | Eeldades reisijate arvu kasvu ligikaudu [90 000–100 000], prognoositakse keskmise tulu juures, millest on maha arvestatud reisijatega seotud lisakulud, tulude kasvu [7–9] % võrra 205,4 miljonilt eurolt 2011. majandusaastal [200–240] miljoni euroni 2016. majandusaastal.

  Tabel 5


  Täitumus majandusaastatel 2011–2016












  Majandusaasta | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulu (tuhandetes eurodes) | 205 369 | [180 000–220 000] | [180 000–220 000] | [190 000–240 000] | [200 000–240 000] | [200 000–240 000] |
| Reisijad (miljonites) (13) | 1,75 | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] | [1,6–1,8] |
| Istekohad kokku (miljonites) | [2,5–3] | [2–2,5] | [2–2,5] | [2–2,5] | [2–2,5] | [2–2,5] |
| Täitumus
   (14) | [72–75] % | [72–75] % | [72–75] % | [72–75] % | [73–78] % | [73–78] % |

(30)

Eeldades reisijate arvu kasvu ligikaudu [90 000–100 000], prognoositakse keskmise tulu juures, millest on maha arvestatud reisijatega seotud lisakulud, tulude kasvu [7–9] % võrra 205,4 miljonilt eurolt 2011. majandusaastal [200–240] miljoni euroni 2016. majandusaastal.

Tabel 5

Täitumus majandusaastatel 2011–2016

Majandusaasta

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Tulu (tuhandetes eurodes)

205 369

[180 000–220 000]

[180 000–220 000]

[190 000–240 000]

[200 000–240 000]

[200 000–240 000]

Reisijad (miljonites) (13)

1,75

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

[1,6–1,8]

Istekohad kokku (miljonites)

[2,5–3]

[2–2,5]

[2–2,5]

[2–2,5]

[2–2,5]

[2–2,5]

Täitumus
   (14)

[72–75] %

[72–75] %

[72–75] %

[72–75] %

[73–78] %

[73–78] %

| (31) | Prognoositud täitumuse paranemine kajastab lennuettevõtja täiustatud äristrateegiat ja suurema tähelepanu pööramist tulujuhtimisele. Peamised täitumusega seotud muutusi mõjutavad tegurid on liikluse kasv (Eurocontroli prognooside kohase eeldatava 5,9 % turu kasvu põhjal); madalamad hinnad konkurentsiseisundi parandamiseks, mille tagajärjel väheneb tulu [4–6] % võrra ning kasvab reisijate arv; võrgustiku uus hindamine, et keskenduda üksnes äriliselt elujõulistele marsruutidele, koodijagamise kokkulepete laiendamine ja koostöö [...]; mitmesugustele soodustatud isikutele tasuta piletite jagamise lõpetamine ning Liibüa poliitilise olukorra oodatav paranemine (kavas on eeldatud, et hiljutise kriisi tõttu on lennud Liibüasse 2012. majandusaastal peatatud). |
| --- | --- |

(31)

Prognoositud täitumuse paranemine kajastab lennuettevõtja täiustatud äristrateegiat ja suurema tähelepanu pööramist tulujuhtimisele. Peamised täitumusega seotud muutusi mõjutavad tegurid on liikluse kasv (Eurocontroli prognooside kohase eeldatava 5,9 % turu kasvu põhjal); madalamad hinnad konkurentsiseisundi parandamiseks, mille tagajärjel väheneb tulu [4–6] % võrra ning kasvab reisijate arv; võrgustiku uus hindamine, et keskenduda üksnes äriliselt elujõulistele marsruutidele, koodijagamise kokkulepete laiendamine ja koostöö [...]; mitmesugustele soodustatud isikutele tasuta piletite jagamise lõpetamine ning Liibüa poliitilise olukorra oodatav paranemine (kavas on eeldatud, et hiljutise kriisi tõttu on lennud Liibüasse 2012. majandusaastal peatatud).

| (32) | Pärast ümberkorraldusprotsessi alguses rakendatud mitut muudatust äripõhimõtetes ja marsruute käsitlevas strateegias on lennuettevõtja juba saavutanud täitumuse [6–8] % kasvu ([65–68] %lt 2010. majandusaastal [72–75] %ni 2011. majandusaastal). |
| --- | --- |

(32)

Pärast ümberkorraldusprotsessi alguses rakendatud mitut muudatust äripõhimõtetes ja marsruute käsitlevas strateegias on lennuettevõtja juba saavutanud täitumuse [6–8] % kasvu ([65–68] %lt 2010. majandusaastal [72–75] %ni 2011. majandusaastal).

| (33) | Air Malta järgib asjaomase sektori üldisi tavasid tulude haldamises ja hinnakujunduses ning pöörab suuremat tähelepanu koosolekutele, stiimulitele, konverentsidele ja näitustele, ärireisidele ja suhetele reisikorraldajatega. Prognooside kohaselt kasvavad tulud selliste jõupingutuste tagajärjel [8–10] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(33)

Air Malta järgib asjaomase sektori üldisi tavasid tulude haldamises ja hinnakujunduses ning pöörab suuremat tähelepanu koosolekutele, stiimulitele, konverentsidele ja näitustele, ärireisidele ja suhetele reisikorraldajatega. Prognooside kohaselt kasvavad tulud selliste jõupingutuste tagajärjel [8–10] miljonit eurot.

| (34) | Hinnakujundusealased tuludega seotud algatused hõlmavad hinnakujunduse struktuuride muutmist, keskendumist suuremale reisijate hulgale madalperioodidel ja suuremat tulusust kõrghooajal, aga ka strateegilist raamistikku reisikorraldajate haldamiseks ([3–4] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(34)

Hinnakujundusealased tuludega seotud algatused hõlmavad hinnakujunduse struktuuride muutmist, keskendumist suuremale reisijate hulgale madalperioodidel ja suuremat tulusust kõrghooajal, aga ka strateegilist raamistikku reisikorraldajate haldamiseks ([3–4] miljonit eurot).

| (35) | Tulude haldamisega seotud algatused hõlmavad menetluste lihtsustamist ning pigem turu kui üksikute lendude haldamist ([4–5] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(35)

Tulude haldamisega seotud algatused hõlmavad menetluste lihtsustamist ning pigem turu kui üksikute lendude haldamist ([4–5] miljonit eurot).

| (36) | Järgides mitme odavlennuettevõtja kasutatavat lähenemisviisi, hakkab Air Malta küsima tasu nii lennueelsete kui ka lennuaegsete lisateenuste eest, mis prognooside kohaselt suurendab 2016. majandusaastal tulusid [9–11] miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(36)

Järgides mitme odavlennuettevõtja kasutatavat lähenemisviisi, hakkab Air Malta küsima tasu nii lennueelsete kui ka lennuaegsete lisateenuste eest, mis prognooside kohaselt suurendab 2016. majandusaastal tulusid [9–11] miljoni euro võrra.

| (37) | Lennueelsete tuludega seotud algatused hõlmavad järgmist:






  — | müügikanalite kaupa (reisikorraldajad, üldine levitamine, kõnekeskus ja elektrooniline müük) eristatud teenustasud summas 10–15 eurot, et suunata äritegevus odavamatesse ja kasumlikumatesse müügikanalitesse (nt Internetti) (kasumlikkuse kasv [1–2] miljonit eurot aastas); |
| --- | --- | --- |

(37)

Lennueelsete tuludega seotud algatused hõlmavad järgmist:

—

müügikanalite kaupa (reisikorraldajad, üldine levitamine, kõnekeskus ja elektrooniline müük) eristatud teenustasud summas 10–15 eurot, et suunata äritegevus odavamatesse ja kasumlikumatesse müügikanalitesse (nt Internetti) (kasumlikkuse kasv [1–2] miljonit eurot aastas);

| — | tulude kasv tänu kõikide lennuettevõtja uue internetipõhise broneerimisvahendi kaudu broneeritud lisateenustele ([1–2] miljonit eurot aastas); |
| --- | --- |

—

tulude kasv tänu kõikide lennuettevõtja uue internetipõhise broneerimisvahendi kaudu broneeritud lisateenustele ([1–2] miljonit eurot aastas);

| — | täiendav pagasitasu [35–45] eurot iga teise ja järgneva koti eest; eeldatakse, et 3 % reisijatel on reisides rohkem kui üks kott ([1–2] miljonit eurot aastas); |
| --- | --- |

—

täiendav pagasitasu [35–45] eurot iga teise ja järgneva koti eest; eeldatakse, et 3 % reisijatel on reisides rohkem kui üks kott ([1–2] miljonit eurot aastas);

| — | lisatulu teenitakse ka [9–11] euro suuruse istekoha broneerimise tasu pealt iga broneeringu eest; eeldatakse, et igas sektoris broneerib istekoha keskmiselt 10 reisijat; |
| --- | --- |

—

lisatulu teenitakse ka [9–11] euro suuruse istekoha broneerimise tasu pealt iga broneeringu eest; eeldatakse, et igas sektoris broneerib istekoha keskmiselt 10 reisijat;

| — | [9–11] euro suurune ootesaali kasutamise tasu; sellist võimalust kasutab eeldatavalt 1 % reisijaid ([100 000–200 000] eurot aastas); |
| --- | --- |

—

[9–11] euro suurune ootesaali kasutamise tasu; sellist võimalust kasutab eeldatavalt 1 % reisijaid ([100 000–200 000] eurot aastas);

| — | tulu [3–5] euro suurusest pagasikindlustustasust; sellist võimalust pakutakse elektroonilise broneeringu tegemise ajal ja eeldatavalt kasutab seda 1 % reisijaid ([50 000–100 000 eurot aastas). |
| --- | --- |

—

tulu [3–5] euro suurusest pagasikindlustustasust; sellist võimalust pakutakse elektroonilise broneeringu tegemise ajal ja eeldatavalt kasutab seda 1 % reisijaid ([50 000–100 000 eurot aastas).

| (38) | Lennuaegsete tuludega seotud algatused hõlmavad järgmist:






  — | tasuline toitlustusteenus ([4–5] miljonit eurot aastas); |
| --- | --- | --- |

(38)

Lennuaegsete tuludega seotud algatused hõlmavad järgmist:

—

tasuline toitlustusteenus ([4–5] miljonit eurot aastas);

| — | tollimaksuvabade ja muude kaupade müük ([1–2] miljonit eurot aastas). |
| --- | --- |

—

tollimaksuvabade ja muude kaupade müük ([1–2] miljonit eurot aastas).

| (39) | Air Malta kavatseb oma organisatsiooni märkimisväärselt ümber korraldada, et vähendada tugiteenuste ja -funktsioonidega seotud kulusid ning parandada ka põhitegevusega seotud funktsioonide tootlikkust. Uue korralduse rakendamisega vabaneb ligikaudu 430 täistööaja ekvivalenti, millega hoitakse aastas kokku [9–11] miljonit eurot. Uuele korraldusele üleminekuks kulub ligikaudu 18–24 kuud ning seega ei avalda selline kokkuhoid kasumile ja kahjumile täit mõju enne 2014. majandusaastat. Tuleb tähele panna, et sellise kokkuhoiu kogusummat vähendab töötajatega kokku lepitud [2–3] % lepingujärgne palgatõus aastas alates 2013. majandusaastast. |
| --- | --- |

(39)

Air Malta kavatseb oma organisatsiooni märkimisväärselt ümber korraldada, et vähendada tugiteenuste ja -funktsioonidega seotud kulusid ning parandada ka põhitegevusega seotud funktsioonide tootlikkust. Uue korralduse rakendamisega vabaneb ligikaudu 430 täistööaja ekvivalenti, millega hoitakse aastas kokku [9–11] miljonit eurot. Uuele korraldusele üleminekuks kulub ligikaudu 18–24 kuud ning seega ei avalda selline kokkuhoid kasumile ja kahjumile täit mõju enne 2014. majandusaastat. Tuleb tähele panna, et sellise kokkuhoiu kogusummat vähendab töötajatega kokku lepitud [2–3] % lepingujärgne palgatõus aastas alates 2013. majandusaastast.

| (40) | Nelja ametiühinguga on sõlmitud juriidiliselt kehtivad kollektiivlepingud, mille kohaselt töötajatel on õigus kasutada ennetähtaegselt pensionile jäämise kava. Nimetatud kava suhtes kehtib kriteerium, et selles osalemist võivad taotleda ainult [...] töötajad. |
| --- | --- |

(40)

Nelja ametiühinguga on sõlmitud juriidiliselt kehtivad kollektiivlepingud, mille kohaselt töötajatel on õigus kasutada ennetähtaegselt pensionile jäämise kava. Nimetatud kava suhtes kehtib kriteerium, et selles osalemist võivad taotleda ainult [...] töötajad.

| (41) | Peale selle kavatseb Air Malta pakkuda vabatahtlikku koondamiskava, mis on osalemiseks avatud kõikidele töötajatele, jättes endale aga õiguse töötaja taotlus rahuldada või see tagasi lükata. Töötajad võivad osaleda vabatahtlikus koondamiskavas juhul, kui nad on [...] aastat pidevalt Air Maltas töötanud. Asjaomase kava kohaselt moodustavad väljamaksed kuni [...] eurot töötaja kohta [...]. |
| --- | --- |

(41)

Peale selle kavatseb Air Malta pakkuda vabatahtlikku koondamiskava, mis on osalemiseks avatud kõikidele töötajatele, jättes endale aga õiguse töötaja taotlus rahuldada või see tagasi lükata. Töötajad võivad osaleda vabatahtlikus koondamiskavas juhul, kui nad on [...] aastat pidevalt Air Maltas töötanud. Asjaomase kava kohaselt moodustavad väljamaksed kuni [...] eurot töötaja kohta [...].

| (42) | Peale selle muutis äriühing oluliselt oma organisatsiooni põhistruktuuri ja võttis juhtkonna võtmepositsioonidele tööle uued juhtivtöötajad. |
| --- | --- |

(42)

Peale selle muutis äriühing oluliselt oma organisatsiooni põhistruktuuri ja võttis juhtkonna võtmepositsioonidele tööle uued juhtivtöötajad.

2.4   Riigiabi ja ümberkorraldamise rahastamine

| (43) | Võttes arvesse asjaolu, et ümberkorralduskulud moodustavad kokku 238 miljonit eurot, kavatseb Malta valitsus rekapitaliseerida abisaaja 130 miljoni euro suuruse omakapitaliga, lähtudes järgmisest graafikust: 2013. majandusaastal tehakse uue aktsiaemissiooni teel 60 miljoni euro suurune, 2014. majandusaastal 15 miljoni euro suurune ja 2015. majandusaastal 3 miljoni euro suurune kapitalisüst lisaks 52 miljoni euro suurusele juba välja makstud valitsuse laenule, millega asendatakse heakskiidetud ja juba välja makstud päästmislaen ning konverteeritakse see omakapitaliks. |
| --- | --- |

(43)

Võttes arvesse asjaolu, et ümberkorralduskulud moodustavad kokku 238 miljonit eurot, kavatseb Malta valitsus rekapitaliseerida abisaaja 130 miljoni euro suuruse omakapitaliga, lähtudes järgmisest graafikust: 2013. majandusaastal tehakse uue aktsiaemissiooni teel 60 miljoni euro suurune, 2014. majandusaastal 15 miljoni euro suurune ja 2015. majandusaastal 3 miljoni euro suurune kapitalisüst lisaks 52 miljoni euro suurusele juba välja makstud valitsuse laenule, millega asendatakse heakskiidetud ja juba välja makstud päästmislaen ning konverteeritakse see omakapitaliks.

| (44) | Air Malta tegi ettepaneku rahastada ülejäänud summa (st 45 % omapanus) maa müügi (66,2 miljonit eurot), tütarettevõtjate müügi ([9–12] miljonit eurot), mootorite müügi ([9–12] miljonit eurot) ja pangalaenuga ([20–25] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(44)

Air Malta tegi ettepaneku rahastada ülejäänud summa (st 45 % omapanus) maa müügi (66,2 miljonit eurot), tütarettevõtjate müügi ([9–12] miljonit eurot), mootorite müügi ([9–12] miljonit eurot) ja pangalaenuga ([20–25] miljonit eurot).

| (45) | Äriühingu omapanuse suurim osa saadakse maa müügist. Air Maltal on rendileping Malta rahvusvahelise lennujaama vahetus läheduses asuvale väärtuslikule kinnisvarale. Malta valitsus on väljendanud strateegilist huvi Air Malta lennujaama läheduses asuva kinnisvara omandamiseks. Asjaomaste maatükkide näol on tegemist haruldase ressursiga, mida valitsus soovib arendada kooskõlas Malta lennundusvaldkonnaga seotud tegevuse pikaajalise arengustrateegiaga, sealhulgas lastilendude keskuse loomisega laiendatud lennunduspargi raames, mis hõlmab ka lennukite remonditöökodasid ja muid seotud rajatisi. Müüki ei korraldata avatud, läbipaistva ja võrdsel kohtlemisel põhineva pakkumise teel. Ent kooskõlas valitsuse üldiste tegevuspõhimõtete ja riigi õigusnormidega peab valitsus alati soetama kinnisvara õiglase avatud turuväärtusega, mis kajastab hinda, mida maksaks erainvestor tavapärastel tingimustel. Kavas on eeldatud, et majandusaastatel 2012–2014 müüakse lennujaamaga piirnev maa kokku 66,2 miljoni euro eest. See väärtus põhineb sõltumatul hinnangul, mille koostas 2011. aasta novembris [...], valitsuse poolt sel eesmärgil määratud sõltumatu hindaja. |
| --- | --- |

(45)

Äriühingu omapanuse suurim osa saadakse maa müügist. Air Maltal on rendileping Malta rahvusvahelise lennujaama vahetus läheduses asuvale väärtuslikule kinnisvarale. Malta valitsus on väljendanud strateegilist huvi Air Malta lennujaama läheduses asuva kinnisvara omandamiseks. Asjaomaste maatükkide näol on tegemist haruldase ressursiga, mida valitsus soovib arendada kooskõlas Malta lennundusvaldkonnaga seotud tegevuse pikaajalise arengustrateegiaga, sealhulgas lastilendude keskuse loomisega laiendatud lennunduspargi raames, mis hõlmab ka lennukite remonditöökodasid ja muid seotud rajatisi. Müüki ei korraldata avatud, läbipaistva ja võrdsel kohtlemisel põhineva pakkumise teel. Ent kooskõlas valitsuse üldiste tegevuspõhimõtete ja riigi õigusnormidega peab valitsus alati soetama kinnisvara õiglase avatud turuväärtusega, mis kajastab hinda, mida maksaks erainvestor tavapärastel tingimustel. Kavas on eeldatud, et majandusaastatel 2012–2014 müüakse lennujaamaga piirnev maa kokku 66,2 miljoni euro eest. See väärtus põhineb sõltumatul hinnangul, mille koostas 2011. aasta novembris [...], valitsuse poolt sel eesmärgil määratud sõltumatu hindaja.

| (46) | 2011. aasta detsembris sai Air Malta [...] eralaenu summas [25–30] miljonit eurot. See sildlaen hõlbustab üleminekut omakapitali lõplikule struktuurile järgmise kolme aasta jooksul. |
| --- | --- |

(46)

2011. aasta detsembris sai Air Malta [...] eralaenu summas [25–30] miljonit eurot. See sildlaen hõlbustab üleminekut omakapitali lõplikule struktuurile järgmise kolme aasta jooksul.

| (47) | Air Malta hinnangul teenib ta oma tütarettevõtjate [...] müügist tulu [9–11] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(47)

Air Malta hinnangul teenib ta oma tütarettevõtjate [...] müügist tulu [9–11] miljonit eurot.

| (48) | Varumootorite [...] müük toimus vastavalt 28. oktoobril ja 17. detsembril 2010 ning tõi sisse [19–22] miljonit USA dollarit. Ent kui mootor nr [...] oli täielikult Air Malta omanduses, siis mootor nr [...] oli Air Maltale renditud, võimalusega osta see välja [5–7] miljoni euro eest, mida äriühing ka tegi. Netokasum mootorite müügist moodustas [9–12] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(48)

Varumootorite [...] müük toimus vastavalt 28. oktoobril ja 17. detsembril 2010 ning tõi sisse [19–22] miljonit USA dollarit. Ent kui mootor nr [...] oli täielikult Air Malta omanduses, siis mootor nr [...] oli Air Maltale renditud, võimalusega osta see välja [5–7] miljoni euro eest, mida äriühing ka tegi. Netokasum mootorite müügist moodustas [9–12] miljonit eurot.

| (49) | [20–25] miljoni euro suurune pangalaen saadakse alles 2014. majandusaastal, seega ei ole Air Malta veel läbirääkimisi lõpetanud.

  Tabel 6


  Rahaliste vahendite allikad ja kasutus aastatel 2011–2016









  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| Kasutus | Majandusaastad 2011–2016 | Allikas | Majandusaastad 2011–2016 |
| Päästmisabi tagasimaksmine | 52 000 | Äriühingu enda panus:

  maa müük | 66 200 |
| Kolmandatelt isikutelt saadud laenu tagasimaksmine | [20 000–25 000] | tütarettevõtja müük | [9 000–12 000] |
| Koondamistasud | [25 000–30 000] | mootorite müük | [9 000–12 000] |
| Ümberkorralduskulud | [13 000–16 000] | Kolmandate isikute panus:

  pangalaen | [20 000–25 000] |
| Kapitalikulud | [13 000–16 000] |
| Käibekapitali muutus / netokahjum | [50 000–60 000] |
| Maksed hooldusreservi | [40 000–50 000] | Valitsusepoolne rahastamine:

  valitsuse omakapital | 130 000 |
| Kokku | 238 000 | | 238 000 |

(49)

[20–25] miljoni euro suurune pangalaen saadakse alles 2014. majandusaastal, seega ei ole Air Malta veel läbirääkimisi lõpetanud.

Tabel 6

Rahaliste vahendite allikad ja kasutus aastatel 2011–2016

(miljonites eurodes)

Kasutus

Majandusaastad 2011–2016

Allikas

Majandusaastad 2011–2016

Päästmisabi tagasimaksmine

52 000

Äriühingu enda panus:

maa müük

66 200

Kolmandatelt isikutelt saadud laenu tagasimaksmine

[20 000–25 000]

tütarettevõtja müük

[9 000–12 000]

Koondamistasud

[25 000–30 000]

mootorite müük

[9 000–12 000]

Ümberkorralduskulud

[13 000–16 000]

Kolmandate isikute panus:

pangalaen

[20 000–25 000]

Kapitalikulud

[13 000–16 000]

Käibekapitali muutus / netokahjum

[50 000–60 000]

Maksed hooldusreservi

[40 000–50 000]

Valitsusepoolne rahastamine:

valitsuse omakapital

130 000

Kokku

238 000

238 000

2.5   Menetluse algatamise otsus

| (50) | 25. jaanuaril 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse. Oma otsuses väljendas komisjon kahtlusi seoses äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamisega, täpsemalt seoses sellega, kas on teostatavad ümberkorralduskava varasemas versioonis esitatud optimistlikud prognoosid, milles eeldatakse kasumlikkuse taastumist 2016. aastaks ja selle jõudmist samale tasemele suuremate odavlennuettevõtjate (nt Ryanair) või suuremate traditsiooniliste lennuettevõtjate (nt Lufthansa) kasumlikkusega. Eelkõige seadis komisjon kahtluse alla lisatulude eeldatava mõju, lepingute üle uute läbirääkimise pidamise teel saavutatava kulude vähenemise, turu kasvumäärad, tulud ning asjaolu, et Air Malta ümberkorralduskava ei hõlmanud hinnainflatsiooni. Peale selle paluti Maltal esitada selgitusi stsenaariumide analüüsi kohta. |
| --- | --- |

(50)

25. jaanuaril 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse. Oma otsuses väljendas komisjon kahtlusi seoses äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamisega, täpsemalt seoses sellega, kas on teostatavad ümberkorralduskava varasemas versioonis esitatud optimistlikud prognoosid, milles eeldatakse kasumlikkuse taastumist 2016. aastaks ja selle jõudmist samale tasemele suuremate odavlennuettevõtjate (nt Ryanair) või suuremate traditsiooniliste lennuettevõtjate (nt Lufthansa) kasumlikkusega. Eelkõige seadis komisjon kahtluse alla lisatulude eeldatava mõju, lepingute üle uute läbirääkimise pidamise teel saavutatava kulude vähenemise, turu kasvumäärad, tulud ning asjaolu, et Air Malta ümberkorralduskava ei hõlmanud hinnainflatsiooni. Peale selle paluti Maltal esitada selgitusi stsenaariumide analüüsi kohta.

| (51) | Seoses kavandatud kompensatsioonimeetmetega kahtles komisjon, kas ettenähtud üldist veomahu vähendamist, mille kohaselt pakutavate istekohtade arv kilomeetri kohta väheneb 20 % võrra, saab käsitada kompensatsioonimeetmena, sest see hõlmab ka kahjumit teenivaid marsruute, mille teenindamise lõpetamine on vajalik elujõulisuse taastamiseks. Ühtlasi palus komisjon täiendavaid selgitusi teatavate kahjumit mitte teenivate marsruutide kasumlikkuse arvutamise kohta ning lisateavet, mis tõendaks, et kavandatud meetmed on piisavad riigiabi tekitatud põhjendamatute konkurentsimoonutuste heastamiseks. |
| --- | --- |

(51)

Seoses kavandatud kompensatsioonimeetmetega kahtles komisjon, kas ettenähtud üldist veomahu vähendamist, mille kohaselt pakutavate istekohtade arv kilomeetri kohta väheneb 20 % võrra, saab käsitada kompensatsioonimeetmena, sest see hõlmab ka kahjumit teenivaid marsruute, mille teenindamise lõpetamine on vajalik elujõulisuse taastamiseks. Ühtlasi palus komisjon täiendavaid selgitusi teatavate kahjumit mitte teenivate marsruutide kasumlikkuse arvutamise kohta ning lisateavet, mis tõendaks, et kavandatud meetmed on piisavad riigiabi tekitatud põhjendamatute konkurentsimoonutuste heastamiseks.

| (52) | Lisaks veomahu vähendamisele oli komisjonil kahtlusi ka seoses sellega, kas kahjumit mitte teenivate varade kavandatud müüki saab käsitada kompensatsioonimeetmena, võttes arvesse asjaolu, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 40 kohaselt peab kompensatsioonimeede toimima eelkõige turul, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks veomahu vähendamisele oli komisjonil kahtlusi ka seoses sellega, kas kahjumit mitte teenivate varade kavandatud müüki saab käsitada kompensatsioonimeetmena, võttes arvesse asjaolu, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 40 kohaselt peab kompensatsioonimeede toimima eelkõige turul, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa.

| (53) | Omapanuse puhul väljendas komisjon kahtlust selle kohta, kas see on tõepoolest tegelik ja ajakohane, välistades kogu tulevase oodatava kasumi, nagu on nõutud päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 43. Eelkõige palus komisjon selgitusi seoses Air Malta tütarettevõtjate müügiga, kavandatud 20 miljoni euro suuruse laenu kättesaadavusega ning küsimusega, kas mootorite müük leidis aset ümberkorraldusperioodil. |
| --- | --- |

(53)

Omapanuse puhul väljendas komisjon kahtlust selle kohta, kas see on tõepoolest tegelik ja ajakohane, välistades kogu tulevase oodatava kasumi, nagu on nõutud päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 43. Eelkõige palus komisjon selgitusi seoses Air Malta tütarettevõtjate müügiga, kavandatud 20 miljoni euro suuruse laenu kättesaadavusega ning küsimusega, kas mootorite müük leidis aset ümberkorraldusperioodil.

| (54) | Lõpuks palus komisjon esitada täiendavaid märkusi kava vastavuse kohta ühekordse abi põhimõttele seoses 57 miljoni euro suuruse kapitalisuurendamisega, mille Malta tegi 2004. aasta aprillis. |
| --- | --- |

(54)

Lõpuks palus komisjon esitada täiendavaid märkusi kava vastavuse kohta ühekordse abi põhimõttele seoses 57 miljoni euro suuruse kapitalisuurendamisega, mille Malta tegi 2004. aasta aprillis.

3.   MALTA MÄRKUSED

| (55) | Oma vastuses menetluse algatamise otsusele esitas Malta märkusi ja selgitusi kõikide komisjoni menetluse algatamise otsuses tõstatatud küsimuste kohta, viidates sellele, et teatatud ümberkorralduskava vastab kõikidele päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud tingimustele. Peale selle edastas Malta ümberkorraldusprotsessi ajakohase ülevaate, mis tõendab, et juba on toimunud oluline edasiminek. |
| --- | --- |

(55)

Oma vastuses menetluse algatamise otsusele esitas Malta märkusi ja selgitusi kõikide komisjoni menetluse algatamise otsuses tõstatatud küsimuste kohta, viidates sellele, et teatatud ümberkorralduskava vastab kõikidele päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud tingimustele. Peale selle edastas Malta ümberkorraldusprotsessi ajakohase ülevaate, mis tõendab, et juba on toimunud oluline edasiminek.

| (56) | Seoses kahtlustega, mis käsitlesid kasumlikkuse prognoositud taastamist, vaatas Air Malta oma prognoosid (vt tabel 3) läbi ning märkis uueks intressi- ja maksueelseks kasumiks 2016. majandusaastal [3–5] %, mis on Ryanairi ja Lufthansa ajaloolistest kasumimarginaalidest väiksem. Selline kasumlikkuse vähendamine oli tingitud peamiselt kütusega seotud eelduste läbivaatamisest. |
| --- | --- |

(56)

Seoses kahtlustega, mis käsitlesid kasumlikkuse prognoositud taastamist, vaatas Air Malta oma prognoosid (vt tabel 3) läbi ning märkis uueks intressi- ja maksueelseks kasumiks 2016. majandusaastal [3–5] %, mis on Ryanairi ja Lufthansa ajaloolistest kasumimarginaalidest väiksem. Selline kasumlikkuse vähendamine oli tingitud peamiselt kütusega seotud eelduste läbivaatamisest.

| (57) | Air Malta esitas põhjendatud märkused lisatulude kohta, tõendades, et 2016. majandusaastal moodustavad need [3–5] % reisijateveost saadavast tulust, mis on märkimisväärselt väiksem protsendimääradest, mille on saavutanud nii otsestest konkurentidest odavlennuettevõtjad (nt Ryanair ja easyJet) kui ka teised võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes on võtnud kasutusele lisatulude strateegia (nt Aer Lingus). Seoses kulude vähendamisega lepingute üle uute läbirääkimiste pidamise teel kinnitas Air Malta, et läbirääkimiste lõpuleviimise tagajärjel on kohustustega juba seotud [4–6] miljonit eurot aastas ning kindlaks on tehtud mitu täiendavat kokkuhoiuvõimalust, mille tulemusel moodustab lepinguliste kulutuste pealt kokku hoitav summa varem kavandatud [7–9] miljoni euro asemel kokku [9–11] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(57)

Air Malta esitas põhjendatud märkused lisatulude kohta, tõendades, et 2016. majandusaastal moodustavad need [3–5] % reisijateveost saadavast tulust, mis on märkimisväärselt väiksem protsendimääradest, mille on saavutanud nii otsestest konkurentidest odavlennuettevõtjad (nt Ryanair ja easyJet) kui ka teised võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes on võtnud kasutusele lisatulude strateegia (nt Aer Lingus). Seoses kulude vähendamisega lepingute üle uute läbirääkimiste pidamise teel kinnitas Air Malta, et läbirääkimiste lõpuleviimise tagajärjel on kohustustega juba seotud [4–6] miljonit eurot aastas ning kindlaks on tehtud mitu täiendavat kokkuhoiuvõimalust, mille tulemusel moodustab lepinguliste kulutuste pealt kokku hoitav summa varem kavandatud [7–9] miljoni euro asemel kokku [9–11] miljonit eurot.

| (58) | Malta on läbi vaadanud ka oma prognoosid Malta turu kasvumäärade kohta ning vähendanud kuni 2016. aastani vältava ajavahemiku iga-aastast kasvumäära 5,9 %lt 4 %ni aastas. Peale selle on arvestatud lennureisijate arvu vähenemisega [2–4] % võrra aastas majandusaastatel 2011–2013 (kooskõlas veomahu vähenemisega) ning pärast sellist vähenemist prognoositakse majandusaastatel 2013–2016 reisijate arvu kasvumääraks [2–4] %. Kogu perioodi ulatuses on kõnealune kasvumäär väiksem kui turu keskmine. |
| --- | --- |

(58)

Malta on läbi vaadanud ka oma prognoosid Malta turu kasvumäärade kohta ning vähendanud kuni 2016. aastani vältava ajavahemiku iga-aastast kasvumäära 5,9 %lt 4 %ni aastas. Peale selle on arvestatud lennureisijate arvu vähenemisega [2–4] % võrra aastas majandusaastatel 2011–2013 (kooskõlas veomahu vähenemisega) ning pärast sellist vähenemist prognoositakse majandusaastatel 2013–2016 reisijate arvu kasvumääraks [2–4] %. Kogu perioodi ulatuses on kõnealune kasvumäär väiksem kui turu keskmine.

| (59) | Malta selgitas, et ümberkorralduskavas on terve perioodi tulude (reisijateveost saadava tulu, sealhulgas lisa- ja kogutulu puhul) keskmine kasvumäär arvestatud alla 2 %, mis on kooskõlas mitme Euroopas tegutseva võrgustikku kuuluva lennuettevõtja (nt Aer Lingus ja IAG) prognoosidega ning väiksem odavlennuettevõtjate easyJet ja Ryanair prognoosidest, kellega äriühing otseselt konkureerib. Samuti kohandas Malta oma eeldusi hinnainflatsiooni, eelkõige lennukite rendi ja prognoositud kütusekulude kohta, ning selgitas stsenaariumide analüüsimisel kasutatud eeldusi, sealhulgas kõrvalekaldeid seoses intressi- ja maksueelse kasumiga. |
| --- | --- |

(59)

Malta selgitas, et ümberkorralduskavas on terve perioodi tulude (reisijateveost saadava tulu, sealhulgas lisa- ja kogutulu puhul) keskmine kasvumäär arvestatud alla 2 %, mis on kooskõlas mitme Euroopas tegutseva võrgustikku kuuluva lennuettevõtja (nt Aer Lingus ja IAG) prognoosidega ning väiksem odavlennuettevõtjate easyJet ja Ryanair prognoosidest, kellega äriühing otseselt konkureerib. Samuti kohandas Malta oma eeldusi hinnainflatsiooni, eelkõige lennukite rendi ja prognoositud kütusekulude kohta, ning selgitas stsenaariumide analüüsimisel kasutatud eeldusi, sealhulgas kõrvalekaldeid seoses intressi- ja maksueelse kasumiga.

| (60) | Kavandatavate kompensatsioonimeetmete valdkonnas esitas Malta täiendavat üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas on arvutatud marsruutide kasumlikkus seoses nende osaga tegevuse otsestes püsi-/muutuvkuludes ja üldkuludes. Malta kordas, et kahe kasumit teeniva kindlustusettevõtja müüki saab käsitada asjakohase kompensatsioonimeetmena, sest need pakkusid Air Maltale kulutasuvaid kindlustuslahendusi ning mõlemad äriühingud olid kohalikul lennukindlustuse turul tähtsad osalised. Kuna Air Malta on väike lennuettevõtja, moodustavad tema üldkulud lennuliini käitamisega seotud funktsionaalsetest nõuetest tulenevalt olulise elemendi kogu kulubaasis. Seetõttu seaks veomahu üleliigne vähendamine ohtu lennuettevõtja pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(60)

Kavandatavate kompensatsioonimeetmete valdkonnas esitas Malta täiendavat üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas on arvutatud marsruutide kasumlikkus seoses nende osaga tegevuse otsestes püsi-/muutuvkuludes ja üldkuludes. Malta kordas, et kahe kasumit teeniva kindlustusettevõtja müüki saab käsitada asjakohase kompensatsioonimeetmena, sest need pakkusid Air Maltale kulutasuvaid kindlustuslahendusi ning mõlemad äriühingud olid kohalikul lennukindlustuse turul tähtsad osalised. Kuna Air Malta on väike lennuettevõtja, moodustavad tema üldkulud lennuliini käitamisega seotud funktsionaalsetest nõuetest tulenevalt olulise elemendi kogu kulubaasis. Seetõttu seaks veomahu üleliigne vähendamine ohtu lennuettevõtja pikaajalise elujõulisuse.

| (61) | Seoses omapanusega kinnitas Malta, et tütarettevõtjate müük toimub konkurentsi tingimustel, avatud, läbipaistval ja võrdset kohtlemist tagaval viisil. Ühtlasi esitas Malta lisateavet mootorite müügi ja 2014. majandusaastal kasutatava [20–25] miljoni euro suuruse laenuvõimaluse kohta ning kinnitas [25–30] miljoni euro suurust sildlaenu käsitleva kokkuleppe sõlmimist. |
| --- | --- |

(61)

Seoses omapanusega kinnitas Malta, et tütarettevõtjate müük toimub konkurentsi tingimustel, avatud, läbipaistval ja võrdset kohtlemist tagaval viisil. Ühtlasi esitas Malta lisateavet mootorite müügi ja 2014. majandusaastal kasutatava [20–25] miljoni euro suuruse laenuvõimaluse kohta ning kinnitas [25–30] miljoni euro suurust sildlaenu käsitleva kokkuleppe sõlmimist.

| (62) | Seoses ühekordse abi põhimõttega esitas Malta äriplaani, mille põhjal oli 2004. aastal tehtud 57 miljoni euro suurune kapitalisüst ning mis tõendas, et kõnealune tehing tuleb lugeda vastavaks turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttele. |
| --- | --- |

(62)

Seoses ühekordse abi põhimõttega esitas Malta äriplaani, mille põhjal oli 2004. aastal tehtud 57 miljoni euro suurune kapitalisüst ning mis tõendas, et kõnealune tehing tuleb lugeda vastavaks turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttele.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (63) | Ametliku uurimismenetluse käigus laekusid komisjonile märkused kuuelt huvitatud isikult: Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, st valdusettevõtja, kellele kuuluvad British Airways ja Iberia); Malta kaubandus-, ettevõtlus- ja tööstuskoda; Malta liinilendurite liit, Malta hotellide ja restoranide liit ning konsultant, kes ei soovi oma isikut avalikustada. |
| --- | --- |

(63)

Ametliku uurimismenetluse käigus laekusid komisjonile märkused kuuelt huvitatud isikult: Ryanair; International Airlines Group SA (IAG, st valdusettevõtja, kellele kuuluvad British Airways ja Iberia); Malta kaubandus-, ettevõtlus- ja tööstuskoda; Malta liinilendurite liit, Malta hotellide ja restoranide liit ning konsultant, kes ei soovi oma isikut avalikustada.

| (64) | Malta kaubanduskoda, liinilendurite liit ning hotellide ja restoranide liit pooldasid oma tähelepanekutes Air Malta äritegevuse jätkumist, rõhutades äriühingu tähtsust kogu Malta majanduse ja eriti turismisektori jaoks. Komisjonil paluti võtta ümberkorralduskava hindamisel arvesse juhtumi eripära ja Air Malta väiksust. |
| --- | --- |

(64)

Malta kaubanduskoda, liinilendurite liit ning hotellide ja restoranide liit pooldasid oma tähelepanekutes Air Malta äritegevuse jätkumist, rõhutades äriühingu tähtsust kogu Malta majanduse ja eriti turismisektori jaoks. Komisjonil paluti võtta ümberkorralduskava hindamisel arvesse juhtumi eripära ja Air Malta väiksust.

| (65) | Ryanair ja IAG tegid kriitilisi märkusi, viidates peamiselt menetluse algatamise otsuses juba väljendatud kahtlustele seoses elujõulisuse taastamise ja selle aluseks olevate eeldustega. Ryanairi väitel ei võimalda Air Malta väike lennukipark tal saada kasu mastaabisäästust ja integreerumisest. Lennukite arvu vähendamine suurendab sellist halvemust veelgi. Peale selle kritiseerisid Ryanair ja anonüümne konsultant asjaolu, et maa müük ei toimu avatud pakkumise teel, ning väitsid, et Malta loodab anda selle tehingu kaudu Air Maltale täiendavat abi. |
| --- | --- |

(65)

Ryanair ja IAG tegid kriitilisi märkusi, viidates peamiselt menetluse algatamise otsuses juba väljendatud kahtlustele seoses elujõulisuse taastamise ja selle aluseks olevate eeldustega. Ryanairi väitel ei võimalda Air Malta väike lennukipark tal saada kasu mastaabisäästust ja integreerumisest. Lennukite arvu vähendamine suurendab sellist halvemust veelgi. Peale selle kritiseerisid Ryanair ja anonüümne konsultant asjaolu, et maa müük ei toimu avatud pakkumise teel, ning väitsid, et Malta loodab anda selle tehingu kaudu Air Maltale täiendavat abi.

| (66) | Seoses patsientide transpordiga välisriikidesse ravi saamiseks ning kahepoolsel kokkuleppel põhineva ühendusega ELi-väliste sihtkohtadega juhib Ryanair tähelepanu avaliku teenindamise kohustusi käsitlevatele õigusaktidele, eelkõige määrusele (EÜ) nr 1008/2008, mille kohaselt võib avaliku teenindamise kohustuse kehtestada pärast avaliku pakkumise korraldamist ning maksta selle eest hüvitist kulude analüüsi põhjal, mida kõnealuste kohustuste täitmisel kannaks keskmine hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja. Ryanair hoiatab eeldatava avaliku teenindamise kohustuse tagantjärele kehtestamise eest ümberkorralduskava õigustamiseks ning kutsub komisjoni üles seda küsimust uurima, eeskätt selleks, et teha kindlaks, kas kõnealune hüvitis on kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(66)

Seoses patsientide transpordiga välisriikidesse ravi saamiseks ning kahepoolsel kokkuleppel põhineva ühendusega ELi-väliste sihtkohtadega juhib Ryanair tähelepanu avaliku teenindamise kohustusi käsitlevatele õigusaktidele, eelkõige määrusele (EÜ) nr 1008/2008, mille kohaselt võib avaliku teenindamise kohustuse kehtestada pärast avaliku pakkumise korraldamist ning maksta selle eest hüvitist kulude analüüsi põhjal, mida kõnealuste kohustuste täitmisel kannaks keskmine hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja. Ryanair hoiatab eeldatava avaliku teenindamise kohustuse tagantjärele kehtestamise eest ümberkorralduskava õigustamiseks ning kutsub komisjoni üles seda küsimust uurima, eeskätt selleks, et teha kindlaks, kas kõnealune hüvitis on kindlaks määratud.

5.   MALTA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE TÄHELEPANEKUTE KOHTA

| (67) | Malta käsitles üksikasjalikult kõiki argumente, mille kolmandad isikud oma märkustes tõstatasid. Eelkõige lükkas Malta ümber väited seoses Air Malta pikaajalise elujõulisuse taastamisega, kinnitades, et lennuettevõtja tõusvalt kasvavate kulude suundumus on juba ümber pöördunud. |
| --- | --- |

(67)

Malta käsitles üksikasjalikult kõiki argumente, mille kolmandad isikud oma märkustes tõstatasid. Eelkõige lükkas Malta ümber väited seoses Air Malta pikaajalise elujõulisuse taastamisega, kinnitades, et lennuettevõtja tõusvalt kasvavate kulude suundumus on juba ümber pöördunud.

| (68) | Air Malta äristrateegia on kujuneda n-ö sihtkoha lennuettevõtjaks, koondades oma tegevuse kohaliku lennujaama ümber. Peale selle saavutatakse positiivsed muudatused äriühingu olukorras kadude ja kahjumite olulise vähendamise teel, millega kaasneb äriühingu töötavade muutmine. |
| --- | --- |

(68)

Air Malta äristrateegia on kujuneda n-ö sihtkoha lennuettevõtjaks, koondades oma tegevuse kohaliku lennujaama ümber. Peale selle saavutatakse positiivsed muudatused äriühingu olukorras kadude ja kahjumite olulise vähendamise teel, millega kaasneb äriühingu töötavade muutmine.

| (69) | Seoses argumendiga, et Air Maltal ei ole võimalik saada kasu mastaabisäästust, väidavad Malta ametiasutused, et lennundussektori tegevuskulud on oma olemuselt muutlikud (moodustades Air Malta puhul [60–70] %). Nende hulka kuuluvad kütusekulud ning lennukite rendi ja hoolduse, maandumise, navigatsiooni ja lennumeeskonnaga seotud kulud – kõik need sõltuvad reguleeritud turul kehtivatest hindadest, mis teataval määral piirab lennuettevõtja võimalikku kasu mastaabisäästust. |
| --- | --- |

(69)

Seoses argumendiga, et Air Maltal ei ole võimalik saada kasu mastaabisäästust, väidavad Malta ametiasutused, et lennundussektori tegevuskulud on oma olemuselt muutlikud (moodustades Air Malta puhul [60–70] %). Nende hulka kuuluvad kütusekulud ning lennukite rendi ja hoolduse, maandumise, navigatsiooni ja lennumeeskonnaga seotud kulud – kõik need sõltuvad reguleeritud turul kehtivatest hindadest, mis teataval määral piirab lennuettevõtja võimalikku kasu mastaabisäästust.

| (70) | Seoses strateegilise kinnisvara hindamise ja selle valitsusele müümisega kinnitab Malta, et hindamise teostas sõltumatu välishindaja [...], kelle puhul ei esine huvide konflikti, ning hinnangu alus on üksikasjalik aruanne, milles on järgitud rahvusvahelise hindamisstandardite nõukogu kehtestatud rahvusvahelisi hindamisstandardeid. Kõnealuse tehingu loogikat põhjendatakse äriühingu uute vajadustega (oluliselt vähenenud töötajate arv) ning muudatustega organisatsiooni kultuuris, mille kohaselt peaksid kõik töötajad töötama ühes nüüdisaegses kontoris. Seepärast müüs lennuettevõtja kinnisvara, mida ta enam ei vajanud. Malta ametiasutused täpsustavad, et arvestades maaressursside nappust Maltal, koostati kõnealusele maatükile lennunduspargi loomise strateegia mitu aastat enne Air Malta ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

(70)

Seoses strateegilise kinnisvara hindamise ja selle valitsusele müümisega kinnitab Malta, et hindamise teostas sõltumatu välishindaja [...], kelle puhul ei esine huvide konflikti, ning hinnangu alus on üksikasjalik aruanne, milles on järgitud rahvusvahelise hindamisstandardite nõukogu kehtestatud rahvusvahelisi hindamisstandardeid. Kõnealuse tehingu loogikat põhjendatakse äriühingu uute vajadustega (oluliselt vähenenud töötajate arv) ning muudatustega organisatsiooni kultuuris, mille kohaselt peaksid kõik töötajad töötama ühes nüüdisaegses kontoris. Seepärast müüs lennuettevõtja kinnisvara, mida ta enam ei vajanud. Malta ametiasutused täpsustavad, et arvestades maaressursside nappust Maltal, koostati kõnealusele maatükile lennunduspargi loomise strateegia mitu aastat enne Air Malta ümberkorraldamist.

| (71) | Seoses avalike teenustega kinnitasid Malta ametiasutused, et määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduse lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) kohaseid avaliku teenindamise kohustusi ei ole seni kehtestatud ega ole kavas kehtestada ka edaspidi. Sellest tulenevalt ei ole riik maksnud ega maksa tulevikus hüvitist. Seepärast ei ole Air Maltale kunagi makstud riiklikest vahenditest tasu ühegi Maltale suunduva ja sealt väljuva lennuteenuse, sealhulgas ravi vajavate reisijate transpordi eest. |
| --- | --- |

(71)

Seoses avalike teenustega kinnitasid Malta ametiasutused, et määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduse lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) kohaseid avaliku teenindamise kohustusi ei ole seni kehtestatud ega ole kavas kehtestada ka edaspidi. Sellest tulenevalt ei ole riik maksnud ega maksa tulevikus hüvitist. Seepärast ei ole Air Maltale kunagi makstud riiklikest vahenditest tasu ühegi Maltale suunduva ja sealt väljuva lennuteenuse, sealhulgas ravi vajavate reisijate transpordi eest.

6.   ABI HINDAMINE

6.1   Riigiabi olemasolu

| (72) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(72)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (73) | Riigiabi mõiste laieneb mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt. |
| --- | --- |

(73)

Riigiabi mõiste laieneb mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt.

| (74) | Seda arvestades tuleb käsitada riigiabina Malta ametiasutuste otsust teha 130 miljoni euro suurune rahasüst uude omakapitali. Kapitalisüst hõlmab riigi ressursse ja annab Air Maltale valikulise eelise, kuna see parandab äriühingu rahalist olukorda. |
| --- | --- |

(74)

Seda arvestades tuleb käsitada riigiabina Malta ametiasutuste otsust teha 130 miljoni euro suurune rahasüst uude omakapitali. Kapitalisüst hõlmab riigi ressursse ja annab Air Maltale valikulise eelise, kuna see parandab äriühingu rahalist olukorda.

| (75) | Meede mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi, sest Air Malta konkureerib teiste Euroopa Liidu lennuettevõtjatega, eriti alates õhutranspordi liberaliseerimise kolmanda etapi (nn kolmas pakett) jõustumisest 1. jaanuaril 1993. Kõnealune meede võimaldab Air Maltal oma tegevust jätkata, mistõttu ta ei pea tegelema tagajärgedega, mille tema kehvad finantstulemused tavatingimustel kaasa tooksid, ja moonutab seetõttu konkurentsi. |
| --- | --- |

(75)

Meede mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja konkurentsi, sest Air Malta konkureerib teiste Euroopa Liidu lennuettevõtjatega, eriti alates õhutranspordi liberaliseerimise kolmanda etapi (nn kolmas pakett) jõustumisest 1. jaanuaril 1993. Kõnealune meede võimaldab Air Maltal oma tegevust jätkata, mistõttu ta ei pea tegelema tagajärgedega, mille tema kehvad finantstulemused tavatingimustel kaasa tooksid, ja moonutab seetõttu konkurentsi.

| (76) | Sellistel tingimustel kujutab kapitalisüst endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Malta ametiasutused ei vaidlusta seda järeldust. |
| --- | --- |

(76)

Sellistel tingimustel kujutab kapitalisüst endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Malta ametiasutused ei vaidlusta seda järeldust.

6.2   Abi kokkusobivus siseturuga päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel

| (77) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on sätestatud, et riigiabi võib lubada juhul, kui seda antakse teatava majandussektori arengu soodustamiseks ja kui see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(77)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on sätestatud, et riigiabi võib lubada juhul, kui seda antakse teatava majandussektori arengu soodustamiseks ja kui see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (78) | Komisjon leiab, et kõnealune meede kujutab endast riigiabi, mida tuleb hinnata nii päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kui ka 1994. aasta lennundussektori suunistes (15) sätestatud tingimuste kohaselt, et teha kindlaks, kas see võib olla siseturuga kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikele 3. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon leiab, et kõnealune meede kujutab endast riigiabi, mida tuleb hinnata nii päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kui ka 1994. aasta lennundussektori suunistes (15) sätestatud tingimuste kohaselt, et teha kindlaks, kas see võib olla siseturuga kokkusobiv vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikele 3.

| (79) | Komisjon tunnistab, et Malta ametiasutused on võtnud kohustuse järgida rakendamiskeeldu (kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 34) ega ole andnud Air Maltale mingit abi (välja arvatud päästmisabi, mille komisjon kiitis heaks 15. novembril 2010). |
| --- | --- |

(79)

Komisjon tunnistab, et Malta ametiasutused on võtnud kohustuse järgida rakendamiskeeldu (kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 34) ega ole andnud Air Maltale mingit abi (välja arvatud päästmisabi, mille komisjon kiitis heaks 15. novembril 2010).

6.2.1   Abikõlblikkus

| (80) | Seoses abikõlblikkusega on päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 33 sätestatud, et äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks suuniste tähenduses (punktid 9–13). |
| --- | --- |

(80)

Seoses abikõlblikkusega on päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 33 sätestatud, et äriühingut peab saama lugeda raskustes olevaks suuniste tähenduses (punktid 9–13).

| (81) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 9 kohaselt peab komisjon äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni. |
| --- | --- |

(81)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 9 kohaselt peab komisjon äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni.

| (82) | Seejärel on päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktis a selgitatud, et piiratud vastutusega äriühingut loetakse raskustes olevaks siis, kui ta on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul. |
| --- | --- |

(82)

Seejärel on päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktis a selgitatud, et piiratud vastutusega äriühingut loetakse raskustes olevaks siis, kui ta on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul.

| (83) | Komisjon täheldab, et Air Malta on piiratud vastutusega äriühing, mis on kaotanud peaaegu kogu oma aktsiakapitali ja mis ei suuda täita oma kehtivaid kohustusi. Air Malta leiti olevat raskustes olev äriühing juba otsuses, millega kiideti heaks äriühingule antav päästmisabi (16). Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 kohaselt peab asjaomane liikmesriik edastama komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme lubamist ümberkorralduskava või likvideerimiskava või tõendi laenu täieliku tagasimaksmise kohta. Malta esitas Air Malta ümberkorralduskava nõuetekohaselt kuuekuulise tähtaja jooksul. Arvestades asjaolu, et selle suhteliselt lühikese aja jooksul ei ole Air Malta olukord märgatavalt muutunud, millest tulenevalt vajab ta oma elujõulisuse taastamiseks päästmisabi, võib järeldada, et äriühing vastab jätkuvalt selgelt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktis a sätestatud kriteeriumidele ning seega saab teda lugeda raskustes olevaks äriühinguks samadel põhjustel, millele on viidatud päästmisabi otsuses (punktid 7–13 ja 45). |
| --- | --- |

(83)

Komisjon täheldab, et Air Malta on piiratud vastutusega äriühing, mis on kaotanud peaaegu kogu oma aktsiakapitali ja mis ei suuda täita oma kehtivaid kohustusi. Air Malta leiti olevat raskustes olev äriühing juba otsuses, millega kiideti heaks äriühingule antav päästmisabi (16). Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 25 kohaselt peab asjaomane liikmesriik edastama komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme lubamist ümberkorralduskava või likvideerimiskava või tõendi laenu täieliku tagasimaksmise kohta. Malta esitas Air Malta ümberkorralduskava nõuetekohaselt kuuekuulise tähtaja jooksul. Arvestades asjaolu, et selle suhteliselt lühikese aja jooksul ei ole Air Malta olukord märgatavalt muutunud, millest tulenevalt vajab ta oma elujõulisuse taastamiseks päästmisabi, võib järeldada, et äriühing vastab jätkuvalt selgelt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktis a sätestatud kriteeriumidele ning seega saab teda lugeda raskustes olevaks äriühinguks samadel põhjustel, millele on viidatud päästmisabi otsuses (punktid 7–13 ja 45).

| (84) | Suuniste punktis 12 on sätestatud, et vastasutatud äriühing ei ole päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. Põhimõtteliselt loetakse äriühingut vastasutatuks esimese kolme aasta jooksul pärast tegevuse alustamist vastavas valdkonnas. |
| --- | --- |

(84)

Suuniste punktis 12 on sätestatud, et vastasutatud äriühing ei ole päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. Põhimõtteliselt loetakse äriühingut vastasutatuks esimese kolme aasta jooksul pärast tegevuse alustamist vastavas valdkonnas.

| (85) | Air Malta asutati 1974. aastal ja seega ei saa teda lugeda vastasutatud äriühinguks. |
| --- | --- |

(85)

Air Malta asutati 1974. aastal ja seega ei saa teda lugeda vastasutatud äriühinguks.

| (86) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 13 on sätestatud, et suuremasse kontserni kuuluv või selle poolt ülevõetav äriühing ei ole tavaliselt päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik, välja arvatud juhul, kui suudetakse näidata, et raskused on äriühingusisesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle. Kui raskustes olev äriühing loob tütarettevõtja, loetakse tütarettevõtjat koos teda kontrolliva raskustes oleva äriühinguga kontserniks ning ta võib saada abi käesolevas punktis sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(86)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 13 on sätestatud, et suuremasse kontserni kuuluv või selle poolt ülevõetav äriühing ei ole tavaliselt päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik, välja arvatud juhul, kui suudetakse näidata, et raskused on äriühingusisesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle. Kui raskustes olev äriühing loob tütarettevõtja, loetakse tütarettevõtjat koos teda kontrolliva raskustes oleva äriühinguga kontserniks ning ta võib saada abi käesolevas punktis sätestatud tingimustel.

| (87) | Air Malta plc moodustab koos oma tütarettevõtjatega kontserni (vt punkt 10). Kontserni raamatupidamisaruanded näitavad, et kuigi lennuettevõtja kuulub suuremasse kontserni, annab ta tegelikult 94 % Air Malta kontserni kogukäibest ning seega ei ole ühelgi muul kontserni kuuluval äriühingul võimalik lennuettevõtja ümberkorraldamist rahastada. Lisaks tõendavad raamatupidamisaruanded, et lennuettevõtja kahjum on lennuettevõtjasisene ja seega ei saa seda omistada muudele kontserni kuuluvatele äriühingutele. |
| --- | --- |

(87)

Air Malta plc moodustab koos oma tütarettevõtjatega kontserni (vt punkt 10). Kontserni raamatupidamisaruanded näitavad, et kuigi lennuettevõtja kuulub suuremasse kontserni, annab ta tegelikult 94 % Air Malta kontserni kogukäibest ning seega ei ole ühelgi muul kontserni kuuluval äriühingul võimalik lennuettevõtja ümberkorraldamist rahastada. Lisaks tõendavad raamatupidamisaruanded, et lennuettevõtja kahjum on lennuettevõtjasisene ja seega ei saa seda omistada muudele kontserni kuuluvatele äriühingutele.

| (88) | Seega leiab komisjon, et Air Malta raskused ei tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest, vaid enamjaolt lennuettevõtja põhitegevusest saadavast väikesest tulust. Raskused on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle, eelkõige seetõttu, et paljud kontserni kuuluvad tütarettevõtjad teenivad kahjumit ning kasumis olevate tütarettevõtjate positiivne panus on Air Malta põhitegevusest tuleneva kahjumi kompenseerimiseks liiga väike. |
| --- | --- |

(88)

Seega leiab komisjon, et Air Malta raskused ei tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest, vaid enamjaolt lennuettevõtja põhitegevusest saadavast väikesest tulust. Raskused on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle, eelkõige seetõttu, et paljud kontserni kuuluvad tütarettevõtjad teenivad kahjumit ning kasumis olevate tütarettevõtjate positiivne panus on Air Malta põhitegevusest tuleneva kahjumi kompenseerimiseks liiga väike.

6.2.2   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (89) | Esiteks peab ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 35 kohaselt mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevustingimustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(89)

Esiteks peab ümberkorraldamiskava, mille kestus peab olema võimalikult lühike, päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 35 kohaselt mõistliku aja jooksul ning tulevaste tegevustingimustega seotud realistlike oletuste alusel taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse.

| (90) | Kava peab pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 37). |
| --- | --- |

(90)

Kava peab pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantseerimiskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldane võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 37).

| (91) | Viieaastast ümberkorraldusperioodi hõlmava ümberkorralduskava eesmärk on taastada kasumlikkus alates 2014. majandusaastast, tagades seeläbi pikaajalise elujõulisuse. |
| --- | --- |

(91)

Viieaastast ümberkorraldusperioodi hõlmava ümberkorralduskava eesmärk on taastada kasumlikkus alates 2014. majandusaastast, tagades seeläbi pikaajalise elujõulisuse.

| (92) | Peale selle rakendatakse nii kõige tähtsamad ümberkorraldusmeetmed kui ka kompensatsioonimeetmed ümberkorraldusperioodi esimesel poolel. Ent mõni ebaolulisem ümberkorraldusmeede ning samuti teatatud kapitalisüst viiakse ellu 2014. ja 2015. aastal. Malta ametiasutused tõendasid, et ümberkorralduskavas sisalduv strateegia kehtestati viieaastaseks ajavahemikuks, olles eelnevalt hoolikalt hinnanud äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamiseks vajalikku lühimat aega, mille puhul võeti arvesse võimalikke tulevasi tegevustingimusi. |
| --- | --- |

(92)

Peale selle rakendatakse nii kõige tähtsamad ümberkorraldusmeetmed kui ka kompensatsioonimeetmed ümberkorraldusperioodi esimesel poolel. Ent mõni ebaolulisem ümberkorraldusmeede ning samuti teatatud kapitalisüst viiakse ellu 2014. ja 2015. aastal. Malta ametiasutused tõendasid, et ümberkorralduskavas sisalduv strateegia kehtestati viieaastaseks ajavahemikuks, olles eelnevalt hoolikalt hinnanud äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastamiseks vajalikku lühimat aega, mille puhul võeti arvesse võimalikke tulevasi tegevustingimusi.

| (93) | Komisjon märgib, et teatatud viieaastane ümberkorraldusperiood on eriti vajalik Air Malta ümberkolimise tõttu. Tõepoolest, Air Malta pidi ümberkorraldusperioodi esimeses pooles esmalt rakendama oma vabatahtliku koondamiskava ja ennetähtaegselt pensionile jäämise kava (pärast ametiühingutega peetud läbirääkimisi). Seejärel on äriühingu väiksemaarvulisel personalil võimalik kolida uude peakontorisse. Seega saab omapanuse põhielement – maa müük – toimuda alles ümberkorraldusperioodi teises pooles (majandusaastad 2012–2014). Peale selle kavatseb Malta eelarvepiirangute tõttu maksta abisumma välja alles ümberkorraldusperioodi teises pooles (vt punkt 43). Veel täheldab komisjon, et praegustes majandusoludes tuleb eelkõige lennutranspordisektoris saavutada tegevuse ja teenuste tulemlikkuse stabiliseerumine, tagamaks tulevase kasvu usaldusväärse alusena pikaajaline elujõulisus, mitte üksnes lühiajaline pööre. Selleks kulub paratamatult mitu aastat. Komisjon märgib, et varasemate juhtumite puhul on peetud vastuvõetavaks viieaastast või pikemat ümberkorraldusperioodi (17). Seepärast leiab komisjon kõiki asjaolusid arvesse võttes, et kõnealune suhteliselt pikk ümberkorraldusperiood (2010. aasta novembrist kuni 2015. aasta novembrini) on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon märgib, et teatatud viieaastane ümberkorraldusperiood on eriti vajalik Air Malta ümberkolimise tõttu. Tõepoolest, Air Malta pidi ümberkorraldusperioodi esimeses pooles esmalt rakendama oma vabatahtliku koondamiskava ja ennetähtaegselt pensionile jäämise kava (pärast ametiühingutega peetud läbirääkimisi). Seejärel on äriühingu väiksemaarvulisel personalil võimalik kolida uude peakontorisse. Seega saab omapanuse põhielement – maa müük – toimuda alles ümberkorraldusperioodi teises pooles (majandusaastad 2012–2014). Peale selle kavatseb Malta eelarvepiirangute tõttu maksta abisumma välja alles ümberkorraldusperioodi teises pooles (vt punkt 43). Veel täheldab komisjon, et praegustes majandusoludes tuleb eelkõige lennutranspordisektoris saavutada tegevuse ja teenuste tulemlikkuse stabiliseerumine, tagamaks tulevase kasvu usaldusväärse alusena pikaajaline elujõulisus, mitte üksnes lühiajaline pööre. Selleks kulub paratamatult mitu aastat. Komisjon märgib, et varasemate juhtumite puhul on peetud vastuvõetavaks viieaastast või pikemat ümberkorraldusperioodi (17). Seepärast leiab komisjon kõiki asjaolusid arvesse võttes, et kõnealune suhteliselt pikk ümberkorraldusperiood (2010. aasta novembrist kuni 2015. aasta novembrini) on vastuvõetav.

| (94) | Air Malta olukorra muutmiseks on ümberkorralduskavas ette nähtud oluline kulude vähendamine, eeskätt veomahu ja töötajate arvu vähendamise, aga ka kulude parema haldamise teel. Prognooside kohaselt paraneb kasumlikkus tänu kuludega seotud algatustele ümberkorraldusperioodi lõpuks kokku [42–52] miljonit eurot aastas, mis tähendab seda, et majandusaastatel 2010–2016 vähenevad kogukulud [9–11] % võrra või tegevuse kogukulud reisija kohta [8–10] % võrra. |
| --- | --- |

(94)

Air Malta olukorra muutmiseks on ümberkorralduskavas ette nähtud oluline kulude vähendamine, eeskätt veomahu ja töötajate arvu vähendamise, aga ka kulude parema haldamise teel. Prognooside kohaselt paraneb kasumlikkus tänu kuludega seotud algatustele ümberkorraldusperioodi lõpuks kokku [42–52] miljonit eurot aastas, mis tähendab seda, et majandusaastatel 2010–2016 vähenevad kogukulud [9–11] % võrra või tegevuse kogukulud reisija kohta [8–10] % võrra.

| (95) | Ümberkorralduskavast nähtub, et kulud kahanevad märkimisväärselt eelkõige tänu veomahu vähendamisele, milleks vähendatakse lennukiparki kaheteistkümnelt lennukilt kümneni ning selle tagajärjel pakutavate istekohtade arvu kilomeetri kohta. |
| --- | --- |

(95)

Ümberkorralduskavast nähtub, et kulud kahanevad märkimisväärselt eelkõige tänu veomahu vähendamisele, milleks vähendatakse lennukiparki kaheteistkümnelt lennukilt kümneni ning selle tagajärjel pakutavate istekohtade arvu kilomeetri kohta.

| (96) | Ümberkorraldamisega seotud sotsiaalsed kulud koosnevad äriühingu juriidilistest kohustustest koondatavate töötajate ees. Äriühing on juba lõpetanud läbirääkimised oma kolme ametiühinguga, kuhu kuulub 85 % töötajatest. Läbirääkimised viimase ametiühinguga (Malta liinilendurite liit) on lõppjärgus. Komisjon märgib, et lennuettevõtja on ületanud oma eesmärgi saada 500 vabatahtlikku taotlust ennetähtaegselt pensionile jäämise kavas ja vabatahtlikus koondamiskavas osalemiseks. Töötajate arvu on juba praegu vähendatud 40 % võrra. |
| --- | --- |

(96)

Ümberkorraldamisega seotud sotsiaalsed kulud koosnevad äriühingu juriidilistest kohustustest koondatavate töötajate ees. Äriühing on juba lõpetanud läbirääkimised oma kolme ametiühinguga, kuhu kuulub 85 % töötajatest. Läbirääkimised viimase ametiühinguga (Malta liinilendurite liit) on lõppjärgus. Komisjon märgib, et lennuettevõtja on ületanud oma eesmärgi saada 500 vabatahtlikku taotlust ennetähtaegselt pensionile jäämise kavas ja vabatahtlikus koondamiskavas osalemiseks. Töötajate arvu on juba praegu vähendatud 40 % võrra.

| (97) | Kulude vähendamine lepingute haldamise teel, millega eeldatavalt hoitakse kokku [7–9] miljonit eurot, tundub olevat saavutatav, sest seni lõpuleviidud läbirääkimiste tagajärjel on kohustustega juba seotud [4–6] miljonit eurot aastas ning Malta ametiasutuste sõnade kohaselt on läbirääkimised enamjaolt eraaktsionäridele kuuluva Malta rahvusvahelise lennujaamaga, mis annavad kulude kokkuhoiust suurima osa ([...]), 90 % ulatuses lõpule viidud. |
| --- | --- |

(97)

Kulude vähendamine lepingute haldamise teel, millega eeldatavalt hoitakse kokku [7–9] miljonit eurot, tundub olevat saavutatav, sest seni lõpuleviidud läbirääkimiste tagajärjel on kohustustega juba seotud [4–6] miljonit eurot aastas ning Malta ametiasutuste sõnade kohaselt on läbirääkimised enamjaolt eraaktsionäridele kuuluva Malta rahvusvahelise lennujaamaga, mis annavad kulude kokkuhoiust suurima osa ([...]), 90 % ulatuses lõpule viidud.

| (98) | Seoses lisatuluga tõendasid Malta ametiasutused, et eelduseks võetud arvandmed (2016. majandusaastal [3–5] % kogutulust või [3–5] % reisijateveost saadavast tulust) on oluliselt väiksemad teiste lennuettevõtjate, sealhulgas odavlennuettevõtjate ja võrgustikku kuuluvate lennuettevõtjate saavutatud protsendimääradest. Peale selle on Air Malta edukalt alustanud mõne lisatuluga seotud algatuse rakendamist, mille tulemused on kooskõlas ümberkorralduskavas sisalduvate prognoosidega või isegi ületavad neid. |
| --- | --- |

(98)

Seoses lisatuluga tõendasid Malta ametiasutused, et eelduseks võetud arvandmed (2016. majandusaastal [3–5] % kogutulust või [3–5] % reisijateveost saadavast tulust) on oluliselt väiksemad teiste lennuettevõtjate, sealhulgas odavlennuettevõtjate ja võrgustikku kuuluvate lennuettevõtjate saavutatud protsendimääradest. Peale selle on Air Malta edukalt alustanud mõne lisatuluga seotud algatuse rakendamist, mille tulemused on kooskõlas ümberkorralduskavas sisalduvate prognoosidega või isegi ületavad neid.

| (99) | Kõnealused tulemused põhinevad realistlikel eeldustel. Komisjon märgib positiivse asjaoluna, et pärast menetluse algatamise otsust vaadati läbi kõik ümberkorralduskavas sisalduvad prognoosid ja kohandati mitut tähtsat eeldust. Täpsemalt tehti järgmist.






  a) | SKPd ja turgu käsitlevad prognoosid vaadati läbi, et need kajastaksid halvenevat majandusolukorda Euroopas. Malta lennutranspordituru 5,9 % kasvumäära aastas vähendati kuni 2016. aastani 4 %ni aastas, võttes arvesse IMFi ja Eurostati läbivaadatud SKP kasvuprognoose. |
| --- | --- | --- |

(99)

Kõnealused tulemused põhinevad realistlikel eeldustel. Komisjon märgib positiivse asjaoluna, et pärast menetluse algatamise otsust vaadati läbi kõik ümberkorralduskavas sisalduvad prognoosid ja kohandati mitut tähtsat eeldust. Täpsemalt tehti järgmist.

a)

SKPd ja turgu käsitlevad prognoosid vaadati läbi, et need kajastaksid halvenevat majandusolukorda Euroopas. Malta lennutranspordituru 5,9 % kasvumäära aastas vähendati kuni 2016. aastani 4 %ni aastas, võttes arvesse IMFi ja Eurostati läbivaadatud SKP kasvuprognoose.

| b) | Seoses prognoositud tuluga tõendas Malta, et eelduseks võetud alla 2 % tulu keskmine kasv on kooskõlas mitme Euroopas tegutseva võrgustikku kuuluva lennuettevõtja prognoosiga (2012. aastaks prognoosib nt Lufthansa 1,3 %, Air France-KLM 1,0 % ja IAG 2,9 % kasvu) ning väiksem kui otsestest konkurentidest odavlennuettevõtjate easyJeti ja Ryanairi prognoosid (2012. aastaks vastavalt 3,4 % ja 5 %). |
| --- | --- |

b)

Seoses prognoositud tuluga tõendas Malta, et eelduseks võetud alla 2 % tulu keskmine kasv on kooskõlas mitme Euroopas tegutseva võrgustikku kuuluva lennuettevõtja prognoosiga (2012. aastaks prognoosib nt Lufthansa 1,3 %, Air France-KLM 1,0 % ja IAG 2,9 % kasvu) ning väiksem kui otsestest konkurentidest odavlennuettevõtjate easyJeti ja Ryanairi prognoosid (2012. aastaks vastavalt 3,4 % ja 5 %).

| c) | Seoses inflatsiooni käsitlevate eeldustega vaatas Air Malta oma prognoosid läbi ja korrigeeris need inflatsiooniga, lisades lennukite rendi püsikomponendile kulude 1,2 % kasvu aastas. Rendilepingute inflatsioonikomponendi läbivaatamise tagajärjel korrigeeritakse inflatsiooniga 60 % lennuettevõtja tegevuskulude baasist (personalikulud, kütus ja rendilepingud). Lähtudes konservatiivsusest, ei ole tulude puhul inflatsiooni eeldatud ega võetud arvesse ostujõu kasvu pikas perspektiivis. Peale selle on ümberkorralduskavas ette nähtud ka palgatõus (palgakulud on Air Malta jaoks suuruselt teine kuluartikkel). |
| --- | --- |

c)

Seoses inflatsiooni käsitlevate eeldustega vaatas Air Malta oma prognoosid läbi ja korrigeeris need inflatsiooniga, lisades lennukite rendi püsikomponendile kulude 1,2 % kasvu aastas. Rendilepingute inflatsioonikomponendi läbivaatamise tagajärjel korrigeeritakse inflatsiooniga 60 % lennuettevõtja tegevuskulude baasist (personalikulud, kütus ja rendilepingud). Lähtudes konservatiivsusest, ei ole tulude puhul inflatsiooni eeldatud ega võetud arvesse ostujõu kasvu pikas perspektiivis. Peale selle on ümberkorralduskavas ette nähtud ka palgatõus (palgakulud on Air Malta jaoks suuruselt teine kuluartikkel).

| d) | Lennuettevõtja suurimat kuluartiklit – kütusekulusid – on väljendatud reaalväärtuses. Kütusehinna prognoosi on muudetud, et paremini kajastada naftahinna viimaseid pikaajalisi prognoose. |
| --- | --- |

d)

Lennuettevõtja suurimat kuluartiklit – kütusekulusid – on väljendatud reaalväärtuses. Kütusehinna prognoosi on muudetud, et paremini kajastada naftahinna viimaseid pikaajalisi prognoose.

| (100) | Peale selle esitas Malta stsenaariumide analüüsi, mis lisaks eespool nimetatud kõige realistlikematele eeldustele (alusstsenaarium) sisaldab ka parimat ja halvimat stsenaariumi, mille puhul on muudetud eeldusi seoses mitme põhinäitajaga, nagu lepingute üle uute läbirääkimiste pidamise teel saavutatav kulude prognoositud vähenemine, töötajate arvu vähenemine, reisijate arv, tulu reisija kohta, kütusehind ja vahetuskursid. |
| --- | --- |

(100)

Peale selle esitas Malta stsenaariumide analüüsi, mis lisaks eespool nimetatud kõige realistlikematele eeldustele (alusstsenaarium) sisaldab ka parimat ja halvimat stsenaariumi, mille puhul on muudetud eeldusi seoses mitme põhinäitajaga, nagu lepingute üle uute läbirääkimiste pidamise teel saavutatav kulude prognoositud vähenemine, töötajate arvu vähenemine, reisijate arv, tulu reisija kohta, kütusehind ja vahetuskursid.

| (101) | Punktis 99 kirjeldatud mitme põhieelduse läbivaatamise ja kohandamise tagajärjel koostati alusstsenaariumi kohta muudetud finantsprognoosid, mille põhjal vähenes 2015. majandusaasta tegevuskasum [11–13] miljonilt eurolt [9–11] miljoni euroni ning 2016. majandusaasta tegevuskasum [13–15] miljonilt eurolt [9–11] miljoni euroni. Koos esitatud selgitustega annavad kohandatud eeldused ja läbivaadatud prognoosid nüüd realistlikuma ja usaldusväärse ülevaate Air Malta edasisest arengust. |
| --- | --- |

(101)

Punktis 99 kirjeldatud mitme põhieelduse läbivaatamise ja kohandamise tagajärjel koostati alusstsenaariumi kohta muudetud finantsprognoosid, mille põhjal vähenes 2015. majandusaasta tegevuskasum [11–13] miljonilt eurolt [9–11] miljoni euroni ning 2016. majandusaasta tegevuskasum [13–15] miljonilt eurolt [9–11] miljoni euroni. Koos esitatud selgitustega annavad kohandatud eeldused ja läbivaadatud prognoosid nüüd realistlikuma ja usaldusväärse ülevaate Air Malta edasisest arengust.

| (102) | Air Malta eesmärk on saavutada majandusaastatel 2015 ja 2016 vastavalt [4–6] % ja [4–6] % omakapitali tootlus ning [4–6] % ja [4–6] % kasutatud kapitali tasuvus. Sellised kasumlikkuse näitajad on kooskõlas teiste suurte Euroopa lennuettevõtjate viimaste aastate näitajatega. |
| --- | --- |

(102)

Air Malta eesmärk on saavutada majandusaastatel 2015 ja 2016 vastavalt [4–6] % ja [4–6] % omakapitali tootlus ning [4–6] % ja [4–6] % kasutatud kapitali tasuvus. Sellised kasumlikkuse näitajad on kooskõlas teiste suurte Euroopa lennuettevõtjate viimaste aastate näitajatega.

| (103) | Mõni suur Euroopa lennuettevõtja (nt British Airways, Iberia või easyJet) on seadnud eesmärgi saavutada järgmistel aastatel palju suurem kasutatud kapitali tasuvus (12 % (18)). Komisjon märgib aga, et Air Malta kui väike lennuettevõtja, kelle lennukipark koosneb ainult kümnest lennukist ja kellel on vähe võimalusi saada kasu koostoimest ning kes peale selle kavatseb täita Malta ääremaisest geograafilisest asukohast tingitud erivajadusi, ei ole võrreldav suurte riiklike lennuettevõtjate või odavlennuettevõtjatega. Käesoleva juhtumi üksikasju arvesse võttes tundub [4–6] % suurune kasutatud kapitali tasuvus olevat piisav, et võimaldada tal turul omal jõul konkureerida. |
| --- | --- |

(103)

Mõni suur Euroopa lennuettevõtja (nt British Airways, Iberia või easyJet) on seadnud eesmärgi saavutada järgmistel aastatel palju suurem kasutatud kapitali tasuvus (12 % (18)). Komisjon märgib aga, et Air Malta kui väike lennuettevõtja, kelle lennukipark koosneb ainult kümnest lennukist ja kellel on vähe võimalusi saada kasu koostoimest ning kes peale selle kavatseb täita Malta ääremaisest geograafilisest asukohast tingitud erivajadusi, ei ole võrreldav suurte riiklike lennuettevõtjate või odavlennuettevõtjatega. Käesoleva juhtumi üksikasju arvesse võttes tundub [4–6] % suurune kasutatud kapitali tasuvus olevat piisav, et võimaldada tal turul omal jõul konkureerida.

| (104) | Peale selle on Air Malta teinud ümberkorraldamises siiani edusamme, mis näitab, et võetud ümberkorraldusmeetmed on juba osutunud tõhusaks. 2011. aasta andmed näitavad tulu 1,6 % kasvu võrreldes 2010. aastaga (vaatamata veomahu 8 % vähendamisele), mis on 2,9 % võrra enam ümberkorralduskavas algselt prognoositud tasemest (19). Air Malta finantstulemused 2011. aasta detsembris lõppenud aastal olid eelmise aastaga võrreldes paranenud 13 miljoni euro võrra ning ületasid ümberkorralduskavas sisalduvaid prognoose ligikaudu 1 miljoni euro võrra. Muud sama perioodi käsitlevad põhiandmed näitavad, et istekohtade täitumus on kasvanud [3–5] %, reisijate arv [1–3] % ja keskmised piletihinnad [0–2] % võrra, samas kui kulu iga kilomeetri kohta pakutava istekoha puhul on [0–2] % võrra väiksem. |
| --- | --- |

(104)

Peale selle on Air Malta teinud ümberkorraldamises siiani edusamme, mis näitab, et võetud ümberkorraldusmeetmed on juba osutunud tõhusaks. 2011. aasta andmed näitavad tulu 1,6 % kasvu võrreldes 2010. aastaga (vaatamata veomahu 8 % vähendamisele), mis on 2,9 % võrra enam ümberkorralduskavas algselt prognoositud tasemest (19). Air Malta finantstulemused 2011. aasta detsembris lõppenud aastal olid eelmise aastaga võrreldes paranenud 13 miljoni euro võrra ning ületasid ümberkorralduskavas sisalduvaid prognoose ligikaudu 1 miljoni euro võrra. Muud sama perioodi käsitlevad põhiandmed näitavad, et istekohtade täitumus on kasvanud [3–5] %, reisijate arv [1–3] % ja keskmised piletihinnad [0–2] % võrra, samas kui kulu iga kilomeetri kohta pakutava istekoha puhul on [0–2] % võrra väiksem.

| (105) | Sellises olukorras leiab komisjon, et läbivaadatud ümberkorralduskava võimaldab Air Maltal taastada mõistliku aja jooksul oma pikaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(105)

Sellises olukorras leiab komisjon, et läbivaadatud ümberkorralduskava võimaldab Air Maltal taastada mõistliku aja jooksul oma pikaline elujõulisus.

6.2.3   Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine (kompensatsioonimeetmed)

| (106) | Teiseks tuleb päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 38 kohaselt võtta kompensatsioonimeetmeid selleks, et vähendada nii palju kui võimalik kahjulikku mõju kaubandustingimustele. Kõnealused meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ning turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 39). |
| --- | --- |

(106)

Teiseks tuleb päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 38 kohaselt võtta kompensatsioonimeetmeid selleks, et vähendada nii palju kui võimalik kahjulikku mõju kaubandustingimustele. Kõnealused meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ning turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 39).

| (107) | Sellega seoses ei loeta kompensatsioonimeetmete hindamisel tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on igal juhul tarvilik elujõulisuse taastamiseks (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 40). |
| --- | --- |

(107)

Sellega seoses ei loeta kompensatsioonimeetmete hindamisel tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on igal juhul tarvilik elujõulisuse taastamiseks (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 40).

| (108) | Air Malta on pakkunud välja järgmised kompensatsioonimeetmed:






  — | reisijateveo absoluutmahu vähendamine; |
| --- | --- | --- |

(108)

Air Malta on pakkunud välja järgmised kompensatsioonimeetmed:

—

reisijateveo absoluutmahu vähendamine;

| — | kasumlikest ja potentsiaalselt kasumlikest marsruutidest loobumine; |
| --- | --- |

—

kasumlikest ja potentsiaalselt kasumlikest marsruutidest loobumine;

| — | maandumisaegadest loobumine lennuoperatsioone koordineerivates Euroopa lennujaamades; |
| --- | --- |

—

maandumisaegadest loobumine lennuoperatsioone koordineerivates Euroopa lennujaamades;

| — | lastilendude vähendamine; |
| --- | --- |

—

lastilendude vähendamine;

| — | tütarettevõtjate müük. |
| --- | --- |

—

tütarettevõtjate müük.

| (109) | Air Malta esimene kompensatsioonimeede on reisijateveo mahu vähendamine. Veomahtu vähendatakse kokku 19,7 % võrra (ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2012. aasta suveni) või 20,9 % võrra (2010. majandusaastast kuni 2013. majandusaastani). Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 40 alusel ei ole veomahu üldine vähendamine vastuvõetav, sest see hõlmab ka kahjumlike marsruutide vähendamist ja nende teenindamise lõpetamist. |
| --- | --- |

(109)

Air Malta esimene kompensatsioonimeede on reisijateveo mahu vähendamine. Veomahtu vähendatakse kokku 19,7 % võrra (ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2012. aasta suveni) või 20,9 % võrra (2010. majandusaastast kuni 2013. majandusaastani). Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 40 alusel ei ole veomahu üldine vähendamine vastuvõetav, sest see hõlmab ka kahjumlike marsruutide vähendamist ja nende teenindamise lõpetamist.

| (110) | Ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teabe põhjal suudab komisjon teha kindlaks 14 kasumlikku marsruuti (20), mille puhul on kavas veomahtu vähendada või teenindamine lõpetada, samuti mitu tellimuslendu, mis on kompensatsioonimeetmena vastuvõetavad. |
| --- | --- |

(110)

Ametliku uurimismenetluse käigus esitatud teabe põhjal suudab komisjon teha kindlaks 14 kasumlikku marsruuti (20), mille puhul on kavas veomahtu vähendada või teenindamine lõpetada, samuti mitu tellimuslendu, mis on kompensatsioonimeetmena vastuvõetavad.

| (111) | Regulaarlennuliinide kasumlikkus määratakse kindlaks nn brutomarginaali põhjal, mille arvutamiseks lahutatakse tuludest tegevuse otsesed muutuvkulud ja tegevuse otsesed püsikulud. Marsruudid on kasumlikud juhul, kui nende brutomarginaal on võrdne 0ga või sellest suurem. Nn netomarginaalis on arvestatud ka üldkulusid. Komisjoni seisukohast tundub brutomarginaal olevat asjakohane näitaja, sest selles võetakse arvesse kõiki kulusid, mis on otseselt seotud asjaomase marsruudiga. Netomarginaali kasutamine oleks liiga range, sest üldkulude suhe lennukipargi suuruse ja veomahuga ei ole lineaarne ning võttes arvesse asjaolu, et mõni tegevus ja funktsioon on vajalik ükskõik kui suure lennuettevõtja tavapäraseks toimimiseks, ei ole seda võimalik teatavast tasemest allapoole viia. |
| --- | --- |

(111)

Regulaarlennuliinide kasumlikkus määratakse kindlaks nn brutomarginaali põhjal, mille arvutamiseks lahutatakse tuludest tegevuse otsesed muutuvkulud ja tegevuse otsesed püsikulud. Marsruudid on kasumlikud juhul, kui nende brutomarginaal on võrdne 0ga või sellest suurem. Nn netomarginaalis on arvestatud ka üldkulusid. Komisjoni seisukohast tundub brutomarginaal olevat asjakohane näitaja, sest selles võetakse arvesse kõiki kulusid, mis on otseselt seotud asjaomase marsruudiga. Netomarginaali kasutamine oleks liiga range, sest üldkulude suhe lennukipargi suuruse ja veomahuga ei ole lineaarne ning võttes arvesse asjaolu, et mõni tegevus ja funktsioon on vajalik ükskõik kui suure lennuettevõtja tavapäraseks toimimiseks, ei ole seda võimalik teatavast tasemest allapoole viia.

| (112) | Komisjon ei võta arvesse nn piiripealseid marsruute, st marsruute, mille praegune brutomarginaal jääb vahemikku 0 % kuni –10 %, kuid millel on õige juhtimise ning ärilise tähelepanu pööramise ja investeeringute korral potentsiaal tulevikus kasumlikuks muutuda, sest päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 40 on viidatud ümberkorralduskava esitamise ajal „kahjumit tekitavale tegevusele”. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon ei võta arvesse nn piiripealseid marsruute, st marsruute, mille praegune brutomarginaal jääb vahemikku 0 % kuni –10 %, kuid millel on õige juhtimise ning ärilise tähelepanu pööramise ja investeeringute korral potentsiaal tulevikus kasumlikuks muutuda, sest päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 40 on viidatud ümberkorralduskava esitamise ajal „kahjumit tekitavale tegevusele”.

| (113) | Seoses tellimuslendude kasumlikkusega kinnitasid Malta ametiasutused, et kõik tellimuslennud on kasumlikud. Tellimuslendude üldine kasumlikkus oli 2010. majandusaastal [5–8] % (brutomarginaal). |
| --- | --- |

(113)

Seoses tellimuslendude kasumlikkusega kinnitasid Malta ametiasutused, et kõik tellimuslennud on kasumlikud. Tellimuslendude üldine kasumlikkus oli 2010. majandusaastal [5–8] % (brutomarginaal).

| (114) | Komisjon arvestab majandusaastatel 2010–2013, mitte ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2012. aasta suveni toimunud muudatusi käsitlevaid andmeid, sest võttes arvesse asjaolu, et ümberkorraldusperiood algas 2010. aasta sügisel, on 2010. majandusaasta lõpp (st 2010. aasta märts) asjakohasem lähtepunkt kui 2009. aasta suvi, st kuus kuud varem. Komisjon märgib, et Malta ametiasutuste kinnitusel peaks marsruutide võrgustik püsima alates 2013. majandusaastast stabiilne, seega kehtib asjaomane veomahu vähendamine tervel ümberkorraldusperioodil. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon arvestab majandusaastatel 2010–2013, mitte ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2012. aasta suveni toimunud muudatusi käsitlevaid andmeid, sest võttes arvesse asjaolu, et ümberkorraldusperiood algas 2010. aasta sügisel, on 2010. majandusaasta lõpp (st 2010. aasta märts) asjakohasem lähtepunkt kui 2009. aasta suvi, st kuus kuud varem. Komisjon märgib, et Malta ametiasutuste kinnitusel peaks marsruutide võrgustik püsima alates 2013. majandusaastast stabiilne, seega kehtib asjaomane veomahu vähendamine tervel ümberkorraldusperioodil.

| (115) | Tuginedes 2010. majandusaasta üldisele veomahule (4 145 522 pakutavat istekohta kilomeetri kohta), vähendatakse nii kasumlike regulaarlennuliinide kui ka tellimuslendudega seotud veomahtu kokku [...] pakutava istekoha võrra kilomeetri kohta, millele lisandub veomahu eeldatav suurendamine [...] pakutava istekoha võrra kilomeetri kohta. Seega moodustab kompensatsioonimeetmena vastuvõetav reisijateveo mahu üldine vähenemine (kasumlike marsruutidega seotud veomahu vähenemine, millest on maha arvatud veomahu suurenemine) 2010. majandusaastast kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni 5 % 2010. aasta veomahust. |
| --- | --- |

(115)

Tuginedes 2010. majandusaasta üldisele veomahule (4 145 522 pakutavat istekohta kilomeetri kohta), vähendatakse nii kasumlike regulaarlennuliinide kui ka tellimuslendudega seotud veomahtu kokku [...] pakutava istekoha võrra kilomeetri kohta, millele lisandub veomahu eeldatav suurendamine [...] pakutava istekoha võrra kilomeetri kohta. Seega moodustab kompensatsioonimeetmena vastuvõetav reisijateveo mahu üldine vähenemine (kasumlike marsruutidega seotud veomahu vähenemine, millest on maha arvatud veomahu suurenemine) 2010. majandusaastast kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni 5 % 2010. aasta veomahust.

| (116) | Air Malta võrgustikus tehtud muudatuste ja lendude sageduse vähendamise ning teatavate marsruutide teenindamise lõpetamise tagajärjel loobutakse [...] paarist teenindusajast (21) lennuoperatsioone koordineerivates Euroopa 3. taseme lennujaamades (22). Komisjon märgib, et kõnealustest maandumisaegadest loobumine võimaldab konkureerivatel lennuettevõtjatel suurendada oma veomahtu asjaomastes lennuoperatsioone koordineerivates lennujaamades (sõltumata konkreetsest marsruudist, mille teenindamine on lõpetatud) ning seega on tegemist turutõkete vähendamisega asjaomasel turul. Seepärast on kõnealune meede kompensatsioonimeetmena vastuvõetav. |
| --- | --- |

(116)

Air Malta võrgustikus tehtud muudatuste ja lendude sageduse vähendamise ning teatavate marsruutide teenindamise lõpetamise tagajärjel loobutakse [...] paarist teenindusajast (21) lennuoperatsioone koordineerivates Euroopa 3. taseme lennujaamades (22). Komisjon märgib, et kõnealustest maandumisaegadest loobumine võimaldab konkureerivatel lennuettevõtjatel suurendada oma veomahtu asjaomastes lennuoperatsioone koordineerivates lennujaamades (sõltumata konkreetsest marsruudist, mille teenindamine on lõpetatud) ning seega on tegemist turutõkete vähendamisega asjaomasel turul. Seepärast on kõnealune meede kompensatsioonimeetmena vastuvõetav.

| (117) | Ametliku uurimismenetluse käigus pakkus Malta täiendava kompensatsioonimeetmena välja lastilendude veomahu 20 % vähendamise. Malta sõnade kohaselt on kõik asjaomased lastilennud olnud kasumlikud. Air Maltal on kohalikul lasti- ja kaubalendude turul oluline positsioon (tema turuosa Maltale suunduvate ja sealt väljuvate lendude puhul on 28 %). Seepärast võtab komisjon kõnealust vähendamist kompensatsioonimeetmena arvesse. |
| --- | --- |

(117)

Ametliku uurimismenetluse käigus pakkus Malta täiendava kompensatsioonimeetmena välja lastilendude veomahu 20 % vähendamise. Malta sõnade kohaselt on kõik asjaomased lastilennud olnud kasumlikud. Air Maltal on kohalikul lasti- ja kaubalendude turul oluline positsioon (tema turuosa Maltale suunduvate ja sealt väljuvate lendude puhul on 28 %). Seepärast võtab komisjon kõnealust vähendamist kompensatsioonimeetmena arvesse.

| (118) | Lisaks veomahu vähendamisele tegi Air Malta ettepaneku müüa kompensatsioonimeetmena selliseid varasid, mis ei teeni kahjumit. Nende hulka kuuluvad äriühingu tütarettevõtjad Shield Insurance Company Ltd. (edaspidi „Shield Insurance”) ja Osprey Insurance Brokers Company Ltd. (edaspidi „Osprey Insurance Brokers”). Shield Insurance on Guernsey’l tegutsev allutatud kindlustusandja, kes asutati peamiselt selleks, et pakkuda Air Malta ääremaiste lendude kindlustuspoliise. Tal on aga ka juurdepääs rahvusvahelisele kindlustusturule ning litsents pakkuda mitmesuguseid kindlustusliike nii Air Malta kontserni kui ka kolmandate isikute puhul. Osprey Insurance Brokers on kindlustusmaakler, kes on spetsialiseerunud keskmistele kuni suurtele majandusvaldkonnas tegutsevatele klientidele, pakkudes kõiki kindlustusliike, sealhulgas lennukindlustust. |
| --- | --- |

(118)

Lisaks veomahu vähendamisele tegi Air Malta ettepaneku müüa kompensatsioonimeetmena selliseid varasid, mis ei teeni kahjumit. Nende hulka kuuluvad äriühingu tütarettevõtjad Shield Insurance Company Ltd. (edaspidi „Shield Insurance”) ja Osprey Insurance Brokers Company Ltd. (edaspidi „Osprey Insurance Brokers”). Shield Insurance on Guernsey’l tegutsev allutatud kindlustusandja, kes asutati peamiselt selleks, et pakkuda Air Malta ääremaiste lendude kindlustuspoliise. Tal on aga ka juurdepääs rahvusvahelisele kindlustusturule ning litsents pakkuda mitmesuguseid kindlustusliike nii Air Malta kontserni kui ka kolmandate isikute puhul. Osprey Insurance Brokers on kindlustusmaakler, kes on spetsialiseerunud keskmistele kuni suurtele majandusvaldkonnas tegutsevatele klientidele, pakkudes kõiki kindlustusliike, sealhulgas lennukindlustust.

| (119) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 40 kohaselt peaksid kompensatsioonimeetmed toimima eelkõige turul, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist oluline turuosa. |
| --- | --- |

(119)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 40 kohaselt peaksid kompensatsioonimeetmed toimima eelkõige turul, kus äriühingul on pärast ümberkorraldamist oluline turuosa.

| (120) | Turg, kus Air Maltal on praegu ja ka edaspidi oluline turuosa, on Malta lennutransporditurg (nii reisi- kui ka lastilennud). Sama ei kehti kindlustussektori puhul. Kindlustustegevus ei kuulu äriühingu põhitegevuse hulka ega ole lennutranspordi valdkonnaga rangelt seotud. Tegelikult lõpeb koos Shield Insurance’i ja Osprey Insurance Brokersi müügiga Air Malta kontserni tegevus kindlustusturul. Seepärast ei saa ei Shield Insurance’i ega Osprey Insurance Brokersi müüki käsitada kompensatsioonimeetmena. |
| --- | --- |

(120)

Turg, kus Air Maltal on praegu ja ka edaspidi oluline turuosa, on Malta lennutransporditurg (nii reisi- kui ka lastilennud). Sama ei kehti kindlustussektori puhul. Kindlustustegevus ei kuulu äriühingu põhitegevuse hulka ega ole lennutranspordi valdkonnaga rangelt seotud. Tegelikult lõpeb koos Shield Insurance’i ja Osprey Insurance Brokersi müügiga Air Malta kontserni tegevus kindlustusturul. Seepärast ei saa ei Shield Insurance’i ega Osprey Insurance Brokersi müüki käsitada kompensatsioonimeetmena.

| (121) | Kompensatsioonimeetmete asjakohasust hinnates võtab komisjon arvesse turustruktuuri ja konkurentsitingimusi kindlustamaks, et ükski meede ei vii turustruktuuri halvenemisele (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 39). |
| --- | --- |

(121)

Kompensatsioonimeetmete asjakohasust hinnates võtab komisjon arvesse turustruktuuri ja konkurentsitingimusi kindlustamaks, et ükski meede ei vii turustruktuuri halvenemisele (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 39).

| (122) | Kompensatsioonimeetmed peavad olema võrdelised abi moonutava mõjuga ja eriti äriühingu suuruse ning suhtelise tähtsusega turul või turgudel. Vähendamise astet kaalutakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 40). |
| --- | --- |

(122)

Kompensatsioonimeetmed peavad olema võrdelised abi moonutava mõjuga ja eriti äriühingu suuruse ning suhtelise tähtsusega turul või turgudel. Vähendamise astet kaalutakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 40).

| (123) | Air Malta on Euroopa lennundusturul väga väike lennuettevõtja, kelle arvele langeb üksnes 0,25 % terve Euroopa lennundussektori veomahust ja väljundist (reisijate arvu poolest). Kuigi Air Maltal on jätkuvalt juhtpositsioon Malta lennundusturul, tooks Air Malta turult lahkumine kasu eeskätt sellistele suurtele odavlennuettevõtjatele nagu Ryanair ja easyJet, kellel juba on Euroopa lennundusturul märkimisväärne turuosa. |
| --- | --- |

(123)

Air Malta on Euroopa lennundusturul väga väike lennuettevõtja, kelle arvele langeb üksnes 0,25 % terve Euroopa lennundussektori veomahust ja väljundist (reisijate arvu poolest). Kuigi Air Maltal on jätkuvalt juhtpositsioon Malta lennundusturul, tooks Air Malta turult lahkumine kasu eeskätt sellistele suurtele odavlennuettevõtjatele nagu Ryanair ja easyJet, kellel juba on Euroopa lennundusturul märkimisväärne turuosa.

| (124) | Komisjon märgib, et Air Malta taolise väikese lennuettevõtja puhul kahjustaks lennukipargi edasine vähendamine lennuettevõtja elujõulisust, andmata seejuures konkurentidele olulisi turuvõimalusi. Air Malta lennukipark võib olla liiga väike koostoime saavutamiseks ning mitut liiki lennukitest koosneva lennukipargi loomiseks, et tegutseda suuremal turul ja pääseda võimalikele turgudele. Air Malta jaoks on väga keeruline pakkuda maksimaalse kasumi saavutamiseks oma lennukite pardal mitmesuguseid tooteid ja mitmekesist istekohtade paigutust. Peale selle seab Air Malta väiksus ta halvemusse lennukite rahastamisel, lepingute haldamisel ja muudes küsimustes, mille puhul mastaabisääst annab käegakatsutavaid finants- ja konkurentsieeliseid. Veomahu igasugusel edasisel vähendamisel võib olla kumulatiivne kahjulik mõju lennuettevõtja suutlikkusele konkureerida suuremate konkurentidega. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon märgib, et Air Malta taolise väikese lennuettevõtja puhul kahjustaks lennukipargi edasine vähendamine lennuettevõtja elujõulisust, andmata seejuures konkurentidele olulisi turuvõimalusi. Air Malta lennukipark võib olla liiga väike koostoime saavutamiseks ning mitut liiki lennukitest koosneva lennukipargi loomiseks, et tegutseda suuremal turul ja pääseda võimalikele turgudele. Air Malta jaoks on väga keeruline pakkuda maksimaalse kasumi saavutamiseks oma lennukite pardal mitmesuguseid tooteid ja mitmekesist istekohtade paigutust. Peale selle seab Air Malta väiksus ta halvemusse lennukite rahastamisel, lepingute haldamisel ja muudes küsimustes, mille puhul mastaabisääst annab käegakatsutavaid finants- ja konkurentsieeliseid. Veomahu igasugusel edasisel vähendamisel võib olla kumulatiivne kahjulik mõju lennuettevõtja suutlikkusele konkureerida suuremate konkurentidega.

| (125) | Peale selle on Malta piirkond, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abikõlblik. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 56 kohaselt võivad abi andmise tingimused kompensatsioonimeetmete rakendamise suhtes olla seal leebemad. |
| --- | --- |

(125)

Peale selle on Malta piirkond, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abikõlblik. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 56 kohaselt võivad abi andmise tingimused kompensatsioonimeetmete rakendamise suhtes olla seal leebemad.

| (126) | Lisaks peab komisjon võtma kavandatud kompensatsioonimeetmete asjakohasuse hindamisel arvesse käesoleva juhtumi eripära. Malta ääremaine geograafiline asukoht saarena tekitab probleeme seoses juurdepääsuga ülejäänud Euroopa Liidule. Komisjon tunnistab, et Malta saared on geograafiliselt eraldatud ning seepärast piirduvad piiriülesed sidemed Euroopa mandriosa ja ülejäänud maailmaga mere- ja õhutranspordiga. Sobilik lennuühendus on ülioluline Malta majanduse jaoks, võttes arvesse riigi majanduse suurt avatust (23) (mistõttu on vajalik usaldusväärne transpordiühendus ärireisijatele) ning tähtsust turismisektorile (24). Samuti on see äärmiselt oluline Malta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks nii riigisiseselt kui ka ülejäänud ELiga, tagades posti ja kauba, sealhulgas kergrikneva kauba igapäevase transpordi saarte ja Euroopa mandriosa vahel, samuti meditsiinilist abi vajavate reisijate transpordi kanderaamidel ja inkubaatorites (juhul, kui vajalik eriarstiabi ei ole Maltal kättesaadav). |
| --- | --- |

(126)

Lisaks peab komisjon võtma kavandatud kompensatsioonimeetmete asjakohasuse hindamisel arvesse käesoleva juhtumi eripära. Malta ääremaine geograafiline asukoht saarena tekitab probleeme seoses juurdepääsuga ülejäänud Euroopa Liidule. Komisjon tunnistab, et Malta saared on geograafiliselt eraldatud ning seepärast piirduvad piiriülesed sidemed Euroopa mandriosa ja ülejäänud maailmaga mere- ja õhutranspordiga. Sobilik lennuühendus on ülioluline Malta majanduse jaoks, võttes arvesse riigi majanduse suurt avatust (23) (mistõttu on vajalik usaldusväärne transpordiühendus ärireisijatele) ning tähtsust turismisektorile (24). Samuti on see äärmiselt oluline Malta majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks nii riigisiseselt kui ka ülejäänud ELiga, tagades posti ja kauba, sealhulgas kergrikneva kauba igapäevase transpordi saarte ja Euroopa mandriosa vahel, samuti meditsiinilist abi vajavate reisijate transpordi kanderaamidel ja inkubaatorites (juhul, kui vajalik eriarstiabi ei ole Maltal kättesaadav).

| (127) | Oma 7. märtsi 2007. aasta otsuses Cyprus Airwaysi kohta (25) leidis komisjon kompensatsioonimeetmete asjakohasuse hindamisel, et Küprosel on
  „mitmed territoriaalsed ja seega alalised iseärasused, mis mõjutavad tema sotsiaalmajanduslikku arengut. Küprose paiknemine ELi lõunapiiril tekitab otseseid probleeme seoses juurdepääsuga ülejäänud Euroopa Liidule ja põhjustab seetõttu suure sõltuvuse õhu- ja meretranspordist, kuid eelkõige õhutranspordist. See on oluline, kuna Küprose puhul on õhutransport ainus elujõuline ärireisijate transportimise viis”. |
| --- | --- |

(127)

Oma 7. märtsi 2007. aasta otsuses Cyprus Airwaysi kohta (25) leidis komisjon kompensatsioonimeetmete asjakohasuse hindamisel, et Küprosel on

„mitmed territoriaalsed ja seega alalised iseärasused, mis mõjutavad tema sotsiaalmajanduslikku arengut. Küprose paiknemine ELi lõunapiiril tekitab otseseid probleeme seoses juurdepääsuga ülejäänud Euroopa Liidule ja põhjustab seetõttu suure sõltuvuse õhu- ja meretranspordist, kuid eelkõige õhutranspordist. See on oluline, kuna Küprose puhul on õhutransport ainus elujõuline ärireisijate transportimise viis”.

| (128) | Komisjon täheldab, et ääremaisuse, juurdepääsu ja lennutranspordist sõltuvuse osas on Malta olukord võrreldav Küprosega. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon täheldab, et ääremaisuse, juurdepääsu ja lennutranspordist sõltuvuse osas on Malta olukord võrreldav Küprosega.

| (129) | Komisjon märgib, et kuna Air Malta on Euroopa lennundusturul väga väike lennuettevõtja ning kuna teatatud abi ei võimalda Air Maltal ellu viia agressiivset laienemispoliitikat ega oma mõõtmeid suurendada, on teatatud meetme moonutav mõju piiratud. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon märgib, et kuna Air Malta on Euroopa lennundusturul väga väike lennuettevõtja ning kuna teatatud abi ei võimalda Air Maltal ellu viia agressiivset laienemispoliitikat ega oma mõõtmeid suurendada, on teatatud meetme moonutav mõju piiratud.

| (130) | Komisjon leiab, et reisijateveo mahu 5 % vähendamine kasumliku tegevuse puhul (mis on seotud lennukipargi vähendamisega 12 lennukist kahe võrra) võib esmapilgul tunduda liiga väike. Arvestades aga Air Malta väiksust võrreldes Euroopa lennundussektori veomahu ja väljundiga (reisijate arvu poolest) ning Air Malta väikest lennukiparki, on komisjon seisukohal, et selline veomahu vähendamine ei ole ebaoluline. Peale selle märgib komisjon, et prognooside kohaselt kahaneb Air Malta turuosa Malta lennutransporditurul veomahu üldise vähendamise tagajärjel 51 %lt 2010. aastal vähem kui 40 %ni 2016. aastal (26). |
| --- | --- |

(130)

Komisjon leiab, et reisijateveo mahu 5 % vähendamine kasumliku tegevuse puhul (mis on seotud lennukipargi vähendamisega 12 lennukist kahe võrra) võib esmapilgul tunduda liiga väike. Arvestades aga Air Malta väiksust võrreldes Euroopa lennundussektori veomahu ja väljundiga (reisijate arvu poolest) ning Air Malta väikest lennukiparki, on komisjon seisukohal, et selline veomahu vähendamine ei ole ebaoluline. Peale selle märgib komisjon, et prognooside kohaselt kahaneb Air Malta turuosa Malta lennutransporditurul veomahu üldise vähendamise tagajärjel 51 %lt 2010. aastal vähem kui 40 %ni 2016. aastal (26).

| (131) | Eespool kirjeldatud olukorda silmas pidades ja võttes samuti arvesse asjaolu, et Air Malta loovutab mitu olulist teenindusaega lennuoperatsioone koordineerivates lennujaamades, mis loob kohe uusi ärivõimalusi tema konkurentidele, veomahu märkimisväärset 20 % vähendamist lastivedude sektoris (mis mõjutab Air Malta olulist turupositsiooni kohalikul lasti- ja kaubalendude turul) ning Malta eriolukorda seoses ääremaisuse, juurdepääsu ja lennutranspordist sõltuvusega, teeb komisjon järelduse, et kavandatud kompensatsioonimeetmed on asjakohased abi moonutava mõju minimeerimiseks ja proportsionaalsed sellise mõju ning Air Malta suuruse ja olulisusega. |
| --- | --- |

(131)

Eespool kirjeldatud olukorda silmas pidades ja võttes samuti arvesse asjaolu, et Air Malta loovutab mitu olulist teenindusaega lennuoperatsioone koordineerivates lennujaamades, mis loob kohe uusi ärivõimalusi tema konkurentidele, veomahu märkimisväärset 20 % vähendamist lastivedude sektoris (mis mõjutab Air Malta olulist turupositsiooni kohalikul lasti- ja kaubalendude turul) ning Malta eriolukorda seoses ääremaisuse, juurdepääsu ja lennutranspordist sõltuvusega, teeb komisjon järelduse, et kavandatud kompensatsioonimeetmed on asjakohased abi moonutava mõju minimeerimiseks ja proportsionaalsed sellise mõju ning Air Malta suuruse ja olulisusega.

6.2.4   Miinimumiga piirduv abi (omapanus)

| (132) | Kolmandaks peab abisaaja päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 43 kohaselt tegema omavahenditest olulise makse ümberkorraldamiskava heaks, et toetuse suurus oleks rangelt piiratud ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga. Sellise makse võib teha äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müügi või turutingimustel toimuva välisfinantseerimise kaudu. |
| --- | --- |

(132)

Kolmandaks peab abisaaja päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 43 kohaselt tegema omavahenditest olulise makse ümberkorraldamiskava heaks, et toetuse suurus oleks rangelt piiratud ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga. Sellise makse võib teha äriühingu säilimiseks ebaolulise vara müügi või turutingimustel toimuva välisfinantseerimise kaudu.

| (133) | Suurettevõtjate puhul peab komisjon tavaliselt asjakohaseks panust, mis moodustab vähemalt 50 % ümberkorralduskuludest. Erakorraliste asjaolude ja eriliste raskuste puhul võib komisjon aga nõustuda ka väiksema panusega (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 44). |
| --- | --- |

(133)

Suurettevõtjate puhul peab komisjon tavaliselt asjakohaseks panust, mis moodustab vähemalt 50 % ümberkorralduskuludest. Erakorraliste asjaolude ja eriliste raskuste puhul võib komisjon aga nõustuda ka väiksema panusega (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 44).

| (134) | Omapanus peab olema tegelik ja ajakohane, välistades tulevase oodatava kasumi (nt rahavood) (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 43). Omapanus ei tohi loomulikult sisaldada täiendavat riigiabi. |
| --- | --- |

(134)

Omapanus peab olema tegelik ja ajakohane, välistades tulevase oodatava kasumi (nt rahavood) (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 43). Omapanus ei tohi loomulikult sisaldada täiendavat riigiabi.

| (135) | Nagu on kirjeldatud eespool punktis 2.4, koosneb Air Malta kavandatud omapanus maa, tütarettevõtjate ja mootorite müügist ning pangalaenust. |
| --- | --- |

(135)

Nagu on kirjeldatud eespool punktis 2.4, koosneb Air Malta kavandatud omapanus maa, tütarettevõtjate ja mootorite müügist ning pangalaenust.

| (136) | Äriühingu omapanuse suurim osa (66,2 miljonit eurot) saadakse Malta rahvusvahelise lennujaama vahetus läheduses asuva maa müügist Malta riigile. Müügitehingut kinnitav kokkulepe sõlmiti 7. detsembril 2011. |
| --- | --- |

(136)

Äriühingu omapanuse suurim osa (66,2 miljonit eurot) saadakse Malta rahvusvahelise lennujaama vahetus läheduses asuva maa müügist Malta riigile. Müügitehingut kinnitav kokkulepe sõlmiti 7. detsembril 2011.

| (137) | Müüki ei korraldata avatud, läbipaistva ja võrdset kohtlemist tagava pakkumise teel. Ent kooskõlas valitsuse üldiste tegevuspõhimõtete ja riigi õigusnormidega peab valitsus alati soetama kinnisvara õiglase avatud turuväärtusega, mis kajastab hinda, mida maksaks erainvestor tavapärastel tingimustel. |
| --- | --- |

(137)

Müüki ei korraldata avatud, läbipaistva ja võrdset kohtlemist tagava pakkumise teel. Ent kooskõlas valitsuse üldiste tegevuspõhimõtete ja riigi õigusnormidega peab valitsus alati soetama kinnisvara õiglase avatud turuväärtusega, mis kajastab hinda, mida maksaks erainvestor tavapärastel tingimustel.

| (138) | Air Malta on selgitanud, et ümberkorraldamist arvesse võttes on osa tema kinnisvarast muutunud üleliigseks – näiteks peakontor, mis jääb vähenenud personali jaoks liiga suureks. Uutesse ruumidesse kolimisega soovib äriühing edendada ka oma kultuurilist muutumist nüüdisaegseks ja dünaamiliseks lennuettevõtjaks. |
| --- | --- |

(138)

Air Malta on selgitanud, et ümberkorraldamist arvesse võttes on osa tema kinnisvarast muutunud üleliigseks – näiteks peakontor, mis jääb vähenenud personali jaoks liiga suureks. Uutesse ruumidesse kolimisega soovib äriühing edendada ka oma kultuurilist muutumist nüüdisaegseks ja dünaamiliseks lennuettevõtjaks.

| (139) | Malta valitsus on väljendanud strateegilist huvi Malta rahvusvahelise lennujaama läheduses asuva Air Maltale kuuluva kinnisvara omandamiseks, sest asjaomaste maatükkide näol on tegemist haruldase ressursiga. Malta selgitas oma pikaajalist arengustrateegiat seoses Malta lennundusvaldkonnaga seotud tegevusega, sealhulgas lastilendude keskuse loomist laiendatud lennunduspargi raames, mis hõlmab ka lennukite remonditöökodasid ja muid seotud rajatisi. |
| --- | --- |

(139)

Malta valitsus on väljendanud strateegilist huvi Malta rahvusvahelise lennujaama läheduses asuva Air Maltale kuuluva kinnisvara omandamiseks, sest asjaomaste maatükkide näol on tegemist haruldase ressursiga. Malta selgitas oma pikaajalist arengustrateegiat seoses Malta lennundusvaldkonnaga seotud tegevusega, sealhulgas lastilendude keskuse loomist laiendatud lennunduspargi raames, mis hõlmab ka lennukite remonditöökodasid ja muid seotud rajatisi.

| (140) | Komisjon tunnistab, et maa müügiga järgib Malta oma strateegiat arendada Malta lennundusega seotud sektorit, mille eesmärk on suurendada selles valdkonnas tööhõivet. Seepärast leiab komisjon, et maa müümise peamine põhjus ei ole suunata Air Maltale uusi rahalisi vahendeid, vaid sellega taotletakse tõsiselt võetavaid poliitilisi eesmärke. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon tunnistab, et maa müügiga järgib Malta oma strateegiat arendada Malta lennundusega seotud sektorit, mille eesmärk on suurendada selles valdkonnas tööhõivet. Seepärast leiab komisjon, et maa müümise peamine põhjus ei ole suunata Air Maltale uusi rahalisi vahendeid, vaid sellega taotletakse tõsiselt võetavaid poliitilisi eesmärke.

| (141) | Maa väärtus põhineb 25. novembri 2011. aasta sõltumatul hindamisaruandel, mille koostas [...], valitsuse poolt sel eesmärgil määratud sõltumatu hindaja. [...] on pikaajalise rahvusvahelise ja kohaliku kogemusega mainekas kinnisvaraettevõtja. Komisjon analüüsis hinnangut ja leidis selle olevat nõuetekohase. Hinnang ei anna põhjust muretsemiseks, sest selles ei avastatud ilmseid vigu, kohaldatud on tunnustatud meetodeid – kasutatud hindamisstandardid on kehtestanud rahvusvaheline hindamisstandardite nõukogu – ning hinnangu alus on usaldusväärsed eeldused. Seepärast leiab komisjon, et asjaomase hindamisaruande tulemused kujutavad endast maa tegeliku turuhinna asjakohast ligilähedast väärtust. |
| --- | --- |

(141)

Maa väärtus põhineb 25. novembri 2011. aasta sõltumatul hindamisaruandel, mille koostas [...], valitsuse poolt sel eesmärgil määratud sõltumatu hindaja. [...] on pikaajalise rahvusvahelise ja kohaliku kogemusega mainekas kinnisvaraettevõtja. Komisjon analüüsis hinnangut ja leidis selle olevat nõuetekohase. Hinnang ei anna põhjust muretsemiseks, sest selles ei avastatud ilmseid vigu, kohaldatud on tunnustatud meetodeid – kasutatud hindamisstandardid on kehtestanud rahvusvaheline hindamisstandardite nõukogu – ning hinnangu alus on usaldusväärsed eeldused. Seepärast leiab komisjon, et asjaomase hindamisaruande tulemused kujutavad endast maa tegeliku turuhinna asjakohast ligilähedast väärtust.

| (142) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes nõustub komisjon, et maa müügist saadud tulu näol on tegemist omapanusega. |
| --- | --- |

(142)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes nõustub komisjon, et maa müügist saadud tulu näol on tegemist omapanusega.

| (143) | Malta sõnade kohaselt peaks tütarettevõtjate [...] müük tooma sisse vähemalt [10–12] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(143)

Malta sõnade kohaselt peaks tütarettevõtjate [...] müük tooma sisse vähemalt [10–12] miljonit eurot.

| (144) | Tütarettevõtjate väärtus põhineb soovituslikel väärtustel, mille [...] tegi kindlaks 24. juuni 2011. aasta dokumendis „Ülevaade vara võimalikust võõrandamisest”. |
| --- | --- |

(144)

Tütarettevõtjate väärtus põhineb soovituslikel väärtustel, mille [...] tegi kindlaks 24. juuni 2011. aasta dokumendis „Ülevaade vara võimalikust võõrandamisest”.

| (145) | Malta kinnitas, et kogu müük ja kõik tehingud toimuvad konkurentsi tingimustel, avatud, läbipaistval ja võrdset kohtlemist tagaval viisil. Müügiprotsessi juhib sõltumatu nõustaja. Avalikul pakkumisel põhinev müügiprotsess algab konkursikutse avaldamise ja elektroonilise andmeruumi avamisega. Pärast pakkujate esialgset väljavalimist avatakse andmeruum neile uuesti, et tagada nõuetele vastavus. Esialgselt väljavalitud pakkujatel palutakse esitada lõplik pakkumine. Sobiva pakkuja valib välja ja kiidab heaks Air Malta direktorite nõukogu, lähtudes vara väärtuse maksimeerimisest. Läbipaistva ja võrdsel kohtlemisel põhineva menetluse tagamiseks teavitatakse kõige olulisematest sammudest ka neid pakkujaid, keda välja ei valitud. Kooskõlas eespool kirjeldatud menetlusega on juba algatatud kaks müügiprotsessi: Selmun Palace’i ja Holiday Malta müük. |
| --- | --- |

(145)

Malta kinnitas, et kogu müük ja kõik tehingud toimuvad konkurentsi tingimustel, avatud, läbipaistval ja võrdset kohtlemist tagaval viisil. Müügiprotsessi juhib sõltumatu nõustaja. Avalikul pakkumisel põhinev müügiprotsess algab konkursikutse avaldamise ja elektroonilise andmeruumi avamisega. Pärast pakkujate esialgset väljavalimist avatakse andmeruum neile uuesti, et tagada nõuetele vastavus. Esialgselt väljavalitud pakkujatel palutakse esitada lõplik pakkumine. Sobiva pakkuja valib välja ja kiidab heaks Air Malta direktorite nõukogu, lähtudes vara väärtuse maksimeerimisest. Läbipaistva ja võrdsel kohtlemisel põhineva menetluse tagamiseks teavitatakse kõige olulisematest sammudest ka neid pakkujaid, keda välja ei valitud. Kooskõlas eespool kirjeldatud menetlusega on juba algatatud kaks müügiprotsessi: Selmun Palace’i ja Holiday Malta müük.

| (146) | Komisjon märgib, et ühe tütarettevõtja, Holiday Malta kohta esitatud esialgsed pakkumised olid soovituslikust väärtusest oluliselt [...]. Selmun Palace’i hiljutine hindamine detsembris 2011 – [...] – kinnitab aga, et selle väärtus jääb vahemikku [...] kuni [...] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon märgib, et ühe tütarettevõtja, Holiday Malta kohta esitatud esialgsed pakkumised olid soovituslikust väärtusest oluliselt [...]. Selmun Palace’i hiljutine hindamine detsembris 2011 – [...] – kinnitab aga, et selle väärtus jääb vahemikku [...] kuni [...] miljonit eurot.

| (147) | Kuigi Air Malta esitas konservatiivse seisukoha – ümberkorralduskavas sisalduvad eeldused hõlmavad 15 % korrigeerimist riski arvessevõtmiseks (müügitulu on [12–14] miljoni euro asemel [10–12] miljonit eurot) –, leiab komisjon, et tütarettevõtjate hindamise kohta esitatud teave ei ole piisav. Hindamisaruannete kvaliteet on suhteliselt kehv ja need ei võimalda komisjonil tütarettevõtjate tegelikku väärtust kahtlusteta kindlaks teha. |
| --- | --- |

(147)

Kuigi Air Malta esitas konservatiivse seisukoha – ümberkorralduskavas sisalduvad eeldused hõlmavad 15 % korrigeerimist riski arvessevõtmiseks (müügitulu on [12–14] miljoni euro asemel [10–12] miljonit eurot) –, leiab komisjon, et tütarettevõtjate hindamise kohta esitatud teave ei ole piisav. Hindamisaruannete kvaliteet on suhteliselt kehv ja need ei võimalda komisjonil tütarettevõtjate tegelikku väärtust kahtlusteta kindlaks teha.

| (148) | Seda arvesse võttes ei ole komisjonil võimalik kvantifitseerida tütarettevõtjate müügist saadava tulu täpset summat. Komisjon märgib aga, et kättesaadava teabe põhjal on tütarettevõtjatel tõepoolest teatav väärtus. Seepärast suurendab igasugune tütarettevõtjate müügist saadav tulu omapanust. |
| --- | --- |

(148)

Seda arvesse võttes ei ole komisjonil võimalik kvantifitseerida tütarettevõtjate müügist saadava tulu täpset summat. Komisjon märgib aga, et kättesaadava teabe põhjal on tütarettevõtjatel tõepoolest teatav väärtus. Seepärast suurendab igasugune tütarettevõtjate müügist saadav tulu omapanust.

| (149) | Äriühingu omapanus ümberkorralduskuludes peaks hõlmama tulu, mis saadakse kahe varumootori müügist [...], rahvusvahelisele eraõiguslikule varumootorite rahastamis- ja rendiettevõtjale. Seerianumbriga ESN [...] varumootori müük toimus 28. oktoobril 2010 ja tõi sisse [10–12] miljonit USA dollarit. Seerianumbriga ESN [...] varumootori müük toimus 17. detsembril 2010 ja tõi sisse [9–11] miljonit USA dollarit. Mootorite müügist saadud kogutulu moodustas [19–23] miljonit USA dollarit (ligikaudu [15–17] miljonit eurot). Tuleb aga tähele panna, et kui mootor nr [...] oli täielikult Air Malta omanduses, siis mootor nr [...] oli äriühingu renditud vara. Lennuettevõtjal oli võimalus osta mootor nr [...] [5–7] miljoni euro eest, mida ta ka tegi, millele järgnevalt müüdi mootor äriühingule [...] ja võeti seejärel uuesti rendile. |
| --- | --- |

(149)

Äriühingu omapanus ümberkorralduskuludes peaks hõlmama tulu, mis saadakse kahe varumootori müügist [...], rahvusvahelisele eraõiguslikule varumootorite rahastamis- ja rendiettevõtjale. Seerianumbriga ESN [...] varumootori müük toimus 28. oktoobril 2010 ja tõi sisse [10–12] miljonit USA dollarit. Seerianumbriga ESN [...] varumootori müük toimus 17. detsembril 2010 ja tõi sisse [9–11] miljonit USA dollarit. Mootorite müügist saadud kogutulu moodustas [19–23] miljonit USA dollarit (ligikaudu [15–17] miljonit eurot). Tuleb aga tähele panna, et kui mootor nr [...] oli täielikult Air Malta omanduses, siis mootor nr [...] oli äriühingu renditud vara. Lennuettevõtjal oli võimalus osta mootor nr [...] [5–7] miljoni euro eest, mida ta ka tegi, millele järgnevalt müüdi mootor äriühingule [...] ja võeti seejärel uuesti rendile.

| (150) | Omapanuse arvutamisel on Air Malta kasutanud mootorite müügist saadud netotulu ja on seepärast arvestanud kõnealused [5–7] miljonit eurot kuludeks. Netotulu arvutatakse äriühingule [...] müüdud mootorite eest saadud tuluna ([10–12] miljonit USA dollarit + [9–11] miljonit USA dollarit = [19–23] miljonit USA dollarit ehk [15–17] miljonit eurot), millest on maha arvatud mootori nr [...] ostmise kulu ([5–7] miljonit eurot), saades omapanuse netoväärtuseks [10–12] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(150)

Omapanuse arvutamisel on Air Malta kasutanud mootorite müügist saadud netotulu ja on seepärast arvestanud kõnealused [5–7] miljonit eurot kuludeks. Netotulu arvutatakse äriühingule [...] müüdud mootorite eest saadud tuluna ([10–12] miljonit USA dollarit + [9–11] miljonit USA dollarit = [19–23] miljonit USA dollarit ehk [15–17] miljonit eurot), millest on maha arvatud mootori nr [...] ostmise kulu ([5–7] miljonit eurot), saades omapanuse netoväärtuseks [10–12] miljonit eurot.

| (151) | Komisjon märgib, et mootorite müük toimus ümberkorraldusperioodil või vaid mõni päev enne selle algust. Seepärast saab omapanusena arvesse võtta kogu asjaomastest müügitehingutest saadud tulu. Peale selle on komisjon nõus müügitulu tegeliku summa kavandatud arvutusviisiga ning nõustub omapanusega summas [9–12] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon märgib, et mootorite müük toimus ümberkorraldusperioodil või vaid mõni päev enne selle algust. Seepärast saab omapanusena arvesse võtta kogu asjaomastest müügitehingutest saadud tulu. Peale selle on komisjon nõus müügitulu tegeliku summa kavandatud arvutusviisiga ning nõustub omapanusega summas [9–12] miljonit eurot.

| (152) | 2014. aasta keskpaigas peaks lennuettevõtja saama [20–25] miljoni euro suuruse laenu äriühingutelt [...]. |
| --- | --- |

(152)

2014. aasta keskpaigas peaks lennuettevõtja saama [20–25] miljoni euro suuruse laenu äriühingutelt [...].

| (153) | Malta on esitanud kahe asjaomase pangaga 24. ja 29. novembril 2011 sõlmitud eellepingud. Seni ei ole aga sõlmitud õiguslikult siduvat lepingut, sest Malta väitel ei võta pangad oma äripoliitikast lähtuvalt siduvaid kohustusi varem kui kaks aastat enne tehingu toimumist. Kuna siduvaid lepinguid ei ole esitatud, ei saa asjaomast pangalaenu käsitada tegeliku ja ajakohase omapanusena, nagu on nõutud päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 43. |
| --- | --- |

(153)

Malta on esitanud kahe asjaomase pangaga 24. ja 29. novembril 2011 sõlmitud eellepingud. Seni ei ole aga sõlmitud õiguslikult siduvat lepingut, sest Malta väitel ei võta pangad oma äripoliitikast lähtuvalt siduvaid kohustusi varem kui kaks aastat enne tehingu toimumist. Kuna siduvaid lepinguid ei ole esitatud, ei saa asjaomast pangalaenu käsitada tegeliku ja ajakohase omapanusena, nagu on nõutud päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 43.

| (154) | Komisjon märgib aga, et 2011. aasta detsembris sõlmis Air Malta juba lepingu [25–30] miljoni euro suuruse kolmeaastase tähtajaga sildfinantseerimise kohta, mis teostati ilma Malta ametiasutuste igasuguse abita. Kõnealuse laenu eesmärk on rahastada Air Malta ümberkorraldamist lühiajaliselt kuni 2014. aastani, mil ootuste kohaselt laekub maa müügist saadav tulu. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon märgib aga, et 2011. aasta detsembris sõlmis Air Malta juba lepingu [25–30] miljoni euro suuruse kolmeaastase tähtajaga sildfinantseerimise kohta, mis teostati ilma Malta ametiasutuste igasuguse abita. Kõnealuse laenu eesmärk on rahastada Air Malta ümberkorraldamist lühiajaliselt kuni 2014. aastani, mil ootuste kohaselt laekub maa müügist saadav tulu.

| (155) | Laenu annavad [...]. Mõlemat panka tuleb käsitada erapangana. [...] |
| --- | --- |

(155)

Laenu annavad [...]. Mõlemat panka tuleb käsitada erapangana. [...]

| (156) | Air Malta makstav intressimäär on praegu [4–6] % aastas (st [150–350] baaspunkti rohkem [...] võrdlusmäärana kasutatavast baasintressimäärast, milleks praegu on 2,5 %), millele lisanduvad teenustasud, mis moodustavad [1–1,5] % aastas. Laen on tagatud [25–30] miljoni euro suuruse hüpoteegiga. |
| --- | --- |

(156)

Air Malta makstav intressimäär on praegu [4–6] % aastas (st [150–350] baaspunkti rohkem [...] võrdlusmäärana kasutatavast baasintressimäärast, milleks praegu on 2,5 %), millele lisanduvad teenustasud, mis moodustavad [1–1,5] % aastas. Laen on tagatud [25–30] miljoni euro suuruse hüpoteegiga.

| (157) | Komisjon täheldab, et kõnealune 2011. aasta detsembris sõlmitud laenuleping tõendab Air Malta suutlikkust tagada turutingimustel välisfinantseerimine ilma igasuguse abita Malta ametiasutustelt. Selline rahastamine näitab, et turg usub elujõulisuse kavandatud taastamise võimalikkusse. Seega käsitab komisjon [25–30] miljoni euro suurust laenu osana omapanusest. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon täheldab, et kõnealune 2011. aasta detsembris sõlmitud laenuleping tõendab Air Malta suutlikkust tagada turutingimustel välisfinantseerimine ilma igasuguse abita Malta ametiasutustelt. Selline rahastamine näitab, et turg usub elujõulisuse kavandatud taastamise võimalikkusse. Seega käsitab komisjon [25–30] miljoni euro suurust laenu osana omapanusest.

| (158) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes loeb komisjon asjakohaseks ja vastuvõetavaks omapanuseks tulu, mis saadakse maa müügist (66,2 miljonit eurot) ja mootorite müügist ([9–12] miljonit eurot) ning pangalaenu, mille kohta sõlmiti leping 2011. aasta detsembris (30 miljonit eurot). Seega on omapanus kokku 107 miljonit eurot, mis moodustab 45 % ümberkorraldamise kogukuludest. Peale selle märgib komisjon, et kui laekub oodatav tulu tütarettevõtjate müügist, tõuseb omapanuse tase [10–12] miljoni euro võrra ning seega moodustab omapanus kokku 49,5 % ümberkorraldamise kogukuludest. |
| --- | --- |

(158)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes loeb komisjon asjakohaseks ja vastuvõetavaks omapanuseks tulu, mis saadakse maa müügist (66,2 miljonit eurot) ja mootorite müügist ([9–12] miljonit eurot) ning pangalaenu, mille kohta sõlmiti leping 2011. aasta detsembris (30 miljonit eurot). Seega on omapanus kokku 107 miljonit eurot, mis moodustab 45 % ümberkorraldamise kogukuludest. Peale selle märgib komisjon, et kui laekub oodatav tulu tütarettevõtjate müügist, tõuseb omapanuse tase [10–12] miljoni euro võrra ning seega moodustab omapanus kokku 49,5 % ümberkorraldamise kogukuludest.

| (159) | Malta on piirkond, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abikõlblik. Abistatavates piirkondades võivad abi andmise tingimused olla abisaaja panuse suhtes leebemad (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 56). Peale selle tuleb arvesse võtta, et Malta ääremaine geograafiline asukoht tekitab probleeme seoses juurdepääsuga ülejäänud ELile, mille tulemusel on riik äärmiselt sõltuv lennutranspordist (vt punkt 126 eespool). |
| --- | --- |

(159)

Malta on piirkond, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abikõlblik. Abistatavates piirkondades võivad abi andmise tingimused olla abisaaja panuse suhtes leebemad (päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkt 56). Peale selle tuleb arvesse võtta, et Malta ääremaine geograafiline asukoht tekitab probleeme seoses juurdepääsuga ülejäänud ELile, mille tulemusel on riik äärmiselt sõltuv lennutranspordist (vt punkt 126 eespool).

| (160) | Käesoleva juhtumi eripära tõttu tundub olevat vastuvõetav omapanus, mis on natuke väiksem kui 50 %. Kuna ümberkorralduskava ja eelkõige esitatud rahastamiskava näitab, et kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 45 sätestatuga ei ole abisumma selline, mis võimaldaks Air Maltal kasutada ülemääraseid rahalisi ressursse agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldusprotsessiga, ning et abi ei kasutata selliste uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole äriühingu elujõulisuse taastamiseks olulised, teeb komisjon järelduse, et käesoleva juhtumi puhul on vähemalt 45 % suurune omapanus asjakohane. |
| --- | --- |

(160)

Käesoleva juhtumi eripära tõttu tundub olevat vastuvõetav omapanus, mis on natuke väiksem kui 50 %. Kuna ümberkorralduskava ja eelkõige esitatud rahastamiskava näitab, et kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 45 sätestatuga ei ole abisumma selline, mis võimaldaks Air Maltal kasutada ülemääraseid rahalisi ressursse agressiivseks turgu moonutavaks tegevuseks, mis ei ole seotud ümberkorraldusprotsessiga, ning et abi ei kasutata selliste uute investeeringute rahastamiseks, mis ei ole äriühingu elujõulisuse taastamiseks olulised, teeb komisjon järelduse, et käesoleva juhtumi puhul on vähemalt 45 % suurune omapanus asjakohane.

6.2.5   Ühekordse abi põhimõte

| (161) | Lõpuks kehtib abiandmise suhtes ühekordse abi tingimus. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 72 on sätestatud, et päästmis- ja ümberkorraldusabi ei ole õigust saada sellistel äriühingutel, kellele on viimase kümne aasta jooksul päästmis- ja ümberkorraldusabi antud. |
| --- | --- |

(161)

Lõpuks kehtib abiandmise suhtes ühekordse abi tingimus. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 72 on sätestatud, et päästmis- ja ümberkorraldusabi ei ole õigust saada sellistel äriühingutel, kellele on viimase kümne aasta jooksul päästmis- ja ümberkorraldusabi antud.

| (162) | 2004. aasta aprillis, enne ELiga ühinemist, suurendas Malta äriühingu kapitali 57 miljoni euro võrra. Kõnealune tehing ei olnud rahaline, hõlmates kinnisvara (maa ja hooned) üleandmist, mille eest saadi vastu Air Malta täiendavaid aktsiaid. Malta ametiasutused ei käsitanud seda meedet päästmis- või ümberkorraldusabina ning leidsid, et kapitali suurendamine on kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega. |
| --- | --- |

(162)

2004. aasta aprillis, enne ELiga ühinemist, suurendas Malta äriühingu kapitali 57 miljoni euro võrra. Kõnealune tehing ei olnud rahaline, hõlmates kinnisvara (maa ja hooned) üleandmist, mille eest saadi vastu Air Malta täiendavaid aktsiaid. Malta ametiasutused ei käsitanud seda meedet päästmis- või ümberkorraldusabina ning leidsid, et kapitali suurendamine on kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega.

| (163) | Komisjoni teavitati sel ajal abist ühinemiseelse koostöö raames. Kuna meede võeti enne Malta ühinemist ELiga, ei olnud Maltal vaja saada komisjoni nõusolekut kapitali suurendamiseks 2004. aastal. Ent kooskõlas komisjoni järjepideva praktikaga (27) võtab komisjon järgnevate ümberkorraldusabi käsitlevate juhtumite puhul ühekordse abi põhimõtte kohaldamisel arvesse ka enne ühinemist antud ümberkorraldusabi. |
| --- | --- |

(163)

Komisjoni teavitati sel ajal abist ühinemiseelse koostöö raames. Kuna meede võeti enne Malta ühinemist ELiga, ei olnud Maltal vaja saada komisjoni nõusolekut kapitali suurendamiseks 2004. aastal. Ent kooskõlas komisjoni järjepideva praktikaga (27) võtab komisjon järgnevate ümberkorraldusabi käsitlevate juhtumite puhul ühekordse abi põhimõtte kohaldamisel arvesse ka enne ühinemist antud ümberkorraldusabi.

| (164) | Selleks et teha kindlaks, kas kapitali suurendamine 2004. aastal andis Air Maltale majandusliku eelise ja meede hõlmab seetõttu riigiabi, peab komisjon hindama, kas äriühing „sai majandusliku eelise, mida ta ei oleks saanud tavapärastel turutingimustel” (28). Selle väljaselgitamiseks kohaldab komisjon turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtet. Nimetatud põhimõtte kohaselt ei ole riigiabiga tegemist juhul, kui turumajanduse tavatingimustes tegutsev eraõiguslik investor, kelle suurus on avaliku sektori asutustega võrreldav, oleks sarnastel asjaoludel võinud teha kõnealuse kapitali sissemakse. Seepärast peab komisjon hindama, kas eraõiguslik investor oleks sooritanud kõnealuse tehingu samadel tingimustel (29). Lähtutakse eeldusest, et hüpoteetiline investor tegutseb ettevaatliku investeerijana (30), kes tahaks saada maksimaalset kasumit, võtmata siiski saadava tuluga võrreldes liiga suuri riske (31). |
| --- | --- |

(164)

Selleks et teha kindlaks, kas kapitali suurendamine 2004. aastal andis Air Maltale majandusliku eelise ja meede hõlmab seetõttu riigiabi, peab komisjon hindama, kas äriühing „sai majandusliku eelise, mida ta ei oleks saanud tavapärastel turutingimustel” (28). Selle väljaselgitamiseks kohaldab komisjon turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtet. Nimetatud põhimõtte kohaselt ei ole riigiabiga tegemist juhul, kui turumajanduse tavatingimustes tegutsev eraõiguslik investor, kelle suurus on avaliku sektori asutustega võrreldav, oleks sarnastel asjaoludel võinud teha kõnealuse kapitali sissemakse. Seepärast peab komisjon hindama, kas eraõiguslik investor oleks sooritanud kõnealuse tehingu samadel tingimustel (29). Lähtutakse eeldusest, et hüpoteetiline investor tegutseb ettevaatliku investeerijana (30), kes tahaks saada maksimaalset kasumit, võtmata siiski saadava tuluga võrreldes liiga suuri riske (31).

| (165) | Peale selle „... tuleb avalik-õigusliku ja eraõigusliku investori tegevuse võrdlemisel lähtuda suhtumisest, mis oleks eraõiguslikul investoril olnud kõnealuse tehingu tegemisel, pidades silmas sel ajal kättesaadavat teavet ja prognoositud arenguid (32)”. |
| --- | --- |

(165)

Peale selle „... tuleb avalik-õigusliku ja eraõigusliku investori tegevuse võrdlemisel lähtuda suhtumisest, mis oleks eraõiguslikul investoril olnud kõnealuse tehingu tegemisel, pidades silmas sel ajal kättesaadavat teavet ja prognoositud arenguid (32)”.

| (166) | Komisjoni analüüs ja hinnang peavad sisaldama kõiki kõnealuse tehingu ja selle konteksti jaoks olulisi tegureid. See hõlmab abi saava äriühingu finantsolukorda asjaomasel turul, samas kui hilisemad muudatused või tulemused ei ole tähtsad, välja arvatud juhul, kui neid prognoositi juba investeeringu tegemise ajal (33). |
| --- | --- |

(166)

Komisjoni analüüs ja hinnang peavad sisaldama kõiki kõnealuse tehingu ja selle konteksti jaoks olulisi tegureid. See hõlmab abi saava äriühingu finantsolukorda asjaomasel turul, samas kui hilisemad muudatused või tulemused ei ole tähtsad, välja arvatud juhul, kui neid prognoositi juba investeeringu tegemise ajal (33).

| (167) | Kõnealuse tehingu raames andis valitsus Air Maltale üle kinnisvara (maa ja hooned), saades selle eest vastu Air Malta täiendavaid aktsiaid. Air Maltal oli pikka aega olnud asjaomase kinnisvara kasutamise õigus. Kõnealune maavaldus oli määramata ajaks sõlmitud rendilepingu alusel olnud Air Malta kasutuses alates 1979. aastast. Air Malta oli aastate jooksul suurendanud oma kuludega kinnisvara väärtust eeldusel, et see talle üle antakse. |
| --- | --- |

(167)

Kõnealuse tehingu raames andis valitsus Air Maltale üle kinnisvara (maa ja hooned), saades selle eest vastu Air Malta täiendavaid aktsiaid. Air Maltal oli pikka aega olnud asjaomase kinnisvara kasutamise õigus. Kõnealune maavaldus oli määramata ajaks sõlmitud rendilepingu alusel olnud Air Malta kasutuses alates 1979. aastast. Air Malta oli aastate jooksul suurendanud oma kuludega kinnisvara väärtust eeldusel, et see talle üle antakse.

| (168) | Komisjon märgib, et asjaomast tehingut arutati ja valmistati ette mitme aasta vältel. Maa üleandmise kava koostati juba 1990. aastatel. Nimetatud tehingule on viidatud juhatuse 2000. aasta dokumendis. Rakendamine lükkus edasi Malta rahvusvahelise lennujaama erastamise tõttu, mis viidi lõpule alles 2002. aastal. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon märgib, et asjaomast tehingut arutati ja valmistati ette mitme aasta vältel. Maa üleandmise kava koostati juba 1990. aastatel. Nimetatud tehingule on viidatud juhatuse 2000. aasta dokumendis. Rakendamine lükkus edasi Malta rahvusvahelise lennujaama erastamise tõttu, mis viidi lõpule alles 2002. aastal.

| (169) | Tehingu sõlmimisel lähtuti äriühingu strateegiast ja äriplaanist aastateks 2004–2007 (november 2003) ja kolmeaastasest finantsprognoosist. Arvestades turukeskkonna soodsaid väljavaated, näiteks Malta lennutranspordituru eeldatavat kasvu ning istekohtade arvu ja tulumarginaalide suurenemist Euroopa lennundussektoris, aga ka julgustavaid tulemusi, prognoositi äriplaanis järgnevateks aastateks reisijate arvu ja tulu märgatavat kasvu ning kasumlikkuse saavutamist 2007. majandusaastaks. |
| --- | --- |

(169)

Tehingu sõlmimisel lähtuti äriühingu strateegiast ja äriplaanist aastateks 2004–2007 (november 2003) ja kolmeaastasest finantsprognoosist. Arvestades turukeskkonna soodsaid väljavaated, näiteks Malta lennutranspordituru eeldatavat kasvu ning istekohtade arvu ja tulumarginaalide suurenemist Euroopa lennundussektoris, aga ka julgustavaid tulemusi, prognoositi äriplaanis järgnevateks aastateks reisijate arvu ja tulu märgatavat kasvu ning kasumlikkuse saavutamist 2007. majandusaastaks.

| (170) | Nimetatud prognoosid kajastasid asjaomasel ajal lennundussektoris valitsevat üldist arvamust, mille kohaselt nähti ette lennutranspordisektori jõulist kasvu. Peale selle põhinesid positiivsed tulemused täiendavatel kasvuvõimalustel, mida oodati seoses asjaoluga, et Malta ühineb ELiga. Lisaks kapitalistruktuuri parandamisele pakuti äriplaanis välja mitu mõistlikku algatust, nagu standardse, nüüdisaegse ja kütusesäästliku lennukipargi loomine Airbus A319/A320 põhjal ning hoolduse tõhustamine. Komisjon märgib, et 2004. aastal ei tundnud Air Malta end oma põhiturul odavlennuettevõtjatest ohustatuna, sest Maltale suunduvaid ja sealt väljuvaid lende peeti odavlennuettevõtjate ärimudeli toimimiseks liiga pikaks. Kuigi tagantjärele osutusid prognoosid üleliia optimistlikuks ja turul esinevaid probleeme alahindavaks, leiab komisjon, et 2004. aastal kättesaadavat teavet ning lennundussektori üldisi seisukohti arvestades olid äriplaanis ja kolmeaastases finantsprognoosis sisalduvad eeldused asjaomasel ajal usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(170)

Nimetatud prognoosid kajastasid asjaomasel ajal lennundussektoris valitsevat üldist arvamust, mille kohaselt nähti ette lennutranspordisektori jõulist kasvu. Peale selle põhinesid positiivsed tulemused täiendavatel kasvuvõimalustel, mida oodati seoses asjaoluga, et Malta ühineb ELiga. Lisaks kapitalistruktuuri parandamisele pakuti äriplaanis välja mitu mõistlikku algatust, nagu standardse, nüüdisaegse ja kütusesäästliku lennukipargi loomine Airbus A319/A320 põhjal ning hoolduse tõhustamine. Komisjon märgib, et 2004. aastal ei tundnud Air Malta end oma põhiturul odavlennuettevõtjatest ohustatuna, sest Maltale suunduvaid ja sealt väljuvaid lende peeti odavlennuettevõtjate ärimudeli toimimiseks liiga pikaks. Kuigi tagantjärele osutusid prognoosid üleliia optimistlikuks ja turul esinevaid probleeme alahindavaks, leiab komisjon, et 2004. aastal kättesaadavat teavet ning lennundussektori üldisi seisukohti arvestades olid äriplaanis ja kolmeaastases finantsprognoosis sisalduvad eeldused asjaomasel ajal usaldusväärsed.

| (171) | Tulenevalt asjaolust, et Malta valitsus kui Air Malta põhiaktsionär panustas äriühingu loomise ajal 1974. aastal üksnes minimaalse aktsiakapitali, oli Air Malta enne 2004. aasta aprillil teiste riiklike lennuettevõtjatega võrreldes tohutult alakapitaliseeritud ning vajas kapitalistruktuuri, mis oleks tema tegevusega proportsionaalne. Maa üleandmise kujul toimunud mitterahalise kapitalisuurendamise eesmärk oli tagada äriühingule tasakaalustatud finantsstruktuur, et tal oleks võimalik järgida kasvustrateegiat, ning võimaldada käibekapitali tõhusama haldamise korraldusega täiendavat omakapitali võimendust. |
| --- | --- |

(171)

Tulenevalt asjaolust, et Malta valitsus kui Air Malta põhiaktsionär panustas äriühingu loomise ajal 1974. aastal üksnes minimaalse aktsiakapitali, oli Air Malta enne 2004. aasta aprillil teiste riiklike lennuettevõtjatega võrreldes tohutult alakapitaliseeritud ning vajas kapitalistruktuuri, mis oleks tema tegevusega proportsionaalne. Maa üleandmise kujul toimunud mitterahalise kapitalisuurendamise eesmärk oli tagada äriühingule tasakaalustatud finantsstruktuur, et tal oleks võimalik järgida kasvustrateegiat, ning võimaldada käibekapitali tõhusama haldamise korraldusega täiendavat omakapitali võimendust.

| (172) | Tehing põhines turuväärtusel ja seda nõustas PriceWaterhouseCoopers, kes väitis, et „äriühingule eraldatava vara väärtus vastab vähemalt äriühingu poolt Malta valitsusele välja lastud aktsiate nimiväärtusele ja nende ülekursile”. |
| --- | --- |

(172)

Tehing põhines turuväärtusel ja seda nõustas PriceWaterhouseCoopers, kes väitis, et „äriühingule eraldatava vara väärtus vastab vähemalt äriühingu poolt Malta valitsusele välja lastud aktsiate nimiväärtusele ja nende ülekursile”.

| (173) | Peale selle märgib komisjon, et 2004. aasta aprillis ei olnud Air Malta raskustes olev äriühing. Kuigi Air Malta oli kahjumis, sest tütarettevõtja Azzura Air kandis 11. septembri 2001. aasta sündmuste tagajärjel kahjusid, olid Air Maltal asjaomasel ajal märkimisväärsed sularahavarud. 31. juuli 2003. aasta andmete põhjal moodustas Air Malta omakapital kokku 45,7 miljonit eurot (11,7 miljoni euro väärtuses emiteeritud aktsiakapitali pluss kasumiaruande positiivne saldo). 29. veebruaril 2004 lõppenud seitsme kuu tulukalkulatsiooni järgi moodustas selle ajavahemiku kahjum 15,5 miljonit eurot ja terve majandusaasta kahjumiks prognoositi 19,2 miljonit eurot. Kohustuslike raamatupidamisaruannete sulgemisel 2004. aasta juulis tunnistati täiendavaid kahjusid, mis arvutati välja 2005. aasta alguses. 2004. aasta aprillis ei olnud sellised kahjud aga teada ja neid ei osatud ette näha. |
| --- | --- |

(173)

Peale selle märgib komisjon, et 2004. aasta aprillis ei olnud Air Malta raskustes olev äriühing. Kuigi Air Malta oli kahjumis, sest tütarettevõtja Azzura Air kandis 11. septembri 2001. aasta sündmuste tagajärjel kahjusid, olid Air Maltal asjaomasel ajal märkimisväärsed sularahavarud. 31. juuli 2003. aasta andmete põhjal moodustas Air Malta omakapital kokku 45,7 miljonit eurot (11,7 miljoni euro väärtuses emiteeritud aktsiakapitali pluss kasumiaruande positiivne saldo). 29. veebruaril 2004 lõppenud seitsme kuu tulukalkulatsiooni järgi moodustas selle ajavahemiku kahjum 15,5 miljonit eurot ja terve majandusaasta kahjumiks prognoositi 19,2 miljonit eurot. Kohustuslike raamatupidamisaruannete sulgemisel 2004. aasta juulis tunnistati täiendavaid kahjusid, mis arvutati välja 2005. aasta alguses. 2004. aasta aprillis ei olnud sellised kahjud aga teada ja neid ei osatud ette näha.

| (174) | Lisaks suutis Air Malta saada ilma igasuguse valitsusepoolse abita välislaenu kolmelt erapangalt. |
| --- | --- |

(174)

Lisaks suutis Air Malta saada ilma igasuguse valitsusepoolse abita välislaenu kolmelt erapangalt.

| (175) | Lõpuks osalesid eraõiguslikud vähemusaktsionärid kapitali suurendamises proportsionaalselt oma osalusega (alla 5 % kogu kapitalist). |
| --- | --- |

(175)

Lõpuks osalesid eraõiguslikud vähemusaktsionärid kapitali suurendamises proportsionaalselt oma osalusega (alla 5 % kogu kapitalist).

| (176) | Seda arvesse võttes puuduvad komisjonil veenvad tõendid, mis näitaksid, et 2004. aasta aprillis toimunud tehing ei vastanud turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttele, sest tundub olevat mõistlik eeldada, et erainvestor oleks sarnastel asjaoludel käitunud samamoodi kui Malta valitsus. Seepärast ei kujutanud 2004. aasta tehing riigiabi Air Maltale. |
| --- | --- |

(176)

Seda arvesse võttes puuduvad komisjonil veenvad tõendid, mis näitaksid, et 2004. aasta aprillis toimunud tehing ei vastanud turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttele, sest tundub olevat mõistlik eeldada, et erainvestor oleks sarnastel asjaoludel käitunud samamoodi kui Malta valitsus. Seepärast ei kujutanud 2004. aasta tehing riigiabi Air Maltale.

| (177) | Samuti on Malta ametiasutused kinnitanud, et Air Malta ei ole viimase kümne aasta jooksul saanud mingisugust päästmis- ega ümberkorraldusabi. Seepärast järeldab komisjon, et järgitud on ühekordse abi põhimõtet. |
| --- | --- |

(177)

Samuti on Malta ametiasutused kinnitanud, et Air Malta ei ole viimase kümne aasta jooksul saanud mingisugust päästmis- ega ümberkorraldusabi. Seepärast järeldab komisjon, et järgitud on ühekordse abi põhimõtet.

6.3   Järeldus

| (178) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et kavandatud 130 miljoni euro suurune abi ja ümberkorralduskava vastavad päästmise ja ümberkorraldamise suunistega nõutavatele tingimustele. Seega leiab komisjon, et abi on siseturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(178)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et kavandatud 130 miljoni euro suurune abi ja ümberkorralduskava vastavad päästmise ja ümberkorraldamise suunistega nõutavatele tingimustele. Seega leiab komisjon, et abi on siseturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Malta teatatud ümberkorraldusabi, mis seisneb Air Maltale omakapitali näol 130 miljoni euro suuruse summa andmises, sealhulgas 52 miljoni euro suuruse heakskiidetud päästmislaenu aktsiateks konverteerimises, kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Kõnealune riigiabi on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Malta Vabariigile.

Brüssel, 27. juuni 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisjoni otsus C(2012) 170 (final), 25. jaanuar 2012 (ELT C 50, 21.2.2012, lk 7).

1

(2)  Air Malta majandusaasta algab 1. aprillil. Seega kestab näiteks 2011. majandusaasta 1. aprillist 2010 kuni 31. märtsini 2011 ning 2016. majandusaasta 1. aprillist 2015 kuni 31. märtsini 2016.

2

(3)  Konfidentsiaalne informatsioon

3

(4)  Kasutatud kapitali tasuvus = netokasum / (võlg + omakapital).

4

(5)  Omakapitali tootlus = netokasum / omakapital.

5

(6)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

6

(7)  Koordineeritud lennujaamad on sellised lennujaamad, kus teenindusaegu jaotab koordineerija vastavalt määrusele (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1).

7

(8)  Available seat kilometre – ASK.

8

Available seat kilometre

(9)  17,9 %, kui võrrelda muutust ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2012. aasta suveni.

9

(10)  9,8 %, kui võrrelda muutust ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2012. aasta suveni.

10

(11)  1,7 %, kui võrrelda muutust ajavahemikul 2009. aasta suvest kuni 2012. aasta suveni.

11

(12)  Varem riigi omanduses olnud lennujaam on erastatud. Suurim aktsionär on Austria äriühingu Flughafen Wien AG juhitav eraõiguslik kontsern. Malta valitsus on üksnes vähemusaktsionär (20 %).

12

(13)  Põhineb Air Malta marsruutide majandusandmetel, hõlmates nii regulaar- kui ka tellimuslende (äritegevus Maltal ja Ühendkuningriigis).

13

(14)  Täitumust on prognoositud istekohtade ja reisijate arvu prognooside põhjal.

14

(15)  EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamine lennundussektorile antava riigiabi korral, EÜT C 350, 10.12.1994, lk 5.

15

(16)  N 504/2010 Air Malta plc, http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_N504_2010.

16

(17)  Vt komisjoni otsused juhtumites Austrian Airlines (C 6/09), ELT L 59, 9.3.2010, lk 1, punkt 296 (kuueaastane ümberkorraldusperiood) ja Royal Mail Group (SA.31479), C(2012) 1834 (final), punkt 217 (viieaastane ümberkorraldusperiood).

17

(18)  Vt IAG 2. märtsi 2012. aasta märkusi.

18

(19)  Ümberkorralduskavas eeldati, et 2011. aasta detsembris moodustavad tulud 169,939 miljonit eurot, samas kui tegelike andmete kohaselt moodustasid need 174,896 miljonit eurot (s.o 2,9 % võrra rohkem).

19

(20)  [...].

20

(21)  [...].

21

(22)  Vt määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 2 punkt g ning Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni teenindusaegu käsitlevate ülemaailmsete suuniste punkt 5 seoses „3. taseme lennujaama” mõistega (www.iata.org/wsg).

22

(23)  Malta majandus on väga avatud – 2009. aastal moodustasid eksport ja import ligikaudu 77 % ja 73 % SKPst. Ekspordikaubandusest 58 % toimus lennutranspordi teel. Impordikaubanduseks kasutatakse küll valdavalt meretransporti, ent ka lennutransport moodustab sellest olulise osa (30 %).

23

(24)  Malta sõltub väga suurel määral turismist, mis omakorda sõltub lennutranspordist. Turismisektor on pikka aega olnud üks Malta majanduse tugisammas ning on kõige olulisem teenindusvaldkond nii töökohtade loomise kui ka välisvaluutatulude seisukohast. Turism annab ligikaudu 25 % Malta SKPst. 2009. aastal külastas Maltat umbes 1,2 miljonit turisti, kes kulutasid seal 638 miljonit eurot. Euroopa statistika 2010. aasta väljaande kohaselt oli rahvusvahelisest turismist saadud laekumiste määr SKPs suurim just Maltal (11,4 %). Samuti on Malta suures sõltuvuses hotellide, restoranide ja toitlustuse sektorist. ELi tööjõu-uuringu andmetel töötab turismiga otseselt seotud hotellide, restoranide ja toitlustuse sektoris lausa 8,6 % töötavast elanikkonnast (suurim näitaja EL 27 riikides) võrreldes 4,3 % EL 27s. Turismi tähtsust Malta jaoks kajastab asjaolu, et turismi intensiivsus (turistide ööbimiste arv elaniku kohta) oli 19,4 %, samas kui EL 27 keskmine oli 4,6 %. Ligikaudu 98 % turistidest kasutas reisimiseks lennutransporti, mitte meretransporti.

24

(25)  Komisjoni otsus C(2007) 300, 7. märts 2007 (ELT L 49, 22.2.2008, lk 25), punkt 132.

25

(26)  Komisjon täheldab, et varasemates ümberkorraldamist käsitlevates otsustes ei ole veomahu vähendamise kui kompensatsioonimeetme asjakohasuse hindamisel kasumlikku ja kahjumlikku tegevust eristatud.

26

(27)  Komisjoni otsus 2007/509/EÜ, 20. detsember 2006, riigiabi C 3/2005 (ex N 592/2004 (ex PL 51/2004)) kohta, mida Poola kavatseb anda Fabryka Samochodow Osobowych S.A.-le (endisele DAEWOO – FSO Motor S.A.-le) (ELT L 187, 19.7.2007, lk 30); komisjoni otsus 2010/174/EÜ, 10. märts 2009, riigiabi nr C 43/07 (ex N 64/07) ja C 44/05 (ex NN 79/05, ex N 439/04) kohta, mille Poola andis ettevõtjale Huta Stalowa Wola S.A. (ELT L 81, 26.3.2010, lk 1).

27

(28)  Otsus liidetud kohtuasjades T-228/99 ja T-233/99, punkt 251.

28

(29)  Otsus liidetud kohtuasjades T-228/99 ja T-233/99: Westdeutsche Landesbank GZ vs. komisjon, EKL 2003, lk II-435 ja järgnev, punkt 245.

29

vs.

(30)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 2002, lk I-4397, punkt 71.

30

vs.

(31)  Otsus liidetud kohtuasjades T-228/99 ja T-233/99, punkt 255.

31

(32)  Otsus liidetud kohtuasjades T-228/99 ja T-233/99, punkt 246. Vt ka otsus kohtuasjas T-16/96: Cityflyer Express vs. komisjon, EKL 1998, lk II-757, punkt 76.

32

vs.

(33)  5. juuni 2012. aasta otsus kohtuasjas C-124/10 P: komisjon vs. EDF, punkt 85.

33

vs.

---