# Az Európai Unió L 237/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.237.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 237 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. szeptember 3. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.237.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 237

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. szeptember 3.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 765/2012/EU rendelete (2012. június 13.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 765/2012/EU rendelete (2012. június 13.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 3.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 237/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 765/2012/EU RENDELETE

(2012. június 13.)

az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Vitarendezési Testülete (a továbbiakban: a VT) 2011. július 28-án elfogadta a Fellebbviteli Testület jelentését és a Fellebbviteli Testületnek „Az Európai Közösségek – Az egyes Kínából származó vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések” ügyről szóló jelentésével módosított vizsgálóbizottsági jelentést (a továbbiakban: a jelentések) (2). |
| --- | --- |

(1)

A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Vitarendezési Testülete (a továbbiakban: a VT) 2011. július 28-án elfogadta a Fellebbviteli Testület jelentését és a Fellebbviteli Testületnek „Az Európai Közösségek – Az egyes Kínából származó vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések” ügyről szóló jelentésével módosított vizsgálóbizottsági jelentést (a továbbiakban: a jelentések) (2).

| (2) | A jelentésekben többek között megállapítást nyert, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: a dömpingellenes alaprendelet) 9. cikkének (5) bekezdése nincs összhangban a WTO dömpingellenes megállapodása 6. cikkének (10) bekezdésével, 9. cikkének (2) bekezdésével és 18. cikkének (4) bekezdésével, valamint a WTO-egyezmény XVI. cikkének (4) bekezdésével. A dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban nem részesülő, nem piacgazdasággal rendelkező ország egyedi exportáló gyártóira egy országos vámtétel alkalmazandó, kivéve, ha ezek az exportőrök bizonyítani tudják, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánás biztosításához szükséges követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A jelentésekben többek között megállapítást nyert, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: a dömpingellenes alaprendelet) 9. cikkének (5) bekezdése nincs összhangban a WTO dömpingellenes megállapodása 6. cikkének (10) bekezdésével, 9. cikkének (2) bekezdésével és 18. cikkének (4) bekezdésével, valamint a WTO-egyezmény XVI. cikkének (4) bekezdésével. A dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban nem részesülő, nem piacgazdasággal rendelkező ország egyedi exportáló gyártóira egy országos vámtétel alkalmazandó, kivéve, ha ezek az exportőrök bizonyítani tudják, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánás biztosításához szükséges követelményeknek.

| (3) | A Fellebbviteli Testület megállapította, hogy a dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése vélelmet állít fel, amely alapján a nem piacgazdasággal rendelkező országok exportáló gyártói nem jogosultak egyéni elbánásra, és ha mégis egyéni elbánásban kívánnak részesülni, bizonyítaniuk kell, hogy megfelelnek az annak teljesítésére előírt követelményeknek. A Fellebbviteli Testület szerint a vonatkozó WTO-megállapodásokban nem szerepel olyan jogalap, amely ezt a vélelmet alátámasztaná. |
| --- | --- |

(3)

A Fellebbviteli Testület megállapította, hogy a dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése vélelmet állít fel, amely alapján a nem piacgazdasággal rendelkező országok exportáló gyártói nem jogosultak egyéni elbánásra, és ha mégis egyéni elbánásban kívánnak részesülni, bizonyítaniuk kell, hogy megfelelnek az annak teljesítésére előírt követelményeknek. A Fellebbviteli Testület szerint a vonatkozó WTO-megállapodásokban nem szerepel olyan jogalap, amely ezt a vélelmet alátámasztaná.

| (4) | A Fellebbviteli Testület ugyanakkor egyértelművé tette, hogy egy több exportőrre vonatkozó egységes dömpingkülönbözet és egységes dömpingellenes vám megállapítása során e megállapításnak a WTO dömpingellenes megállapodása 6. cikkének (10) bekezdésével és 9. cikkének (2) bekezdésével való összeegyeztethetősége attól függ, hogy fennállnak-e olyan esetek, amelyek arra mutatnak, hogy két vagy több exportőrt – jóllehet jogilag elkülönülnek – a közöttük létesült kapcsolat okán indokolt egyetlen egységként kezelni. Ilyen eset lehet például: i. az exportőrök közötti vállalati vagy szerkezeti kapcsolatok, mint például a közös ellenőrzés, tőkerészesedés és ügyvezetés; ii. az állam és az exportőrök közötti vállalati vagy szerkezeti kapcsolatok, mint például a közös ellenőrzés, tőkerészesedés és ügyvezetés; továbbá iii. az árképzésre és a kibocsátásra kiterjedő állami irányítás vagy jelentős befolyás. E tekintetben a dömpingellenes alaprendelet 9. cikke (5) bekezdéséhez javasolt módosítások fenti esetekre vonatkozó meghatározásait a Fellebbviteli Testület magyarázataira tekintettel és a dömpingellenes alaprendelet más rendelkezéseiben szereplő azonos vagy hasonló meghatározások sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

A Fellebbviteli Testület ugyanakkor egyértelművé tette, hogy egy több exportőrre vonatkozó egységes dömpingkülönbözet és egységes dömpingellenes vám megállapítása során e megállapításnak a WTO dömpingellenes megállapodása 6. cikkének (10) bekezdésével és 9. cikkének (2) bekezdésével való összeegyeztethetősége attól függ, hogy fennállnak-e olyan esetek, amelyek arra mutatnak, hogy két vagy több exportőrt – jóllehet jogilag elkülönülnek – a közöttük létesült kapcsolat okán indokolt egyetlen egységként kezelni. Ilyen eset lehet például: i. az exportőrök közötti vállalati vagy szerkezeti kapcsolatok, mint például a közös ellenőrzés, tőkerészesedés és ügyvezetés; ii. az állam és az exportőrök közötti vállalati vagy szerkezeti kapcsolatok, mint például a közös ellenőrzés, tőkerészesedés és ügyvezetés; továbbá iii. az árképzésre és a kibocsátásra kiterjedő állami irányítás vagy jelentős befolyás. E tekintetben a dömpingellenes alaprendelet 9. cikke (5) bekezdéséhez javasolt módosítások fenti esetekre vonatkozó meghatározásait a Fellebbviteli Testület magyarázataira tekintettel és a dömpingellenes alaprendelet más rendelkezéseiben szereplő azonos vagy hasonló meghatározások sérelme nélkül kell alkalmazni.

| (5) | Az Unió 2011. augusztus 18-án értesítette a VT-t abbéli szándékáról, hogy WTO-kötelezettségeinek tiszteletben tartása érdekében végrehajtja a VT e vitával kapcsolatos határozatait és ajánlásait. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió 2011. augusztus 18-án értesítette a VT-t abbéli szándékáról, hogy WTO-kötelezettségeinek tiszteletben tartása érdekében végrehajtja a VT e vitával kapcsolatos határozatait és ajánlásait.

| (6) | E célból módosítani kell a dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt rendelkezéseket, |
| --- | --- |

(6)

E célból módosítani kell a dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt rendelkezéseket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1225/2009/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Megkülönböztetés nélkül és forrástól függetlenül minden esetben megfelelő mértékű dömpingellenes vámot kell kivetni egy termék minden olyan behozatalára, amelyről megállapítható, hogy dömpingelt és kárt okoz, kivéve az olyan forrásokból származó behozatalokat, amelyekre az e rendeletben foglalt feltételek szerinti kötelezettségvállalások kerültek elfogadásra.

A dömpingellenes intézkedéseket elrendelő rendeletben minden egyes szállítóra meg kell állapítani a vámot, vagy ha ez kivitelezhetetlen lenne, akkor az érintett szállító országra. A többi szállítótól vagy az államtól jogilag elkülönülő szállítók a vám megállapítása céljából azonban tekinthetők egyetlen egységnek. Ezen albekezdés alkalmazásában figyelembe vehetők olyan tényezők, mint pl. a szállítók közötti vagy a szállítók és az állam közötti szerkezeti vagy vállalati kapcsolatok, az árképzést és a kibocsátást érintő állami irányítás vagy jelentős befolyás, illetve a szállító ország gazdasági szerkezete.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet hatálybalépését követően a 1225/2009/EK rendelet alapján indított valamennyi vizsgálatra alkalmazni kell.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2012. június 13-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  Az Európai Parlament 2012. május 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. május 30-i határozata.

1

(2)  A WTO Fellebbviteli Testületének jelentése (AB-2011-2), WT/DS397/AB/R, 2011. július 15. A WTO Vizsgálóbizottságának jelentése, WT/DS397/R, 2010. december 3.

2

(3)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

3

---