# Eiropas Savienības L 271/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.271.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 271 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 5. oktobris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.271.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 271

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 5. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2012 (2012. gada 4. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/538/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 24. septembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Maltas | 3 |
| | | 2012/539/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 26. septembris), ar kuru elektroenerģijas ražošanai no tradicionālajiem energoavotiem un šādas elektroenerģijas vairumtirdzniecībai Itālijas ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar kuru groza Komisijas Lēmumu 2010/403/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 6665)

   (
  1
  ) | 4 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2012 (2012. gada 4. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

LĒMUMI

2012/538/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 24. septembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Maltas

3

2012/539/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 26. septembris), ar kuru elektroenerģijas ražošanai no tradicionālajiem energoavotiem un šādas elektroenerģijas vairumtirdzniecībai Itālijas ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar kuru groza Komisijas Lēmumu 2010/403/ES
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 6665)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 6665)

1

4

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 5.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 908/2012

(2012. gada 4. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 4. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 55,0 |
| MA | 74,2 |
| MK | 59,9 |
| TR | 57,9 |
| XS | 41,5 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | MK | 22,1 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 74,5 |
| 0709 93 10 | TR | 115,1 |
| ZZ | 115,1 |
| 0805 50 10 | AR | 85,2 |
| CL | 108,8 |
| TR | 86,3 |
| UY | 79,0 |
| ZA | 99,8 |
| ZZ | 91,8 |
| 0806 10 10 | MK | 23,1 |
| TR | 126,3 |
| ZZ | 74,7 |
| 0808 10 80 | BR | 79,8 |
| CL | 136,1 |
| NZ | 133,8 |
| US | 158,1 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 30 90 | CN | 50,7 |
| TR | 110,0 |
| ZZ | 80,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

55,0

MA

74,2

MK

59,9

TR

57,9

XS

41,5

ZZ

57,7

0707 00 05

MK

22,1

TR

126,8

ZZ

74,5

0709 93 10

TR

115,1

ZZ

115,1

0805 50 10

AR

85,2

CL

108,8

TR

86,3

UY

79,0

ZA

99,8

ZZ

91,8

0806 10 10

MK

23,1

TR

126,3

ZZ

74,7

0808 10 80

BR

79,8

CL

136,1

NZ

133,8

US

158,1

ZA

127,3

ZZ

127,0

0808 30 90

CN

50,7

TR

110,0

ZZ

80,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 5.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/3

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 24. septembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Maltas

(2012/538/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Maltas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Noel FORMOSA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Noel FORMOSA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

| — | Paul BUTTIGIEG kungs, Mayor of Qala, Gozo. |
| --- | --- |

—

Paul BUTTIGIEG kungs, Mayor of Qala, Gozo.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 24. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

1

(2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

2

---

| 5.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 271/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 271/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 26. septembris),

ar kuru elektroenerģijas ražošanai no tradicionālajiem energoavotiem un šādas elektroenerģijas vairumtirdzniecībai Itālijas ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar kuru groza Komisijas Lēmumu 2010/403/ES

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 6665)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/539/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1), un jo īpaši tās 30. panta 5. un 6. punktu,

ņemot vērā EniPower S.p.A. (turpmāk “EniPower”) pieprasījumu, kas saņemts pa e-pastu 2012. gada 29. martā,

tā kā:

I.   FAKTI

| (1) | 2012. gada 29. martāEniPower pa e-pastu nosūtīja Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Komisija Itālijas iestādes par minēto pieprasījumu informēja 2012. gada 11. aprīlī, pieprasīja papildu informāciju Itālijas iestādēm 2012. gada 25. maija un 25. jūlija e-pasta vēstulēs un EniPower – 2012. gada 25. maija e-pasta vēstulē. Itālijas iestādes nosūtīja papildu informāciju 2012. gada 20. jūnija, 21. jūnija un 8. augusta e-pasta vēstulēs, bet EniPower – 2012. gada 20. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

2012. gada 29. martāEniPower pa e-pastu nosūtīja Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Komisija Itālijas iestādes par minēto pieprasījumu informēja 2012. gada 11. aprīlī, pieprasīja papildu informāciju Itālijas iestādēm 2012. gada 25. maija un 25. jūlija e-pasta vēstulēs un EniPower – 2012. gada 25. maija e-pasta vēstulē. Itālijas iestādes nosūtīja papildu informāciju 2012. gada 20. jūnija, 21. jūnija un 8. augusta e-pasta vēstulēs, bet EniPower – 2012. gada 20. jūnijā.

| (2) | EniPower iesniegtais pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Itālijas teritorijā, izņemot Sardīniju un Sicīliju. |
| --- | --- |

(2)

EniPower iesniegtais pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Itālijas teritorijā, izņemot Sardīniju un Sicīliju.

II.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (3) | Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka minētā direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz konkrēto darbību attiecas tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, kas konkrēto nozari vai tās daļu atver konkurencei. Šie tiesību akti ir norādīti Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā, kurā attiecībā uz elektroenerģijas nozari ir atsauce uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 19. decembra Direktīvu 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (2). Direktīva 96/92/EK tika atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu (3), kas tika aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (4). |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka minētā direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz konkrēto darbību attiecas tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, kas konkrēto nozari vai tās daļu atver konkurencei. Šie tiesību akti ir norādīti Direktīvas 2004/17/EK XI pielikumā, kurā attiecībā uz elektroenerģijas nozari ir atsauce uz Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 19. decembra Direktīvu 96/92/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (2). Direktīva 96/92/EK tika atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvu 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu (3), kas tika aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (4).

| (4) | Itālija ir īstenojusi un piemērojusi ne tikai Direktīvu 96/92/EK, bet arī Direktīvu 2003/54/EK un Direktīvu 2009/72/EK. Attiecīgi un saskaņā ar 30. panta 3. punkta pirmo daļu piekļuve tirgum būtu jāuzskata par neierobežotu visā Itālijas teritorijā. |
| --- | --- |

(4)

Itālija ir īstenojusi un piemērojusi ne tikai Direktīvu 96/92/EK, bet arī Direktīvu 2003/54/EK un Direktīvu 2009/72/EK. Attiecīgi un saskaņā ar 30. panta 3. punkta pirmo daļu piekļuve tirgum būtu jāuzskata par neierobežotu visā Itālijas teritorijā.

| (5) | Tas, vai uz kādu darbību attiecas vai neattiecas tieša konkurence, būtu jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem pats par sevi izšķirīgs nav neviens. Viens no kritērijiem, kas būtu jāņem vērā šajā lēmumā apskatītajos tirgos, ir attiecīgā tirgus galveno dalībnieku kopējā tirgus daļa. Vēl viens kritērijs ir koncentrācijas līmenis minētajos tirgos. Ievērojot attiecīgo tirgu īpašās iezīmes, būtu jāņem vērā arī citi kritēriji, piemēram, balansēšanas tirgus darbība, cenu konkurence un tas, cik daudz klientu maina piegādātāju. |
| --- | --- |

(5)

Tas, vai uz kādu darbību attiecas vai neattiecas tieša konkurence, būtu jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem pats par sevi izšķirīgs nav neviens. Viens no kritērijiem, kas būtu jāņem vērā šajā lēmumā apskatītajos tirgos, ir attiecīgā tirgus galveno dalībnieku kopējā tirgus daļa. Vēl viens kritērijs ir koncentrācijas līmenis minētajos tirgos. Ievērojot attiecīgo tirgu īpašās iezīmes, būtu jāņem vērā arī citi kritēriji, piemēram, balansēšanas tirgus darbība, cenu konkurence un tas, cik daudz klientu maina piegādātāju.

| (6) | Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu.

III.   NOVĒRTĒJUMS

| (7) | Itālijā elektroenerģijas vairumtirdzniecība notiek vai nu biržā, izmantojot aktuāllīgumus, nākotnes līgumus, vai slēdzot divpusējus līgumus. |
| --- | --- |

(7)

Itālijā elektroenerģijas vairumtirdzniecība notiek vai nu biržā, izmantojot aktuāllīgumus, nākotnes līgumus, vai slēdzot divpusējus līgumus.

| (8) | Aktuāltirgu veido nākamās dienas tirgus (Mercato del Giorno Prima – MGP), kurā elektroenerģiju tirgo nākamajai dienai, un dienas tirgus (Mercato Infragiornaliero), kurā operatori nopirktos vai pārdotos apjomus var pielāgot nākamās dienas tirgum un papildpakalpojumu tirgum (Mercato dei Servizi di Dispacciamento), kurā Terna (Itālijas elektroenerģijas pārvades sistēmas operators) iegādājas resursus, kas vajadzīgi sistēmas pārvaldībai un kontrolei, lai atrisinātu zonās izveidojušās pārslodzes problēmas, izveidotu elektroenerģijas rezerves un balansētu sistēmu reāllaikā. |
| --- | --- |

(8)

Aktuāltirgu veido nākamās dienas tirgus (Mercato del Giorno Prima – MGP), kurā elektroenerģiju tirgo nākamajai dienai, un dienas tirgus (Mercato Infragiornaliero), kurā operatori nopirktos vai pārdotos apjomus var pielāgot nākamās dienas tirgum un papildpakalpojumu tirgum (Mercato dei Servizi di Dispacciamento), kurā Terna (Itālijas elektroenerģijas pārvades sistēmas operators) iegādājas resursus, kas vajadzīgi sistēmas pārvaldībai un kontrolei, lai atrisinātu zonās izveidojušās pārslodzes problēmas, izveidotu elektroenerģijas rezerves un balansētu sistēmu reāllaikā.

| (9) | Sarunas par nākotnes līgumiem risina regulētajos tirgos: elektroenerģijas nākotnes tirgū (Mercato a Termine jeb MTE) un Itālijas Enerģētikas atvasināto instrumentu biržā (IDEX), un/vai ārpusbiržas platformās. Itālijas Enerģētikas atvasināto instrumentu birža ir platforma, kas paredzēta instrumentu tirdzniecībai, pamatojoties uz vidējo iepirkuma cenu (vienotā valsts cena). |
| --- | --- |

(9)

Sarunas par nākotnes līgumiem risina regulētajos tirgos: elektroenerģijas nākotnes tirgū (Mercato a Termine jeb MTE) un Itālijas Enerģētikas atvasināto instrumentu biržā (IDEX), un/vai ārpusbiržas platformās. Itālijas Enerģētikas atvasināto instrumentu birža ir platforma, kas paredzēta instrumentu tirdzniecībai, pamatojoties uz vidējo iepirkuma cenu (vienotā valsts cena).

| (10) | Saskaņā ar jaunāko informāciju dabasgāze ir visnozīmīgākais kurināmais Itālijas elektroenerģijas bilancē, nodrošinot vairāk nekā pusi no saražotās elektroenerģijas. 2011. gadā nodrošinot 28 % no saražotās elektroenerģijas, otro vietu ieņem atjaunojamie energoresursi, kuru sadalījums ir šāds: 55 % hidroelektroenerģija, 12 % vēja enerģija, 13 % saules enerģija, 13 % bioenerģija un 7 % ģeotermālā enerģija (5). |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar jaunāko informāciju dabasgāze ir visnozīmīgākais kurināmais Itālijas elektroenerģijas bilancē, nodrošinot vairāk nekā pusi no saražotās elektroenerģijas. 2011. gadā nodrošinot 28 % no saražotās elektroenerģijas, otro vietu ieņem atjaunojamie energoresursi, kuru sadalījums ir šāds: 55 % hidroelektroenerģija, 12 % vēja enerģija, 13 % saules enerģija, 13 % bioenerģija un 7 % ģeotermālā enerģija (5).

| (11) | Kā liecina līdzšinējie Komisijas lēmumi (6), elektroenerģijas nozarē var izšķirt šādus konkrētus produktu tirgus: i) elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā; ii) elektroenerģijas pārvade, iii) sadale un iv) elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā. Lai gan dažus no šiem tirgiem var iedalīt vēl sīkākās kategorijās, līdzšinējā Komisijas praksē (7) elektroenerģijas ražošanas tirgus nav nošķirts no elektroenerģijas piegādes vairumtirgus, jo elektroenerģijas ražošana pati par sevi ir tikai pirmais vērtībķēdes posms, savukārt saražoto elektroenerģiju tirgo vairumtirgos. |
| --- | --- |

(11)

Kā liecina līdzšinējie Komisijas lēmumi (6), elektroenerģijas nozarē var izšķirt šādus konkrētus produktu tirgus: i) elektroenerģijas ražošana un piegāde vairumtirdzniecībā; ii) elektroenerģijas pārvade, iii) sadale un iv) elektroenerģijas piegāde mazumtirdzniecībā. Lai gan dažus no šiem tirgiem var iedalīt vēl sīkākās kategorijās, līdzšinējā Komisijas praksē (7) elektroenerģijas ražošanas tirgus nav nošķirts no elektroenerģijas piegādes vairumtirgus, jo elektroenerģijas ražošana pati par sevi ir tikai pirmais vērtībķēdes posms, savukārt saražoto elektroenerģiju tirgo vairumtirgos.

| (12) | EniPower pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību. Saskaņā ar Itālijas Konkurences padomes (Autorita Garante della Concorenza e del mercato) un Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padomes (Autorita per l’energia elettrica e il gas) sniegto vērtējumu vairumtirgus ir definēts kā “līgumi elektroenerģijas pirkšanai un pārdošanai, ko noslēguši operatori, kuru īpašumā ir primārie energoavoti (valstī ražotā un importētā enerģija), no vienas puses, un lielie rūpnieciskie patērētāji (Acquirente Unico un vairumtirgotāji), no otras puses)”. |
| --- | --- |

(12)

EniPower pieprasījums attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību. Saskaņā ar Itālijas Konkurences padomes (Autorita Garante della Concorenza e del mercato) un Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padomes (Autorita per l’energia elettrica e il gas) sniegto vērtējumu vairumtirgus ir definēts kā “līgumi elektroenerģijas pirkšanai un pārdošanai, ko noslēguši operatori, kuru īpašumā ir primārie energoavoti (valstī ražotā un importētā enerģija), no vienas puses, un lielie rūpnieciskie patērētāji (Acquirente Unico un vairumtirgotāji), no otras puses)”.

| (13) | Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka viņa iesniegtajā prasībā vairumtirgus analīzē var aprobežoties ar nākamās dienas tirgus analīzi, jo minētais tirgus arī ietver nākotnes līgumus, kas jebkurā gadījumā jāsaplāno, tiklīdz ir pienācis fiziskās piegādes laiks. Tādēļ nākotnes līgumos tirgotie pārdošanas apjomi, kas fiziski piegādāti, ietekmē cenas veidošanos nākamās dienas tirgū. Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka dienas tirgus papildina nākamās dienas tirgu un dienas tirgū tirgotie apjomi ir nelieli salīdzinājumā ar nākamās dienas tirgu. Papildpakalpojumu tirgus organizācija ievērojami atšķiras no nākamās dienas tirgus un dienas tirgus organizācijas, jo šajā tirgū Terna ir galvenais darījuma partneris un iegādājas resursus, kas nepieciešami valsts sistēmas drošai pārvaldībai un kontrolei. Pieteikuma iesniedzēja novērtējumu atbalsta Itālijas Konkurences padome (8) un Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padome (9). |
| --- | --- |

(13)

Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka viņa iesniegtajā prasībā vairumtirgus analīzē var aprobežoties ar nākamās dienas tirgus analīzi, jo minētais tirgus arī ietver nākotnes līgumus, kas jebkurā gadījumā jāsaplāno, tiklīdz ir pienācis fiziskās piegādes laiks. Tādēļ nākotnes līgumos tirgotie pārdošanas apjomi, kas fiziski piegādāti, ietekmē cenas veidošanos nākamās dienas tirgū. Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka dienas tirgus papildina nākamās dienas tirgu un dienas tirgū tirgotie apjomi ir nelieli salīdzinājumā ar nākamās dienas tirgu. Papildpakalpojumu tirgus organizācija ievērojami atšķiras no nākamās dienas tirgus un dienas tirgus organizācijas, jo šajā tirgū Terna ir galvenais darījuma partneris un iegādājas resursus, kas nepieciešami valsts sistēmas drošai pārvaldībai un kontrolei. Pieteikuma iesniedzēja novērtējumu atbalsta Itālijas Konkurences padome (8) un Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padome (9).

| (14) | Jaunākajā Komisijas lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu, proti, Komisijas 2012. gada 24. aprīļa Īstenošanas lēmumā 2012/218/ES, ar kuru elektroenerģijas ražošanai no tradicionāliem avotiem un šādas elektroenerģijas pārdošanai vairumtirdzniecībā Vācijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (10), tika izšķirti divi produktu tirgi, ņemot vērā elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības aspektu, proti, no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas tirgus un no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas tirgus. (11) Šādu sadalījumu noteica īpaša kārtība, kas Vācijā piemērojama attiecībā uz elektroenerģiju, kura ražota no atjaunojamajiem energoavotiem (12). |
| --- | --- |

(14)

Jaunākajā Komisijas lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu, proti, Komisijas 2012. gada 24. aprīļa Īstenošanas lēmumā 2012/218/ES, ar kuru elektroenerģijas ražošanai no tradicionāliem avotiem un šādas elektroenerģijas pārdošanai vairumtirdzniecībā Vācijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (10), tika izšķirti divi produktu tirgi, ņemot vērā elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības aspektu, proti, no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas tirgus un no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas tirgus. (11) Šādu sadalījumu noteica īpaša kārtība, kas Vācijā piemērojama attiecībā uz elektroenerģiju, kura ražota no atjaunojamajiem energoavotiem (12).

| (15) | Saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2012/218/ES būtu jāpārbauda, vai Itālijas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus būtu jāsadala divos atsevišķos produktu tirgos. Tādēļ pieteikuma iesniedzējs un Itālijas iestādes tika aicinātas izteikt savu viedokli šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2012/218/ES būtu jāpārbauda, vai Itālijas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus būtu jāsadala divos atsevišķos produktu tirgos. Tādēļ pieteikuma iesniedzējs un Itālijas iestādes tika aicinātas izteikt savu viedokli šajā jautājumā.

| (16) | Itālijā elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamajiem energoavotiem tiek piemēroti īpaši nosacījumi (13), piemēram:






  a) | vienkāršota procedūra, lai no reģioniem vai vietējām iestādēm saņemtu atļauju attiecībā uz iekārtām, kuru ekspluatācijā izmanto no atjaunojamajiem energoavotiem ražotu elektroenerģiju; |
| --- | --- | --- |

(16)

Itālijā elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamajiem energoavotiem tiek piemēroti īpaši nosacījumi (13), piemēram:

a)

vienkāršota procedūra, lai no reģioniem vai vietējām iestādēm saņemtu atļauju attiecībā uz iekārtām, kuru ekspluatācijā izmanto no atjaunojamajiem energoavotiem ražotu elektroenerģiju;

| b) | fiksētas likmes pieslēgummaksa un prioritārs režīms; |
| --- | --- |

b)

fiksētas likmes pieslēgummaksa un prioritārs režīms;

| c) | stimulu–atlīdzināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

c)

stimulu–atlīdzināšanas sistēmas;

| d) | prioritāra pievade, ja nākamās dienas tirgū ir ekvivalenti piedāvājumi. |
| --- | --- |

d)

prioritāra pievade, ja nākamās dienas tirgū ir ekvivalenti piedāvājumi.

| (17) | Iepriekš, 16. apsvēruma c) apakšpunktā, minētās stimulu sistēmas var piemērot, izmantojot vienu no šādiem instrumentiem: CIP 6 (14) mehānisms (Meccanismo CIP 6), vispārējais tarifs (Tariffe Omnicomprensive – FIT), zaļie sertifikāti (Certificati Verdi – CV) un energoresursu konti (Conto Energia - CE).






  a) | CIP 6 mehānisms attiecas uz likumā noteiktajiem valsts regulētajiem tarifiem elektroenerģijai, kas ražota no atjaunojamajiem energoavotiem un “atjaunojamajiem energoavotiem līdzīgiem avotiem”, it īpaši elektroenerģijai, kura ražota koģenerācijas stacijās. 2011. gadā no 3,5 GWh elektroenerģijas, uz ko attiecās CIP 6 mehānisms, 1 GWh bija atjaunojamā elektroenerģija (15). Ar šo mehānismu ir nosegtas darbības izmaksas, kapitāla izmaksas un kurināmā izmaksas, turklāt ir iekļauts stimula elements, kas piemērojams mehānisma izmantošanas pirmajos astoņos gados. Šī sistēma tiek likvidēta (16). |
| --- | --- | --- |

(17)

Iepriekš, 16. apsvēruma c) apakšpunktā, minētās stimulu sistēmas var piemērot, izmantojot vienu no šādiem instrumentiem: CIP 6 (14) mehānisms (Meccanismo CIP 6), vispārējais tarifs (Tariffe Omnicomprensive – FIT), zaļie sertifikāti (Certificati Verdi – CV) un energoresursu konti (Conto Energia - CE).

a)

CIP 6 mehānisms attiecas uz likumā noteiktajiem valsts regulētajiem tarifiem elektroenerģijai, kas ražota no atjaunojamajiem energoavotiem un “atjaunojamajiem energoavotiem līdzīgiem avotiem”, it īpaši elektroenerģijai, kura ražota koģenerācijas stacijās. 2011. gadā no 3,5 GWh elektroenerģijas, uz ko attiecās CIP 6 mehānisms, 1 GWh bija atjaunojamā elektroenerģija (15). Ar šo mehānismu ir nosegtas darbības izmaksas, kapitāla izmaksas un kurināmā izmaksas, turklāt ir iekļauts stimula elements, kas piemērojams mehānisma izmantošanas pirmajos astoņos gados. Šī sistēma tiek likvidēta (16).

| b) | Vispārējais tarifs (turpmāk “FIT mehānisms”) tiek izmantots iekārtās, kuru uzstādītā jauda vēja elektrostacijās ir mazāka par 200 kW, bet citu veidu atjaunojamajai enerģijai mazāka par 1 MW. Šī sistēma ir garantēta uz 15 gadiem, tā ir izmantojama brīvprātīgi un kā alternatīva zaļo sertifikātu sistēmai. Vispārējais tarifs ietver enerģijas cenu un stimulu. |
| --- | --- |

b)

Vispārējais tarifs (turpmāk “FIT mehānisms”) tiek izmantots iekārtās, kuru uzstādītā jauda vēja elektrostacijās ir mazāka par 200 kW, bet citu veidu atjaunojamajai enerģijai mazāka par 1 MW. Šī sistēma ir garantēta uz 15 gadiem, tā ir izmantojama brīvprātīgi un kā alternatīva zaļo sertifikātu sistēmai. Vispārējais tarifs ietver enerģijas cenu un stimulu.

| c) | Zaļo sertifikātu mehānisma (turpmāk “CV mehānisms”) pamatā ir obligāto kvotu noteikšana no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražotājiem un importētājiem, kuriem ir pienākums reizi gadā uzrādīt zaļo sertifikātu skaitu. Tad zaļie sertifikāti tiek piešķirti atjaunojamās elektroenerģijas iekārtām atkarībā no saražotās elektroenerģijas avota, un tos var laist tirdzniecībā citā tirgū, kas nav enerģijas tirgus. Atjaunojamās elektroenerģijas ražotāji gūst ienākumus no atjaunojamo energoresursu pārdošanas un – kā stimulu – ienākumus no zaļo sertifikātu pārdošanas. Zaļo sertifikātu vērtību nosaka pēc attiecības starp pieprasījumu (no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražotāju un importētāju pieprasījums) un piedāvājumu (no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražotāju piedāvājums). Zaļo sertifikātu shēmas piemēro iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 1 MW (izņemot fotoelementu iekārtas), un vēja enerģijas iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 200 kW. |
| --- | --- |

c)

Zaļo sertifikātu mehānisma (turpmāk “CV mehānisms”) pamatā ir obligāto kvotu noteikšana no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražotājiem un importētājiem, kuriem ir pienākums reizi gadā uzrādīt zaļo sertifikātu skaitu. Tad zaļie sertifikāti tiek piešķirti atjaunojamās elektroenerģijas iekārtām atkarībā no saražotās elektroenerģijas avota, un tos var laist tirdzniecībā citā tirgū, kas nav enerģijas tirgus. Atjaunojamās elektroenerģijas ražotāji gūst ienākumus no atjaunojamo energoresursu pārdošanas un – kā stimulu – ienākumus no zaļo sertifikātu pārdošanas. Zaļo sertifikātu vērtību nosaka pēc attiecības starp pieprasījumu (no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražotāju un importētāju pieprasījums) un piedāvājumu (no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražotāju piedāvājums). Zaļo sertifikātu shēmas piemēro iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 1 MW (izņemot fotoelementu iekārtas), un vēja enerģijas iekārtām, kuru jauda ir lielāka par 200 kW.

| d) | Energoresursu kontu (turpmāk “CE mehānisms”) sistēma stimulē elektroenerģijas ražošanu no fotoelementu energoavotiem un būtībā ir tarifa prēmija: ražotāji nākamās dienas tirgū pārdod elektroenerģiju par tirgus cenu un saņem prēmiju. Šīs stimulu sistēmas garantētais laiks ir 20 gadi. |
| --- | --- |

d)

Energoresursu kontu (turpmāk “CE mehānisms”) sistēma stimulē elektroenerģijas ražošanu no fotoelementu energoavotiem un būtībā ir tarifa prēmija: ražotāji nākamās dienas tirgū pārdod elektroenerģiju par tirgus cenu un saņem prēmiju. Šīs stimulu sistēmas garantētais laiks ir 20 gadi.

| (18) | Jaunākā informācija (17) liecina, ka 45 % no atjaunojamajiem energoavotiem ražotās elektroenerģijas (aptuveni 12,6 % no kopējā tās elektroenerģijas apjoma, kas 2011. gadā pārdota nākamās dienas tirgū) tika nodrošināta regulēta cena, tādējādi saglabājot neatkarību no elektroenerģijas piedāvājuma un pieprasījuma. Atlikušie 55 % elektroenerģijas, kas ražota no atjaunojamajiem energoavotiem, tiek tieši pārdota ar divpusējo līgumu starpniecību vai biržās par tirgus cenu, tomēr attiecībā uz šo elektroenerģiju joprojām var piešķirt stimulus atbilstīgi zaļo sertifikātu vai energoresursu kontu sistēmai. |
| --- | --- |

(18)

Jaunākā informācija (17) liecina, ka 45 % no atjaunojamajiem energoavotiem ražotās elektroenerģijas (aptuveni 12,6 % no kopējā tās elektroenerģijas apjoma, kas 2011. gadā pārdota nākamās dienas tirgū) tika nodrošināta regulēta cena, tādējādi saglabājot neatkarību no elektroenerģijas piedāvājuma un pieprasījuma. Atlikušie 55 % elektroenerģijas, kas ražota no atjaunojamajiem energoavotiem, tiek tieši pārdota ar divpusējo līgumu starpniecību vai biržās par tirgus cenu, tomēr attiecībā uz šo elektroenerģiju joprojām var piešķirt stimulus atbilstīgi zaļo sertifikātu vai energoresursu kontu sistēmai.

| (19) | Tomēr, kā to norādījušas Itālijas iestādes (18), jāatzīmē, ka daļai elektroenerģijas, lai gan tā tiek ražota no atjaunojamajiem energoavotiem, netiek piešķirti nekādi stimuli, piemēram, atlīdzības veidā, vai nodrošināta prioritāra pievade (19). Šādu elektroenerģiju pārdod nākamās dienas tirgū par tirgus cenu, līdzīgi kā to elektroenerģiju, kas ražota no tradicionālajiem energoavotiem. |
| --- | --- |

(19)

Tomēr, kā to norādījušas Itālijas iestādes (18), jāatzīmē, ka daļai elektroenerģijas, lai gan tā tiek ražota no atjaunojamajiem energoavotiem, netiek piešķirti nekādi stimuli, piemēram, atlīdzības veidā, vai nodrošināta prioritāra pievade (19). Šādu elektroenerģiju pārdod nākamās dienas tirgū par tirgus cenu, līdzīgi kā to elektroenerģiju, kas ražota no tradicionālajiem energoavotiem.

| (20) | Tā kā pārsvarā elektroenerģiju, ko ražo no visiem atjaunojamajiem energoavotiem, tīkliem pievada prioritārā kārtā, var uzskatīt, ka šādas elektroenerģijas ražošana nav atkarīga no pieprasījuma (20). |
| --- | --- |

(20)

Tā kā pārsvarā elektroenerģiju, ko ražo no visiem atjaunojamajiem energoavotiem, tīkliem pievada prioritārā kārtā, var uzskatīt, ka šādas elektroenerģijas ražošana nav atkarīga no pieprasījuma (20).

| (21) | Tās elektroenereģijas ražošana un pievade, attiecībā uz kuru izmanto CIP 6 un FIT mehānismu, nav atkarīga arī no cenas faktora, jo operatoriem ir tiesības saņemt likumā noteikto atlīdzību. Savukārt tā elektroenerģija, attiecībā uz ko izmanto CV un CE mehānismus, tiek pārdota vairumtirgos par cenu, ko nosaka nākamās dienas tirgū, taču tiek saņemts stimuls, kas pārsniedz cenu, par kuru elektroenerģiju pārdod tirgū. |
| --- | --- |

(21)

Tās elektroenereģijas ražošana un pievade, attiecībā uz kuru izmanto CIP 6 un FIT mehānismu, nav atkarīga arī no cenas faktora, jo operatoriem ir tiesības saņemt likumā noteikto atlīdzību. Savukārt tā elektroenerģija, attiecībā uz ko izmanto CV un CE mehānismus, tiek pārdota vairumtirgos par cenu, ko nosaka nākamās dienas tirgū, taču tiek saņemts stimuls, kas pārsniedz cenu, par kuru elektroenerģiju pārdod tirgū.

| (22) | Turklāt no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas pārdošana, attiecībā uz ko tiek izmantoti CIP 6 un FIT mehānismi, galvenokārt notiek ar energopakalpojumu operatora Gestore dei Servizi Energetici (turpmāk “GSE”) (21) starpniecību, tam iegādājoties elektroenerģiju un pēc tam, otrajā posmā, to pārdodot vairumtirgū. Tātad arī no pieprasījuma viedokļa šis tirgus atšķiras no tradicionālās elektroenerģijas vairumtirgus. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas pārdošana, attiecībā uz ko tiek izmantoti CIP 6 un FIT mehānismi, galvenokārt notiek ar energopakalpojumu operatora Gestore dei Servizi Energetici (turpmāk “GSE”) (21) starpniecību, tam iegādājoties elektroenerģiju un pēc tam, otrajā posmā, to pārdodot vairumtirgū. Tātad arī no pieprasījuma viedokļa šis tirgus atšķiras no tradicionālās elektroenerģijas vairumtirgus.

| (23) | Itālijas Konkurences padome apgalvo, ka pilnībā subsidētas atjaunojamās elektroenerģijas tirgus (izmantojot CIP 6 un FIT mehānismus), kura daļa ir tikai aptuveni 12 % no Itālijā saražotās enerģijas, ir mazāks nekā Vācijas atjaunojamās elektroenerģijas tirgus (14 % no kopējā elektroenerģijas tirgus), turklāt neesot lietderīgi elektroenerģijas nozarē sadalīt Itālijas produktu tirgu, kā tas izdarīts Vācijas gadījumā. Tomēr Komisija uzskata, ka šajā gadījumā nevar piemērot de minimis principu. Pat ja garantētā cena attiecas tikai uz 12 % no kopējās tirgus daļas, tirgū pārdotā atjaunojamā elektroenerģija pārsvarā gūst labumu no prioritārā pieslēguma un prioritārās pievades, turklāt daļa elektroenerģijas ražotāju papildus garantētajai cenai izmanto arī cita veida atbalstu (piem., CE un/vai CV mehānismu). |
| --- | --- |

(23)

Itālijas Konkurences padome apgalvo, ka pilnībā subsidētas atjaunojamās elektroenerģijas tirgus (izmantojot CIP 6 un FIT mehānismus), kura daļa ir tikai aptuveni 12 % no Itālijā saražotās enerģijas, ir mazāks nekā Vācijas atjaunojamās elektroenerģijas tirgus (14 % no kopējā elektroenerģijas tirgus), turklāt neesot lietderīgi elektroenerģijas nozarē sadalīt Itālijas produktu tirgu, kā tas izdarīts Vācijas gadījumā. Tomēr Komisija uzskata, ka šajā gadījumā nevar piemērot de minimis principu. Pat ja garantētā cena attiecas tikai uz 12 % no kopējās tirgus daļas, tirgū pārdotā atjaunojamā elektroenerģija pārsvarā gūst labumu no prioritārā pieslēguma un prioritārās pievades, turklāt daļa elektroenerģijas ražotāju papildus garantētajai cenai izmanto arī cita veida atbalstu (piem., CE un/vai CV mehānismu).

| (24) | Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padome uzskata, ka no atjaunojamajiem energoavotiem ražotā elektroenerģija ir daļa no tā paša tirgus, kurā tirgo no tradicionālajiem energoavotiem ražotu elektroenerģiju, jo atjaunojamā elektroenerģija rada konkurences spiedienu uz tradicionālo elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(24)

Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padome uzskata, ka no atjaunojamajiem energoavotiem ražotā elektroenerģija ir daļa no tā paša tirgus, kurā tirgo no tradicionālajiem energoavotiem ražotu elektroenerģiju, jo atjaunojamā elektroenerģija rada konkurences spiedienu uz tradicionālo elektroenerģiju.

| (25) | Komisija atzīst, ka no atjaunojamajiem energoavotiem ražota elektroenerģija rada konkurences spiedienu uz elektroenerģiju, kas ražota no tradicionālajiem energoavotiem. Tomēr no iepriekš, it īpaši 19.–22. apsvērumā, izklāstītajiem faktiem izriet, ka pretēja situācija nav novērojama. Turklāt ne pieteikuma iesniedzējs, ne Itālijas iestādes nav sniegušas nekādus pārliecinošus pierādījumus, kas apliecinātu argumentu par to, ka tradicionālā elektroenerģija rada konkurences spiedienu uz elektroenerģiju, kas ražota no atjaunojamajiem energoavotiem. Tādēļ atjaunojamā elektroenerģija nav iekļaujama tajā pašā tirgū, kurā tirgo tradicionālo elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(25)

Komisija atzīst, ka no atjaunojamajiem energoavotiem ražota elektroenerģija rada konkurences spiedienu uz elektroenerģiju, kas ražota no tradicionālajiem energoavotiem. Tomēr no iepriekš, it īpaši 19.–22. apsvērumā, izklāstītajiem faktiem izriet, ka pretēja situācija nav novērojama. Turklāt ne pieteikuma iesniedzējs, ne Itālijas iestādes nav sniegušas nekādus pārliecinošus pierādījumus, kas apliecinātu argumentu par to, ka tradicionālā elektroenerģija rada konkurences spiedienu uz elektroenerģiju, kas ražota no atjaunojamajiem energoavotiem. Tādēļ atjaunojamā elektroenerģija nav iekļaujama tajā pašā tirgū, kurā tirgo tradicionālo elektroenerģiju.

| (26) | Ņemot vērā faktorus, kas aplūkoti 11.–25. apsvērumā, lai varētu izvērtēt, vai ir izpildīti Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi, un neskarot konkurences tiesības, šajā punktā tiek definēti abi attiecīgie produktu tirgi. Pirmais produktu tirgus tiek definēts kā no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus. Šajā lēmumā elektroenerģija, kura minēta 19. apsvērumā un kurai netiek piešķirta atlīdzība nevienā no izmantojamajām stimulu sistēmām vai nodrošināta prioritāra pievade, bet kuru ražo no atjaunojamajiem energoavotiem, tiek uzskatīta par daļu no tādas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus, kas ražota no tradicionālajiem energoavotiem. Otrais produktu tirgus tiek definēts kā no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus. Šajā lēmumā elektroenerģija, kas ražota no “atjaunojamajiem energoavotiem līdzīgiem avotiem”, attiecībā uz ko tiek izmantots 17. apsvēruma a) apakšpunktā minētais CIP 6 mehānisms, tiek uzskatīta par daļu no tādas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus, kas ražota no atjaunojamajiem energoavotiem. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā faktorus, kas aplūkoti 11.–25. apsvērumā, lai varētu izvērtēt, vai ir izpildīti Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi, un neskarot konkurences tiesības, šajā punktā tiek definēti abi attiecīgie produktu tirgi. Pirmais produktu tirgus tiek definēts kā no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus. Šajā lēmumā elektroenerģija, kura minēta 19. apsvērumā un kurai netiek piešķirta atlīdzība nevienā no izmantojamajām stimulu sistēmām vai nodrošināta prioritāra pievade, bet kuru ražo no atjaunojamajiem energoavotiem, tiek uzskatīta par daļu no tādas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus, kas ražota no tradicionālajiem energoavotiem. Otrais produktu tirgus tiek definēts kā no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus. Šajā lēmumā elektroenerģija, kas ražota no “atjaunojamajiem energoavotiem līdzīgiem avotiem”, attiecībā uz ko tiek izmantots 17. apsvēruma a) apakšpunktā minētais CIP 6 mehānisms, tiek uzskatīta par daļu no tādas elektroenerģijas ražošanas un vairumtirdzniecības tirgus, kas ražota no atjaunojamajiem energoavotiem.

| (27) | Līdzšinējā Komisijas praksē elektroenerģijas tirgi definēti kā tādi, kas aptver valsts teritoriju (22) vai ir pat mazāki (23). Tomēr reizumis ir pieļauta iespēja, ka tirgus var būt plašāks par valsts teritoriju (24). |
| --- | --- |

(27)

Līdzšinējā Komisijas praksē elektroenerģijas tirgi definēti kā tādi, kas aptver valsts teritoriju (22) vai ir pat mazāki (23). Tomēr reizumis ir pieļauta iespēja, ka tirgus var būt plašāks par valsts teritoriju (24).

| (28) | Uz Itālijas elektroenerģijas tirgu attiecās vēl viena procedūra saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu un kuras beigās tika pieņemts Komisijas 2010. gada 14. jūlija Lēmums 2010/403/ES, ar kuru elektroenerģijas ražošanai un piegādei vairumtirdzniecībā Itālijas ziemeļu makrozonā un elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam Itālijā, piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (25). Pieteikums, ko iesniedza Compagnia Valdostana delle Acque, attiecās uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību visā Itālijas teritorijā vai – alternatīvi – ziemeļu makrozonā. Lai varētu izvērtēt, vai ir izpildīti Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi, savā pārbaudē Komisija izvērtēja vienīgi konkurences apstākļus ziemeļu makrozonā, ņemot vērā elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā. Tajā laikā Itālijas iestādes apstiprināja, ka ziemeļu makrozonas kā konkrēta tirgus norobežošana ir spēkā, taču tās arī norādīja, ka “patlaban tiek veiktas izmaiņas un tāpēc pārējo makrozonu robežas vēl nav skaidri noteiktas un ka jāveic plaši pētījumi un, ņemot to vērā, patlaban nav iespējams sniegt galīgo konkurences novērtējumu šajos ģeogrāfiskajos tirgos.” |
| --- | --- |

(28)

Uz Itālijas elektroenerģijas tirgu attiecās vēl viena procedūra saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu un kuras beigās tika pieņemts Komisijas 2010. gada 14. jūlija Lēmums 2010/403/ES, ar kuru elektroenerģijas ražošanai un piegādei vairumtirdzniecībā Itālijas ziemeļu makrozonā un elektroenerģijas piegādei mazumtirdzniecībā galapatērētājiem, kas ir pieslēgti vidēja, augsta un ļoti augsta sprieguma elektrotīklam Itālijā, piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (25). Pieteikums, ko iesniedza Compagnia Valdostana delle Acque, attiecās uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību visā Itālijas teritorijā vai – alternatīvi – ziemeļu makrozonā. Lai varētu izvērtēt, vai ir izpildīti Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi, savā pārbaudē Komisija izvērtēja vienīgi konkurences apstākļus ziemeļu makrozonā, ņemot vērā elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā. Tajā laikā Itālijas iestādes apstiprināja, ka ziemeļu makrozonas kā konkrēta tirgus norobežošana ir spēkā, taču tās arī norādīja, ka “patlaban tiek veiktas izmaiņas un tāpēc pārējo makrozonu robežas vēl nav skaidri noteiktas un ka jāveic plaši pētījumi un, ņemot to vērā, patlaban nav iespējams sniegt galīgo konkurences novērtējumu šajos ģeogrāfiskajos tirgos.”

| (29) | Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka ģeogrāfiskā tirgus definīcija būtu jāmaina atbilstīgi nozīmīgajām izmaiņām, ņemot vērā gan pārvades tīklu konfigurāciju, gan pieprasījuma un piedāvājuma struktūru. Precīzāk, pēdējo trīs gadu laikā piedāvājuma ziņā ir nācis klāt ievērojams apjoms jaunas kombinētā ciklā ražotas jaudas gan valsts ziemeļos, gan dienvidos, turklāt Itālijas centrālajā daļā pieaudzis augstefektīvās ogļu spēkstacijās saražotās jaudas apjoms, bet dienvidu reģionos, kā arī Sardīnijā un Sicīlijā palielinājies atjaunojamās enerģijas apjoms. Savukārt pieprasījums visās ekonomikas nozarēs no 2008. gada ir krities ekonomikas krīzes dēļ. Tādēļ pieteikuma iesniedzējs attiecīgo ģeogrāfisko tirgu elektroenerģijas ražošanai un vairumtirdzniecībai definē kā Itālijas teritoriju, izņemot Sardīniju un Sicīliju (turpmāk “kontinentālā Itālija”). |
| --- | --- |

(29)

Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka ģeogrāfiskā tirgus definīcija būtu jāmaina atbilstīgi nozīmīgajām izmaiņām, ņemot vērā gan pārvades tīklu konfigurāciju, gan pieprasījuma un piedāvājuma struktūru. Precīzāk, pēdējo trīs gadu laikā piedāvājuma ziņā ir nācis klāt ievērojams apjoms jaunas kombinētā ciklā ražotas jaudas gan valsts ziemeļos, gan dienvidos, turklāt Itālijas centrālajā daļā pieaudzis augstefektīvās ogļu spēkstacijās saražotās jaudas apjoms, bet dienvidu reģionos, kā arī Sardīnijā un Sicīlijā palielinājies atjaunojamās enerģijas apjoms. Savukārt pieprasījums visās ekonomikas nozarēs no 2008. gada ir krities ekonomikas krīzes dēļ. Tādēļ pieteikuma iesniedzējs attiecīgo ģeogrāfisko tirgu elektroenerģijas ražošanai un vairumtirdzniecībai definē kā Itālijas teritoriju, izņemot Sardīniju un Sicīliju (turpmāk “kontinentālā Itālija”).

| (30) | Elektroenerģijas un gāzes padome un Konkurences padome 2005. gadā veica padziļinātu analīzi par Itālijas elektroenerģētikas ģeogrāfisko tirgu, rezultātus apkopojot pētījumā “Konstatētie fakti par elektroenerģijas nozares liberalizāciju” (“Indagine Conoscitiva sullo stato della liberalizzazione nel settore dell’energia elettrica e del gas naturale - IC22”). Šajā analīzē apzināti četri atsevišķi ģeogrāfiskie tirgi:






  a) | ziemeļu makrozona (tā ietver ziemeļu zonu (26), kā arī mazākas ražošanas zonas, proti, Turbigo un Monfalkone); |
| --- | --- | --- |

(30)

Elektroenerģijas un gāzes padome un Konkurences padome 2005. gadā veica padziļinātu analīzi par Itālijas elektroenerģētikas ģeogrāfisko tirgu, rezultātus apkopojot pētījumā “Konstatētie fakti par elektroenerģijas nozares liberalizāciju” (“Indagine Conoscitiva sullo stato della liberalizzazione nel settore dell’energia elettrica e del gas naturale - IC22”). Šajā analīzē apzināti četri atsevišķi ģeogrāfiskie tirgi:

a)

ziemeļu makrozona (tā ietver ziemeļu zonu (26), kā arī mazākas ražošanas zonas, proti, Turbigo un Monfalkone);

| b) | dienvidu makrozona, pie kuras pieskaitāma pārējā kontinentālā Itālija (trīs zonas – ziemeļcentrālā (27), dienvidcentrālā (28), dienvidu zona (29) un Kalabrija, kā arī mazākas ražošanas zonas, proti, Pjombīno, Rosāno un Brindizi); |
| --- | --- |

b)

dienvidu makrozona, pie kuras pieskaitāma pārējā kontinentālā Itālija (trīs zonas – ziemeļcentrālā (27), dienvidcentrālā (28), dienvidu zona (29) un Kalabrija, kā arī mazākas ražošanas zonas, proti, Pjombīno, Rosāno un Brindizi);

| c) | Sicīlijas makrozona (Sicīlija un mazāka ražošanas zona, proti, Priolo). |
| --- | --- |

c)

Sicīlijas makrozona (Sicīlija un mazāka ražošanas zona, proti, Priolo).

| d) | Sardīnijas makrozona. |
| --- | --- |

d)

Sardīnijas makrozona.

| (31) | Pamatojoties uz 30. apsvērumā minēto analīzi un jaunākajiem tirgus datiem par 2008.–2011. gadu, pieteikuma iesniedzējs ir aplēsis šādus rādītājus:






  a) | maksimālie ierobežojumi pārvadei starp zonām atbilstīgi pārslodzes stundām (to stundu skaits, kuru laikā sasniegti maksimālie ierobežojumi pārvadei starp divām blakus esošām zonām). Ja pārslodze starp blakus esošām zonām notiek reti, tas nozīmē, ka šīs zonas ietilpst vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū, jo konkurences apstākļi ir vienveidīgi attiecīgajā apgabalā. Savukārt, ja pārslodze starp blakus esošām zonām notiek bieži, tas liecina par zināmu tirgus sadrumstalotību un iespējami neviendabīgas konkurences apstākļiem attiecīgajā apgabalā; |
| --- | --- | --- |

(31)

Pamatojoties uz 30. apsvērumā minēto analīzi un jaunākajiem tirgus datiem par 2008.–2011. gadu, pieteikuma iesniedzējs ir aplēsis šādus rādītājus:

a)

maksimālie ierobežojumi pārvadei starp zonām atbilstīgi pārslodzes stundām (to stundu skaits, kuru laikā sasniegti maksimālie ierobežojumi pārvadei starp divām blakus esošām zonām). Ja pārslodze starp blakus esošām zonām notiek reti, tas nozīmē, ka šīs zonas ietilpst vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū, jo konkurences apstākļi ir vienveidīgi attiecīgajā apgabalā. Savukārt, ja pārslodze starp blakus esošām zonām notiek bieži, tas liecina par zināmu tirgus sadrumstalotību un iespējami neviendabīgas konkurences apstākļiem attiecīgajā apgabalā;

| b) | cenas atšķirības un cenu konkurence zonu starpā; |
| --- | --- |

b)

cenas atšķirības un cenu konkurence zonu starpā;

| c) | analīze, kurā izvērtēts pieprasījuma pārpalikums, kas definēts kā starpība starp kopējo pieprasījumu katrā zonā un maksimālo potenciālo importu blakus esošajās zonās. |
| --- | --- |

c)

analīze, kurā izvērtēts pieprasījuma pārpalikums, kas definēts kā starpība starp kopējo pieprasījumu katrā zonā un maksimālo potenciālo importu blakus esošajās zonās.

| (32) | Itālijas iestādes ir aicinātas paust savu viedokli par Itālijas attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus pašreizējo definīciju. Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padome apstiprināja, ka attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus 2005. gadā izstrādātā definīcija pētījumā “Konstatētie fakti par elektroenerģijas nozares liberalizāciju” atzīta par joprojām spēkā esošu, un norādīja, ka, pamatojoties uz tās rīcībā esošajiem datiem, lai varētu piemērot šo atbrīvojumu piešķiršanas procedūru, attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būtu jāsadala četrās makrozonās: ziemeļu makrozona, dienvidu makrozona, Sicīlijas makrozona un Sardīnijas makrozona. |
| --- | --- |

(32)

Itālijas iestādes ir aicinātas paust savu viedokli par Itālijas attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus pašreizējo definīciju. Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padome apstiprināja, ka attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus 2005. gadā izstrādātā definīcija pētījumā “Konstatētie fakti par elektroenerģijas nozares liberalizāciju” atzīta par joprojām spēkā esošu, un norādīja, ka, pamatojoties uz tās rīcībā esošajiem datiem, lai varētu piemērot šo atbrīvojumu piešķiršanas procedūru, attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būtu jāsadala četrās makrozonās: ziemeļu makrozona, dienvidu makrozona, Sicīlijas makrozona un Sardīnijas makrozona.

| (33) | Itālijas Konkurences padome arī apstiprināja Elektroenerģijas un gāzes padomes atzinumu. Lai gan Konkurences padome atzīst, ka dažas problēmas saistībā ar sākotnējiem tīkla sastrēgumiem, pateicoties Terna ieguldījumiem, ir atrisinātas, vērtējums, kurā izanalizēta piedāvājuma (jaunu ražošanas jaudu ieviešana) un pieprasījuma attiecība, liecina, ka nesen izveidojušies jauni tīkla sastrēgumi, kuru dēļ dienvidos ievērojami pazeminājusies cena procentuāli daudzās maksimumstundās. Turklāt Konkurences padome norādīja, ka pieprasījuma pārpalikuma analīze ir apstiprinājusi kontinentālās Itālijas dalījumu divās atsevišķās zonās, proti, ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā. |
| --- | --- |

(33)

Itālijas Konkurences padome arī apstiprināja Elektroenerģijas un gāzes padomes atzinumu. Lai gan Konkurences padome atzīst, ka dažas problēmas saistībā ar sākotnējiem tīkla sastrēgumiem, pateicoties Terna ieguldījumiem, ir atrisinātas, vērtējums, kurā izanalizēta piedāvājuma (jaunu ražošanas jaudu ieviešana) un pieprasījuma attiecība, liecina, ka nesen izveidojušies jauni tīkla sastrēgumi, kuru dēļ dienvidos ievērojami pazeminājusies cena procentuāli daudzās maksimumstundās. Turklāt Konkurences padome norādīja, ka pieprasījuma pārpalikuma analīze ir apstiprinājusi kontinentālās Itālijas dalījumu divās atsevišķās zonās, proti, ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā.

| (34) | Ņemot vērā iepriekš minēto, turklāt negūstot pietiekamus apstiprinošus pierādījumus par to, ka kontinentālajā Itālijā pastāv vienota tirgus zona, Komisija nepiekrīt pieteikuma iesniedzēja viedoklim, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus tradicionālās elektroenerģijas jomā ir kontinentālā Itālija. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā iepriekš minēto, turklāt negūstot pietiekamus apstiprinošus pierādījumus par to, ka kontinentālajā Itālijā pastāv vienota tirgus zona, Komisija nepiekrīt pieteikuma iesniedzēja viedoklim, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus tradicionālās elektroenerģijas jomā ir kontinentālā Itālija.

| (35) | Visbeidzot, ņemot vērā faktorus, kas aplūkoti 27.–34. apsvērumā, lai varētu izvērtēt Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzēto nosacījumu izpildi, un neskarot konkurences tiesības, par elektroenerģijas, kura ražota no tradicionālajiem energoavotiem, ražošanas un vairumtirdzniecības attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem uzskata ziemeļu makrozonu un dienvidu makrozonu. |
| --- | --- |

(35)

Visbeidzot, ņemot vērā faktorus, kas aplūkoti 27.–34. apsvērumā, lai varētu izvērtēt Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzēto nosacījumu izpildi, un neskarot konkurences tiesības, par elektroenerģijas, kura ražota no tradicionālajiem energoavotiem, ražošanas un vairumtirdzniecības attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem tirgiem uzskata ziemeļu makrozonu un dienvidu makrozonu.

| (36) | Attiecībā uz atjaunojamās elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, kas definēta 26. apsvērumā, konkrētu ģeogrāfisko teritoriju var arī nenoteikt, jo pie tādiem pašiem vērtējuma rezultātiem varētu nonākt, ja izmantotu jebkuru citu tirgus definīciju (visa Itālijas teritorija, kontinentālā Itālija vai ziemeļu makrozona un dienvidu makrozona). |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz atjaunojamās elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, kas definēta 26. apsvērumā, konkrētu ģeogrāfisko teritoriju var arī nenoteikt, jo pie tādiem pašiem vērtējuma rezultātiem varētu nonākt, ja izmantotu jebkuru citu tirgus definīciju (visa Itālijas teritorija, kontinentālā Itālija vai ziemeļu makrozona un dienvidu makrozona).

| (37) | Tomēr jāatzīmē, ka 16. apsvērumā uzskaitītie stimuli visā Itālijas teritorijā tiek piemēroti vienādi. |
| --- | --- |

(37)

Tomēr jāatzīmē, ka 16. apsvērumā uzskaitītie stimuli visā Itālijas teritorijā tiek piemēroti vienādi.

a)   Tirgus daļa un tirgus koncentrācija

| (38) | Saskaņā ar savu pastāvīgo praksi (30) Eiropas Komisija uzskata, ka attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu “viens no rādītājiem par konkurences pakāpi ir triju lielāko ražotāju kopējā tirgus daļa”. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar savu pastāvīgo praksi (30) Eiropas Komisija uzskata, ka attiecībā uz elektroenerģijas ražošanu “viens no rādītājiem par konkurences pakāpi ir triju lielāko ražotāju kopējā tirgus daļa”.

| (39) | Saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju to trīs lielāko ražotāju kumulatīvā tirgus daļa, kuri elektroenerģiju ražo no tradicionālajiem energoavotiem, 2010. gadā ziemeļu makrozonā bija 48,9 %, bet dienvidu makrozonā – 62,7 %. Tāpēc salīdzinājumā ar citiem atbrīvojuma lēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu tradicionālās elektroenerģijas tirgus ir vidēji koncentrēts tirgus (31). |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju to trīs lielāko ražotāju kumulatīvā tirgus daļa, kuri elektroenerģiju ražo no tradicionālajiem energoavotiem, 2010. gadā ziemeļu makrozonā bija 48,9 %, bet dienvidu makrozonā – 62,7 %. Tāpēc salīdzinājumā ar citiem atbrīvojuma lēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. pantu tradicionālās elektroenerģijas tirgus ir vidēji koncentrēts tirgus (31).

| (40) | Herfindāla–Hiršmana indekss (HHI) (32) 2010. gadā tradicionālās elektroenerģijas ražotājiem ziemeļu makrozonā bija 1 302, bet dienvidu makrozonā – 1 714 (33), un tādēļ abas makrozonas klasificējamas kategorijā “mēreni koncentrēts tirgus”. |
| --- | --- |

(40)

Herfindāla–Hiršmana indekss (HHI) (32) 2010. gadā tradicionālās elektroenerģijas ražotājiem ziemeļu makrozonā bija 1 302, bet dienvidu makrozonā – 1 714 (33), un tādēļ abas makrozonas klasificējamas kategorijā “mēreni koncentrēts tirgus”.

| (41) | Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību attiecas tik liela konkurence (brīvi pieejamos tirgos), ka pat tad, ja nepastāvēs Direktīvā 2004/17/EK izklāstītajos sīki izstrādātajos iepirkuma noteikumos paredzētā disciplīna, iepirkuma procedūra šeit aplūkoto darbību īstenošanai būs pārredzama un nediskriminējoša un tās pamatā būs kritēriji, kuri ļauj izvēlēties kopumā ekonomiski izdevīgāko risinājumu. Šajā saistībā būtu jāatzīmē, ka uzņēmumiem, kuri ražo elektroenerģiju no atjaunojamajiem energoavotiem, ko savukārt par regulētu cenu pērk energopakalpojumu operators (izmantojot CIP 6 un FIT mehānismus) vai saņem cita veida stimulus/atlīdzību (CV un CE mehānismus), darbodamies elektroenerģijas tirgū, ir iespēja izdarīt konkurences spiedienu uz ražotājiem, kuri elektroenerģiju ražo no tradicionālajiem energoavotiem. |
| --- | --- |

(41)

Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību attiecas tik liela konkurence (brīvi pieejamos tirgos), ka pat tad, ja nepastāvēs Direktīvā 2004/17/EK izklāstītajos sīki izstrādātajos iepirkuma noteikumos paredzētā disciplīna, iepirkuma procedūra šeit aplūkoto darbību īstenošanai būs pārredzama un nediskriminējoša un tās pamatā būs kritēriji, kuri ļauj izvēlēties kopumā ekonomiski izdevīgāko risinājumu. Šajā saistībā būtu jāatzīmē, ka uzņēmumiem, kuri ražo elektroenerģiju no atjaunojamajiem energoavotiem, ko savukārt par regulētu cenu pērk energopakalpojumu operators (izmantojot CIP 6 un FIT mehānismus) vai saņem cita veida stimulus/atlīdzību (CV un CE mehānismus), darbodamies elektroenerģijas tirgū, ir iespēja izdarīt konkurences spiedienu uz ražotājiem, kuri elektroenerģiju ražo no tradicionālajiem energoavotiem.

| (42) | Ņemot vērā iepriekš minētos rādītājus, šajā lēmumā (un neskarot konkurences tiesības) var pieņemt, ka tirgus koncentrācijas pakāpe liecina par to, ka uz elektroenerģijas ražošanu no tradicionālajiem energoavotiem un tās vairumtirdzniecību abās makrozonās attiecas zināma konkurence. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā iepriekš minētos rādītājus, šajā lēmumā (un neskarot konkurences tiesības) var pieņemt, ka tirgus koncentrācijas pakāpe liecina par to, ka uz elektroenerģijas ražošanu no tradicionālajiem energoavotiem un tās vairumtirdzniecību abās makrozonās attiecas zināma konkurence.

b)   Citi faktori

| (43) | Lai gan ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā ir izveidoti vietēja mēroga konkrētie tirgi, tos nevar uzskatīt par pilnībā izolētiem no kaimiņos esošajiem reģioniem. Patlaban Itālija ir liela elektroenerģijas importētāja, un šis imports galvenokārt tiek transportēts pāri ziemeļu robežai. Itālijas iestādes norāda, ka imports rada konkurences spiedienu, galvenokārt ziemeļu makrozonā (34). Dienvidu makrozonu ar elektroenerģiju apgādā ziemeļu makrozona (35). Tas nodrošina, ka nav iespējams investēt ne ziemeļu makrozonas, ne dienvidu makrozonas elektroenerģijas nozarē, ja netiek ņemti vērā citi ražotāji kaimiņos esošajos reģionos. Tādēļ nebūtu jāuzskata, ka minētie faktori ir pretrunā secinājumam, ka uz līgumslēdzējiem, kas darbojas abu makrozonu no tradicionāliem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošanas tirgū, attiecas konkurence. |
| --- | --- |

(43)

Lai gan ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā ir izveidoti vietēja mēroga konkrētie tirgi, tos nevar uzskatīt par pilnībā izolētiem no kaimiņos esošajiem reģioniem. Patlaban Itālija ir liela elektroenerģijas importētāja, un šis imports galvenokārt tiek transportēts pāri ziemeļu robežai. Itālijas iestādes norāda, ka imports rada konkurences spiedienu, galvenokārt ziemeļu makrozonā (34). Dienvidu makrozonu ar elektroenerģiju apgādā ziemeļu makrozona (35). Tas nodrošina, ka nav iespējams investēt ne ziemeļu makrozonas, ne dienvidu makrozonas elektroenerģijas nozarē, ja netiek ņemti vērā citi ražotāji kaimiņos esošajos reģionos. Tādēļ nebūtu jāuzskata, ka minētie faktori ir pretrunā secinājumam, ka uz līgumslēdzējiem, kas darbojas abu makrozonu no tradicionāliem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošanas tirgū, attiecas konkurence.

| (44) | Turklāt par papildu rādītāju būtu jāuzskata arī balansēšanas mehānismu darbība, pat ja tie veido tikai nelielu daļu no dalībvalstī saražotās un/vai patērētās elektroenerģijas kopējā daudzuma. Saskaņā ar pieejamo informāciju balansēšanas mehānisma, dienas tirgus un papildpakalpojumu tirgus darbība pati par sevi nav šķērslis, lai elektroenerģijas ražošana būtu pakļauta tiešai konkurencei. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt par papildu rādītāju būtu jāuzskata arī balansēšanas mehānismu darbība, pat ja tie veido tikai nelielu daļu no dalībvalstī saražotās un/vai patērētās elektroenerģijas kopējā daudzuma. Saskaņā ar pieejamo informāciju balansēšanas mehānisma, dienas tirgus un papildpakalpojumu tirgus darbība pati par sevi nav šķērslis, lai elektroenerģijas ražošana būtu pakļauta tiešai konkurencei.

| (45) | Visbeidzot, analīze par piegādātāja maiņu klientu vidū (36) atklāj, ka piegādātāja maiņas līmenis nav pretrunā secinājumam, ka uz ražotājiem, kuri elektroenerģiju ražo no tradicionālajiem energoavotiem, abās – ziemeļu un dienvidu – makrozonās, attiecas konkurence. |
| --- | --- |

(45)

Visbeidzot, analīze par piegādātāja maiņu klientu vidū (36) atklāj, ka piegādātāja maiņas līmenis nav pretrunā secinājumam, ka uz ražotājiem, kuri elektroenerģiju ražo no tradicionālajiem energoavotiem, abās – ziemeļu un dienvidu – makrozonās, attiecas konkurence.

| (46) | No atjaunojamajiem energoavotiem ražotā elektroenerģija tīkliem tiek pievadīta prioritārā kārtā, un tai salīdzinājumā ar tradicionālo elektroenerģiju ir prioritāte attiecībā uz pievadi tīklam, kas nozīmē, ka no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošana faktiski nav atkarīga no pieprasījuma. |
| --- | --- |

(46)

No atjaunojamajiem energoavotiem ražotā elektroenerģija tīkliem tiek pievadīta prioritārā kārtā, un tai salīdzinājumā ar tradicionālo elektroenerģiju ir prioritāte attiecībā uz pievadi tīklam, kas nozīmē, ka no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošana faktiski nav atkarīga no pieprasījuma.

| (47) | Attiecībā uz atlīdzību patlaban atjaunojamajai elektroenerģijai ir piemērojami stimulu mehānismi, kā norādīts 17. apsvērumā. Minētie mehānismi ir atkarīgi no atjaunojamā energoavota konkrētā veida, ražošanas jaudas un/vai gada, kurā elektrostacija sākusi darbību. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz atlīdzību patlaban atjaunojamajai elektroenerģijai ir piemērojami stimulu mehānismi, kā norādīts 17. apsvērumā. Minētie mehānismi ir atkarīgi no atjaunojamā energoavota konkrētā veida, ražošanas jaudas un/vai gada, kurā elektrostacija sākusi darbību.

| (48) | No kopējā Itālijā saražotās elektroenerģijas apjoma 12,6 % saražo GSE, par to saņemot likumā noteikto atlīdzību (37). GSE ir atbildīgs par šīs elektroenerģijas pārdošanu otrajā posmā, nākamās dienas tirgū. Tādējādi šajā gadījumā ražošana un pievade nekādā ziņā nav atkarīga arī no cenas faktora, jo operatoriem ir tiesības saņemt likumā noteikto atlīdzību. |
| --- | --- |

(48)

No kopējā Itālijā saražotās elektroenerģijas apjoma 12,6 % saražo GSE, par to saņemot likumā noteikto atlīdzību (37). GSE ir atbildīgs par šīs elektroenerģijas pārdošanu otrajā posmā, nākamās dienas tirgū. Tādējādi šajā gadījumā ražošana un pievade nekādā ziņā nav atkarīga arī no cenas faktora, jo operatoriem ir tiesības saņemt likumā noteikto atlīdzību.

| (49) | Atjaunojamo elektroenerģiju, attiecībā uz ko izmanto CV un CE stimulu mehānismus, ražotāji pārdod vairumtirgos, taču tie saņem stimulu, kas pārsniedz cenu, par kuru tie tirgū pārdod elektroenerģiju. Šis stimuls, kas dažos gadījumos var būt diezgan liels (piemēram, attiecībā uz saules elektroenerģiju piemērotais CE mehānisms), nodrošina konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar tradicionālās elektroenerģijas ražotājiem. |
| --- | --- |

(49)

Atjaunojamo elektroenerģiju, attiecībā uz ko izmanto CV un CE stimulu mehānismus, ražotāji pārdod vairumtirgos, taču tie saņem stimulu, kas pārsniedz cenu, par kuru tie tirgū pārdod elektroenerģiju. Šis stimuls, kas dažos gadījumos var būt diezgan liels (piemēram, attiecībā uz saules elektroenerģiju piemērotais CE mehānisms), nodrošina konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar tradicionālās elektroenerģijas ražotājiem.

| (50) | Iepriekš 46.–49. apsvērumā minēto iemeslu dēļ 26. apsvērumā definētā no atjaunojamiem energoavotiem ražotās elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība Itālijā ir daļa no regulētas sistēmas. Tāpēc nevar secināt, ka uz atjaunojamās elektroenerģijas ražotāju saimniecisko darbību attiecas konkurence. Tādēļ citi rādītāji, piemēram, 5. apsvērumā minētie, nav jāizvērtē. |
| --- | --- |

(50)

Iepriekš 46.–49. apsvērumā minēto iemeslu dēļ 26. apsvērumā definētā no atjaunojamiem energoavotiem ražotās elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība Itālijā ir daļa no regulētas sistēmas. Tāpēc nevar secināt, ka uz atjaunojamās elektroenerģijas ražotāju saimniecisko darbību attiecas konkurence. Tādēļ citi rādītāji, piemēram, 5. apsvērumā minētie, nav jāizvērtē.

| (51) | Lai atspoguļotu pašreizējo juridisko un faktisko situāciju, kas nosaka atjaunojamās elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Itālijā un kas izveidojās “EniPower” pieteikuma novērtēšanas laikā, un lai iekšējā tirgū nodrošinātu atjaunojamās elektroenerģijas tirgus saskaņotību atbilstīgi nesen Komisijā izskatītajam precedentam, attiecībā uz kuru pieņemts Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/218/ES, attiecīgi būtu jāgroza Komisijas Lēmums 2010/403/ES. |
| --- | --- |

(51)

Lai atspoguļotu pašreizējo juridisko un faktisko situāciju, kas nosaka atjaunojamās elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Itālijā un kas izveidojās “EniPower” pieteikuma novērtēšanas laikā, un lai iekšējā tirgū nodrošinātu atjaunojamās elektroenerģijas tirgus saskaņotību atbilstīgi nesen Komisijā izskatītajam precedentam, attiecībā uz kuru pieņemts Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/218/ES, attiecīgi būtu jāgroza Komisijas Lēmums 2010/403/ES.

IV.   SECINĀJUMI

| (52) | Ņemot vērā 38.–45. apsvērumā izvērtētos faktorus, būtu jāuzskata, ka ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā Itālijā attiecībā uz 26. apsvērumā definēto no tradicionālajiem energoavotiem ražotās elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ir izpildīts Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētais tiešas konkurences nosacījums. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā 38.–45. apsvērumā izvērtētos faktorus, būtu jāuzskata, ka ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā Itālijā attiecībā uz 26. apsvērumā definēto no tradicionālajiem energoavotiem ražotās elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ir izpildīts Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētais tiešas konkurences nosacījums.

| (53) | Turklāt, tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nebūtu jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad tiek piešķirti līgumi, kas paredzēti, lai dotu tiesības ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā ražot elektroenerģiju no tradicionālajiem energoavotiem un to piegādāt vairumtirdzniecībā, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi šādas darbības veikšanai attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt, tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nebūtu jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad tiek piešķirti līgumi, kas paredzēti, lai dotu tiesības ziemeļu makrozonā un dienvidu makrozonā ražot elektroenerģiju no tradicionālajiem energoavotiem un to piegādāt vairumtirdzniecībā, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi šādas darbības veikšanai attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā.

| (54) | Tomēr būtu jāuzskata, ka attiecībā uz 26. apsvērumā definēto no atjaunojamajiem energoavotiem ražotās elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā visā Itālijas teritorijā nav izpildīts Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētais tiešas konkurences nosacījums. Tā kā ar Lēmumu 2010/403/ES tika piemērots atbrīvojums līgumiem, kuru mērķis bija nodrošināt elektroenerģijas pārdošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā, neizšķirot tradicionālos un atjaunojamos energoavotus, ir lietderīgi grozīt minēto lēmumu, lai atbrīvojumi attiektos tikai uz elektroenerģijas ražošanu no tradicionālajiem energoavotiem un to vairumtirdzniecību. Lai ļautu operatoriem pielāgoties jaunajam atbrīvojuma tvērumam, kurš turpmāk vairs neattieksies uz atjaunojamajiem energoavotiem, būtu jāparedz pārejas periods. |
| --- | --- |

(54)

Tomēr būtu jāuzskata, ka attiecībā uz 26. apsvērumā definēto no atjaunojamajiem energoavotiem ražotās elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā visā Itālijas teritorijā nav izpildīts Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktā paredzētais tiešas konkurences nosacījums. Tā kā ar Lēmumu 2010/403/ES tika piemērots atbrīvojums līgumiem, kuru mērķis bija nodrošināt elektroenerģijas pārdošanu un piegādi vairumtirdzniecībā ziemeļu makrozonā, neizšķirot tradicionālos un atjaunojamos energoavotus, ir lietderīgi grozīt minēto lēmumu, lai atbrīvojumi attiektos tikai uz elektroenerģijas ražošanu no tradicionālajiem energoavotiem un to vairumtirdzniecību. Lai ļautu operatoriem pielāgoties jaunajam atbrīvojuma tvērumam, kurš turpmāk vairs neattieksies uz atjaunojamajiem energoavotiem, būtu jāparedz pārejas periods.

| (55) | Tā kā uz 26. apsvērumā definēto no atjaunojamajiem energoavotiem ražotās elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā joprojām attiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi, jāatgādina, ka uz iepirkuma līgumiem, kas aptver vairākas darbības, būtu jāattiecas Direktīvas 2004/17/EK 9. pantam. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts “jauktā” iepirkumā (proti, tādā, ko izmanto, lai atbalstītu gan tās darbības, kuras ir atbrīvotas no Direktīvu 2004/17/EK piemērošanas, gan tās, kuras nav atbrīvotas) ir jāņem vērā tās darbības, kuru veikšanai līgums galvenokārt paredzēts. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir atbalstīt no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, jāpiemēro Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, līgumu piešķir saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 9. panta 2. un 3. punktā minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(55)

Tā kā uz 26. apsvērumā definēto no atjaunojamajiem energoavotiem ražotās elektroenerģijas ražošanu un piegādi vairumtirdzniecībā joprojām attiecas Direktīvas 2004/17/EK noteikumi, jāatgādina, ka uz iepirkuma līgumiem, kas aptver vairākas darbības, būtu jāattiecas Direktīvas 2004/17/EK 9. pantam. Tātad, ja līgumslēdzējs ir iesaistīts “jauktā” iepirkumā (proti, tādā, ko izmanto, lai atbalstītu gan tās darbības, kuras ir atbrīvotas no Direktīvu 2004/17/EK piemērošanas, gan tās, kuras nav atbrīvotas) ir jāņem vērā tās darbības, kuru veikšanai līgums galvenokārt paredzēts. Šāda jaukta iepirkuma gadījumā, ja mērķis galvenokārt ir atbalstīt no atjaunojamajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību, jāpiemēro Direktīvas 2004/17/EK noteikumi. Ja nav iespējams objektīvi noteikt, kura darbība paredzēta kā līguma galvenā darbība, līgumu piešķir saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 9. panta 2. un 3. punktā minētajiem noteikumiem.

| (56) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija no 2012. gada marta līdz 2012. gada septembrim, kas atspoguļota EniPower un Itālijas iestāžu iesniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja juridiskā vai faktiskā situācija mainītos tik ievērojami, ka vairs netiktu ievēroti nosacījumi, kuriem atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktu piemēro elektroenerģijas ražošanai no tradicionālajiem energoavotiem un tās piegādei vairumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(56)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija no 2012. gada marta līdz 2012. gada septembrim, kas atspoguļota EniPower un Itālijas iestāžu iesniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja juridiskā vai faktiskā situācija mainītos tik ievērojami, ka vairs netiktu ievēroti nosacījumi, kuriem atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punktu piemēro elektroenerģijas ražošanai no tradicionālajiem energoavotiem un tās piegādei vairumtirdzniecībā.

| (57) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(57)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 2004/17/EK neattiecas uz līgumiem, ko piešķir līgumslēdzēji un kas paredzēti, lai dotu tiesības nodarboties ar elektroenerģijas ražošanu no tradicionālajiem energoavotiem un tās vairumtirdzniecību dienvidu makrozonā Itālijā.

Direktīva 2004/17/EK arī turpmāk attiecas uz līgumiem, ko piešķir līgumslēdzēji un kas paredzēti, lai dotu tiesības nodarboties ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoavotiem un tās vairumtirdzniecību dienvidu makrozonā Itālijā.

2. pants

Lēmuma 2010/403/ES 1. pantu groza šādi:

| a) | panta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība ziemeļu makrozonā Itālijā.”; |
| --- | --- | --- |

a)

panta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

no tradicionālajiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība ziemeļu makrozonā Itālijā.”;

| b) | pantam pievieno šādu punktu:
  “Direktīva 2004/17/EK attiecas uz līgumiem, ko piešķir līgumslēdzēji un kas paredzēti, lai dotu tiesības nodarboties ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoavotiem un tās vairumtirdzniecību dienvidu makrozonā Itālijā.” |
| --- | --- |

b)

pantam pievieno šādu punktu:

“Direktīva 2004/17/EK attiecas uz līgumiem, ko piešķir līgumslēdzēji un kas paredzēti, lai dotu tiesības nodarboties ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoavotiem un tās vairumtirdzniecību dienvidu makrozonā Itālijā.”

3. pants

Lēmuma 2. pantu piemēro no 2013. gada 15. aprīļa.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 26. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Michel BARNIER

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 27, 30.1.1997., 20. lpp.

2

(3)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.

3

(4)  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

4

(5)  Saskaņā ar informāciju, ko Itālijas Konkurences padome sniegusi 2012. gada 21. jūnija vēstulē, 3. lpp.

5

(6)  Lieta COMP/M. 4110 – E.ON/ENDESA, 25.4.2006., 10. punkts, 3. lpp.

6

(7)  Lieta COMP/M.3696 E.ON/MOL, 21.12.2005., 223. punkts, lieta COMP/M.5467 – RWE/ESSENT, 23.6.2009., 23. punkts.

7

(8)  Saskaņā ar informāciju, ko Itālijas Konkurences padome sniegusi 2012. gada 21. jūnija vēstulē, 2. lpp.

8

(9)  Saskaņā ar informāciju, ko Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padome sniegusi 2012. gada 20. jūnija vēstulē, 3. lpp.

9

(10)  OV L 114, 26.4.2012., 21. lpp.

10

(11)  Šajā gadījumā noteikts, ka uz tiem attiecas Vācijas Atjaunojamās enerģijas likums (Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien).

11

Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien

(12)  Situācija Vācijā ir šāda: atjaunojamajai elektroenerģijai tiek nodrošināts prioritārs pieslēgums tīklam, un tai salīdzinājumā ar tradicionālo elektroenerģiju ir prioritāte attiecībā uz pievadi tīklam. Tā kā atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas izmaksas parasti ir augstākas par tirgus cenu, ir izveidota sistēma, lai šāda veida elektroenerģijai sniegtu īpašu atbalstu. Atjaunojamās elektroenerģijas iekārtu operatoriem ir tiesības saņemt likumā noteiktu atlīdzību no pārvades sistēmu operatoriem 20 gadus, kam vēl pieskaita ekspluatācijā laišanas gadu. Šī atlīdzība palīdz segt izmaksas un tāpēc ir augstāka par tirgus cenu. Tas nozīmē, ka operatori var saražoto elektroenerģiju pievadīt tīklam neatkarīgi no elektroenerģijas cenas biržās.

12

(13)  Saskaņā ar informāciju, ko Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padome sniegusi 2012. gada 20. jūnija vēstulē, 2. lpp.

13

(14)  CIP ir akronīms Comitato Interministeriale Prezzi, iestādei, kas šo mehānismu ieviesa 1992. gadā.

14

Comitato Interministeriale Prezzi

(15)  Saskaņā ar informāciju, ko Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padome sniegusi 2012. gada 8. augusta vēstulē, 7. lpp.

15

(16)  Šim mehānismam vairs nav iespējams pieteikties, jo tas tika aizstāts ar Likumdošanas dekrētu 79/1999 par zaļo sertifikātu sistēmu, taču elektrostacijas, kam tas jau piešķirts, to izmantos arī turpmāk.

16

(17)  Saskaņā ar informāciju, ko Itālijas Konkurences padome sniegusi 2012. gada 21. jūnija vēstulē, 3. lpp.

17

(18)  Saskaņā ar informāciju, ko Itālijas Konkurences padome sniegusi 2012. gada 8. augusta vēstulē, 2. lpp.

18

(19)  Pārsvarā tas attiecas uz elektroenerģiju, ko ražo lielās hidroelektrostacijās.

19

(20)  Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/218/ES, 18. apsvērums.

20

(21)  GSE ir valsts uzņēmums, kurš sekmē un atbalsta atjaunojamos energoavotus Itālijā. GSE ir mātesuzņēmums ar trim meitasuzņēmumiem: Acquirente Unico AU, Gestore dei Mercati Energetici jeb GME un Ricerca sul Sistema Energetico jeb RSE, kurš savu darbību veic izpētes jomā.

21

GSE

GSE

Acquirente Unico AU

Gestore dei Mercati Energetici

GME

Ricerca sul Sistema Energetico

RSE

(22)  Komisijas Lēmums 2008/585/EK (OV L 188, 16.7.2008., 28. lpp.), 9. apsvērums; Komisijas Lēmums 2008/741/EK (OV L 251, 19.9.2008., 35. lpp.), 9. apsvērums, 2004. gada 9. decembra lieta COMP/M.3440 ENI/EDP/GDP, 76.–77. punkts.

22

(23)  Komisijas Lēmums 2010/403/ES (OV L 186, 20.7.2010., 44. lpp.), 9. apsvērums.

23

(24)  Lieta COMP/M. 3268 SYDKRAFT/GRANINGE, 30.10.2003., 27. punkts, un COMP/M. 3665 ENEL/SLOVENSKE ELEKTRARNE, 26.4.2005., 14. punkts.

24

COMP/M. 3268 SYDKRAFT/GRANINGE

COMP/M. 3665 ENEL/SLOVENSKE ELEKTRARNE

(25)  OV L 186, 20.7.2010., 44. lpp.

25

(26)  Tajā ietilpst šādi reģioni: Valle d’Aosta, Pjemonta, Ligūrija, Lombardija, Trentīno, Venēcija, Friuli- Venēcija Džūlija un Emīlija-Romanja

26

Valle d’Aosta, Pjemonta, Ligūrija, Lombardija, Trentīno, Venēcija, Friuli- Venēcija Džūlija

Emīlija-Romanja

(27)  Tajā ietilpst šādi reģioni: Toskāna, Umbrija un Marke.

27

(28)  Tajā ietilpst šādi reģioni: Lacio, Abruco un Kampānija.

28

(29)  Tajā ietilpst šādi reģioni: Molize, Apūlija, Bazilikata un Kalabrija.

29

(30)  Komisijas Lēmumi 2009/47/EK (OV L 19, 23.1.2009., 57. lpp.); 2008/585/EK; 2008/741/EK; 2007/141/EK (OV L 62, 1.3.2007., 23. lpp.); 2007/706/EK (OV L 287, 1.11.2007., 18. lpp.); 2006/211/EK (OV L 76, 15.3.2006., 6. lpp.) un 2006/422/EK (OV L 168, 21.6.2006., 33. lpp.).

30

(31)  Trīs lielāko ražotāju kopējā tirgus daļa Apvienotajā Karalistē (39 %), Austrijā (52 %) un Polijā (55 %) ir mazāka, bet Somijā (73,6 %) un Zviedrijā (87 %) lielāka.

31

(32)  Herfindāla–Hiršmana (HHI) indekss: katra atsevišķa nozares uzņēmuma tirgus daļu kvadrātu summa. HHI var būt no 0 līdz 10 000, kur minimālais rādītājs atspoguļo situāciju, kad tirgū ir ļoti daudz ļoti mazu uzņēmumu, bet maksimālais – situāciju, kad tirgu monopolizējis viens ražotājs. HHI samazināšanās parasti liecina par konkurences palielināšanos un otrādi.

32

(33)  Saskaņā ar papildu informāciju, ko pieteikuma iesniedzējs nosūtījis 2012. gada 20. jūnijā, atbildot uz Komisijas 2012. gada 25. maija vēstuli.

33

(34)  Saskaņā ar informāciju, ko Itālijas Elektroenerģijas un gāzes padome sniegusi 2012. gada 20. jūnija vēstulē.

34

(35)  Kā minēts iepriekš, elektroenerģijas ražotājiem ziemeļos patlaban netiek piemērota Direktīva 2004/17/EK, jo 2010. gadā tiem tika piemērots atbrīvojums saskaņā ar 30. pantu.

35

(36)  Saskaņā ar Elektroenerģijas un gāzes padomes 2011. gada pārskatu no lielajiem rūpnieciskajiem patērētājiem, kuriem bija pieslēgums tīklam, piegādātāju mainīja 17,8 %, rēķinot pēc skaitītājiem, un 39,1 %, rēķinot pēc apjoma.

36

(37)  Šis elektroenerģijas apjoms ir no atjaunojamajiem energoavotiem saražotā elektroenerģija, attiecībā uz ko tiek izmantoti 17. apsvērumā minētie CIP 6 un FIT stimulu mehānismi.

37

---