# Az Európai Unió L 251/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.251.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 251 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. szeptember 18. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.251.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 251

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. szeptember 18.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. június 29.) a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményekre, az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban továbbítandó részletes információkra és a forgalom számításának a mentesülő részvények meghatározása céljából alkalmazott módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 827/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 29.) a nettó rövid részvénypozíciók közzétételének módjára, a nettó rövid pozíciók tekintetében az Európai Értékpapír-piaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk formájának meghatározására, a részvények vagy állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok meghatározására és az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos időpontokra és időszakokra vonatkozó, a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtási technikai standardok megállapításáról (
  1
  ) | 11 |
| | * | A Bizottság 828/2012/EU rendelete (2012. szeptember 14.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Vb, VI és VII övezet európai uniós és nemzetközi vizein folytatott, gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról | 19 |
| | * | A Bizottság 829/2012/EU rendelete (2012. szeptember 14.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról | 21 |
| | * | A Bizottság 830/2012/EU rendelete (2012. szeptember 14.) a Finnország lobogója alatt közlekedő hajók által a 22–31. alkörzet (a Finn-öböl kivételével a Balti-tenger) uniós vizein folytatott lazachalászat tilalmáról | 23 |
| | * | A Bizottság 831/2012/EU rendelete (2012. szeptember 14.) a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által a IIa és IV övezet uniós vizein folytatott, szürke tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 25 |
| | * | A Bizottság 832/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 17.) az ammónium-klorid-készítmény hízóbárányok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja a Latochema Co Ltd.) (
  1
  ) | 27 |
| | * | A Bizottság 833/2012/EU rendelete (2012. szeptember 17.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumínumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 29 |
| | | A Bizottság 834/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 47 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/504/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. szeptember 17.) az Eurostatról | 49 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. június 29.) a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményekre, az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban továbbítandó részletes információkra és a forgalom számításának a mentesülő részvények meghatározása céljából alkalmazott módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 827/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 29.) a nettó rövid részvénypozíciók közzétételének módjára, a nettó rövid pozíciók tekintetében az Európai Értékpapír-piaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk formájának meghatározására, a részvények vagy állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok meghatározására és az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos időpontokra és időszakokra vonatkozó, a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtási technikai standardok megállapításáról (
  1
  )

1

11

*

A Bizottság 828/2012/EU rendelete (2012. szeptember 14.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Vb, VI és VII övezet európai uniós és nemzetközi vizein folytatott, gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról

19

*

A Bizottság 829/2012/EU rendelete (2012. szeptember 14.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról

21

*

A Bizottság 830/2012/EU rendelete (2012. szeptember 14.) a Finnország lobogója alatt közlekedő hajók által a 22–31. alkörzet (a Finn-öböl kivételével a Balti-tenger) uniós vizein folytatott lazachalászat tilalmáról

23

*

A Bizottság 831/2012/EU rendelete (2012. szeptember 14.) a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által a IIa és IV övezet uniós vizein folytatott, szürke tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

25

*

A Bizottság 832/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 17.) az ammónium-klorid-készítmény hízóbárányok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja a Latochema Co Ltd.) (
  1
  )

1

27

*

A Bizottság 833/2012/EU rendelete (2012. szeptember 17.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumínumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

29

A Bizottság 834/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

47

HATÁROZATOK

2012/504/EU

*

A Bizottság határozata (2012. szeptember 17.) az Eurostatról

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 18.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/1

---

A BIZOTTSÁG 826/2012/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2012. június 29.)

a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményekre, az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban továbbítandó részletes információkra és a forgalom számításának a mentesülő részvények meghatározása céljából alkalmazott módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (5) bekezdésére, 11. cikke (3) bekezdésére és 16. cikke (3) bekezdésére,

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | E rendelet célja a befektetők által az illetékes nemzeti hatóságok vagy ezen illetékes hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (a továbbiakban: EÉPH) felé teljesítendő bejelentések és információközlés egységes rendszerének létrehozása. Mivel a mentesülő részvények megállapítását célzó forgalomszámítás ugyancsak szorosan összefügg az azon részvényekkel kapcsolatos információközléssel, amelyek fő kereskedési helyszíne az Unióban található, szükséges, hogy e rendeletnek ez is tárgyát képezze. Annak érdekében, hogy biztosítsuk ezen, egy időben hatályba léptetendő rendelkezések koherenciáját, és elősegítsük, hogy a betartásukra kötelezett személyek átfogóan szemlélhessék őket és könnyen hozzájuk férhessenek, célszerű a 236/2012/EU rendelet által előírt szabályozási technikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni. |
| --- | --- |

(1)

E rendelet célja a befektetők által az illetékes nemzeti hatóságok vagy ezen illetékes hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (a továbbiakban: EÉPH) felé teljesítendő bejelentések és információközlés egységes rendszerének létrehozása. Mivel a mentesülő részvények megállapítását célzó forgalomszámítás ugyancsak szorosan összefügg az azon részvényekkel kapcsolatos információközléssel, amelyek fő kereskedési helyszíne az Unióban található, szükséges, hogy e rendeletnek ez is tárgyát képezze. Annak érdekében, hogy biztosítsuk ezen, egy időben hatályba léptetendő rendelkezések koherenciáját, és elősegítsük, hogy a betartásukra kötelezett személyek átfogóan szemlélhessék őket és könnyen hozzájuk férhessenek, célszerű a 236/2012/EU rendelet által előírt szabályozási technikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni.

| (2) | A nettó rövid részvény- és állampapír-pozíciók és a fedezetlen állampapír-CDS-pozíciók bejelentése, valamint a jelentős nettó rövid részvénypozíciók közzététele tekintetében a bejelentési követelmények Unió-szerte következetes alkalmazása, a bejelentési folyamat hatékonyságának növelése és a nyilvánosság összehasonlítható információkkal való ellátása érdekében egységes szabályokat kell megállapítani a bejelentéshez használt közös szabványra és az információközlés egyéb részleteire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A nettó rövid részvény- és állampapír-pozíciók és a fedezetlen állampapír-CDS-pozíciók bejelentése, valamint a jelentős nettó rövid részvénypozíciók közzététele tekintetében a bejelentési követelmények Unió-szerte következetes alkalmazása, a bejelentési folyamat hatékonyságának növelése és a nyilvánosság összehasonlítható információkkal való ellátása érdekében egységes szabályokat kell megállapítani a bejelentéshez használt közös szabványra és az információközlés egyéb részleteire vonatkozóan.

| (3) | A pozícióval rendelkező befektetők megfelelő azonosítása érdekében a bejelentésnek lehetőség szerint a pozíció tulajdonosának nevét kiegészítő kódot is tartalmaznia kell. A jogi személyek azonosítását egységesen, hatékonyan és nyilvánosan elismerten lehetővé tevő globális azonosító hiányában az egyes pozíciótulajdonosok esetében már ma is meglévő kódokra, például a banki azonosító kódra (BIC) kell támaszkodni. |
| --- | --- |

(3)

A pozícióval rendelkező befektetők megfelelő azonosítása érdekében a bejelentésnek lehetőség szerint a pozíció tulajdonosának nevét kiegészítő kódot is tartalmaznia kell. A jogi személyek azonosítását egységesen, hatékonyan és nyilvánosan elismerten lehetővé tevő globális azonosító hiányában az egyes pozíciótulajdonosok esetében már ma is meglévő kódokra, például a banki azonosító kódra (BIC) kell támaszkodni.

| (4) | Annak elősegítése érdekében, hogy az EÉPH az e rendeletből és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletből (2) fakadó kötelezettségeit elláthassa, az illetékes hatóságoknak negyedévente tájékoztatniuk kell az EÉPH-t a nettó rövid részvény- és állampapír-pozíciókról, a fedezetlen állampapír-CDS-pozíciókról, valamint az EÉPH kérésére további információkat kell nyújtaniuk a nettó rövid pozíciókról. |
| --- | --- |

(4)

Annak elősegítése érdekében, hogy az EÉPH az e rendeletből és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletből (2) fakadó kötelezettségeit elláthassa, az illetékes hatóságoknak negyedévente tájékoztatniuk kell az EÉPH-t a nettó rövid részvény- és állampapír-pozíciókról, a fedezetlen állampapír-CDS-pozíciókról, valamint az EÉPH kérésére további információkat kell nyújtaniuk a nettó rövid pozíciókról.

| (5) | Ezen információknak, különösen a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, valamint az Unió pénzügyi rendszere stabilitása biztosításának céljából történő hatékony felhasználásának elősegítése végett a negyedéves tájékoztatásnak szabványosnak, időben állandónak és – napi aggregált adatok közlése révén – kellőképpen részletezettnek kell lennie annak érdekében, hogy a benne szereplő adatokat az EÉPH feldolgozhassa, és azok alapján kutatásokat és elemzéseket végezhessen. |
| --- | --- |

(5)

Ezen információknak, különösen a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, valamint az Unió pénzügyi rendszere stabilitása biztosításának céljából történő hatékony felhasználásának elősegítése végett a negyedéves tájékoztatásnak szabványosnak, időben állandónak és – napi aggregált adatok közlése révén – kellőképpen részletezettnek kell lennie annak érdekében, hogy a benne szereplő adatokat az EÉPH feldolgozhassa, és azok alapján kutatásokat és elemzéseket végezhessen.

| (6) | Az EÉPH-nak nincs módja arra, hogy előzetesen meghatározza azon specifikus információk körét, amelyeket az illetékes hatóságoktól kérhet, mivel ezen információk csak eseti alapon határozhatók meg, és bemenő adatok széles körét tartalmazhatják a nettó rövid pozíciókra vonatkozó egyedi vagy aggregált adatoktól a fedezetlen CDS-pozíciókig. Mindazonáltal lényeges meghatározni az e tekintetben benyújtandó általános információk körét. |
| --- | --- |

(6)

Az EÉPH-nak nincs módja arra, hogy előzetesen meghatározza azon specifikus információk körét, amelyeket az illetékes hatóságoktól kérhet, mivel ezen információk csak eseti alapon határozhatók meg, és bemenő adatok széles körét tartalmazhatják a nettó rövid pozíciókra vonatkozó egyedi vagy aggregált adatoktól a fedezetlen CDS-pozíciókig. Mindazonáltal lényeges meghatározni az e tekintetben benyújtandó általános információk körét.

| (7) | Az Unión belüli és Unión kívüli kereskedési helyszíneken bonyolódó forgalomnak a részvények fő kereskedési helyszínének meghatározása érdekében történő kiszámítása céljából minden egyes érintett illetékes hatóságnak meg kell határoznia az egyes részvények forgalmának azonosítása és mérése tekintetében releváns információforrásokat. Mivel jelenleg nem léteznek sem kizárólag a multilaterális kereskedési rendszerekben forgalmazható részvényekre vonatkozó harmonizált uniós beszámolási követelmények, sem a kereskedési helyszíneken forgalmazott egyedi részvények kereskedési statisztikáira vonatkozó nemzetközi standardok, e beszámolási és statisztikai rendszerek jelentős eltéréseket mutathatnak. Ennélfogva az illetékes hatóságoknak némi rugalmasságot kell biztosítani a számítás elvégzése tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

Az Unión belüli és Unión kívüli kereskedési helyszíneken bonyolódó forgalomnak a részvények fő kereskedési helyszínének meghatározása érdekében történő kiszámítása céljából minden egyes érintett illetékes hatóságnak meg kell határoznia az egyes részvények forgalmának azonosítása és mérése tekintetében releváns információforrásokat. Mivel jelenleg nem léteznek sem kizárólag a multilaterális kereskedési rendszerekben forgalmazható részvényekre vonatkozó harmonizált uniós beszámolási követelmények, sem a kereskedési helyszíneken forgalmazott egyedi részvények kereskedési statisztikáira vonatkozó nemzetközi standardok, e beszámolási és statisztikai rendszerek jelentős eltéréseket mutathatnak. Ennélfogva az illetékes hatóságoknak némi rugalmasságot kell biztosítani a számítás elvégzése tekintetében.

| (8) | A következetesség biztosítása érdekében e rendeletet ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint a 236/2012/EU rendeletet. Annak érdekében azonban, hogy a természetes és jogi személyeknek elegendő idejük legyen a 236/2012/EU rendelet 16. cikke szerint mentesülő részvények jegyzékének feldolgozására, e jegyzék összeállításának és az EÉPH honlapján történő, ezt követő közzétételének elegendő idővel meg kell előznie azt az időpontot, amelytől kezdve a 236/2012/EU rendelet alkalmazandó. Ennek érdekében azt a forgalomszámítási módszert, amely valamely részvény fő kereskedési helyszínének kiszámítására szolgál, e rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

A következetesség biztosítása érdekében e rendeletet ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint a 236/2012/EU rendeletet. Annak érdekében azonban, hogy a természetes és jogi személyeknek elegendő idejük legyen a 236/2012/EU rendelet 16. cikke szerint mentesülő részvények jegyzékének feldolgozására, e jegyzék összeállításának és az EÉPH honlapján történő, ezt követő közzétételének elegendő idővel meg kell előznie azt az időpontot, amelytől kezdve a 236/2012/EU rendelet alkalmazandó. Ennek érdekében azt a forgalomszámítási módszert, amely valamely részvény fő kereskedési helyszínének kiszámítására szolgál, e rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

| (9) | Mivel a 236/2012/EU rendelet megállapította, hogy kötelező erejű technikai standardokat kell elfogadni annak érdekében, hogy a rendeletet hasznosan alkalmazni lehessen, és mivel 2012. november 1. előtt meg kell határozni azon szükséges nem alapvető rendelkezéseket, amelyek megkönnyítik, hogy a piaci szereplők megfeleljenek a 236/2012/EU rendelet előírásainak, az illetékes hatóságok pedig betartassák azokat, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a 236/2012/EU rendelet megállapította, hogy kötelező erejű technikai standardokat kell elfogadni annak érdekében, hogy a rendeletet hasznosan alkalmazni lehessen, és mivel 2012. november 1. előtt meg kell határozni azon szükséges nem alapvető rendelkezéseket, amelyek megkönnyítik, hogy a piaci szereplők megfeleljenek a 236/2012/EU rendelet előírásainak, az illetékes hatóságok pedig betartassák azokat, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie.

| (10) | Ez a rendelet az EÉPH által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(10)

Ez a rendelet az EÉPH által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikai standardtervezeten alapul.

| (11) | Az EÉPH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozási technikai standard tervezetéről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1095/2010/EU rendelet 37. cikke alapján létrehozott Értékpapír-piaci Érdekképviseleti Csoport véleményét, |
| --- | --- |

(11)

Az EÉPH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozási technikai standard tervezetéről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1095/2010/EU rendelet 37. cikke alapján létrehozott Értékpapír-piaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet szabályozási technikai standardokat állapít meg a következők vonatkozásában:

| a) | a nettó rövid pozíciók tekintetében természetes vagy jogi személyek által az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátandó és közzéteendő információk tartalma, a 236/2012/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

a)

a nettó rövid pozíciók tekintetében természetes vagy jogi személyek által az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátandó és közzéteendő információk tartalma, a 236/2012/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerint;

| b) | az illetékes hatóság által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (a továbbiakban: EÉPH) rendelkezésére bocsátandó információk, a 236/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (a továbbiakban: EÉPH) rendelkezésére bocsátandó információk, a 236/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint;

| c) | a forgalom valamely részvény fő kereskedési helyszínének meghatározása céljából történő kiszámításának módszere, a 236/2012/EU rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

c)

a forgalom valamely részvény fő kereskedési helyszínének meghatározása céljából történő kiszámításának módszere, a 236/2012/EU rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerint.

II.   FEJEZET

A NETTÓ RÖVID POZÍCIÓKRA VONATKOZÓAN BEJELENTENDŐ ÉS KÖZZÉTEENDŐ INFORMÁCIÓK TARTALMA

(A 236/2012/EU RENDELET 9. CIKKE)

2. cikk

Nettó rövid részvény- és állampapír-pozíciók, valamint a fedezetlen állampapír-CDS-pozíciók bejelentése az illetékes hatóságoknak

(1)   A 236/2012/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdése, 7. cikkének (1) bekezdése vagy 8. cikke szerinti bejelentés az e rendelet I. mellékletének 1. táblázatában meghatározott információkat tartalmazza.

A bejelentés az érintett illetékes hatóság által kibocsátott, a II. mellékletben megállapított formátumú űrlap használatával történik.

(2)   Amennyiben az illetékes hatóság rendelkezik olyan biztonságos rendszerrel, amely teljes mértékben biztosítja a bejelentést tevő személy és a pozíciótulajdonos azonosítását, ideértve az I. melléklet 1. táblázatában szereplő 1–7. mezők tartalmának hiánytalan megállapítását, a bejelentőlap megfelelő mezői üresen hagyhatók.

(3)   Amennyiben valamely természetes vagy jogi személy az (1) bekezdésben említett olyan bejelentést nyújtott be, amely hibás, a hiba észlelését követően az érintett illetékes hatóságot értesíti a bejelentés törléséről.

A bejelentést az illetékes hatóság által kibocsátott, a III. mellékletben megállapított formátumú űrlap használatával kell törölni.

Az érintett természetes vagy jogi személy szükség esetén az (1) és (2) bekezdésnek megfelelő, új bejelentést nyújt be.

3. cikk

Nettó rövid részvénypozíciókra vonatkozó információk közzététele

A valamely vonatkozó közzétételi küszöbértéket elérő vagy a küszöbérték elérését követően az alá csökkenő nettó rövid részvénypozícióknak a 236/2012/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerinti közzététele során közzé kell tenni az e rendelet I. mellékletének 2. táblázatában meghatározott információkat.

III.   FEJEZET

A NETTÓ RÖVID POZÍCIÓKRA VONATKOZÓAN AZ EÉPH RENDELKEZÉSÉRE BOCSÁTANDÓ INFORMÁCIÓK TARTALMA

(A 236/2012/EU RENDELET 11. CIKKE)

4. cikk

Időszakos információk

Az illetékes hatóságok a 236/2012/EU rendelet 11. cikke (1) bekezdésének megfelelően negyedévente az EÉPH rendelkezésére bocsátják a következő információkat:

| a) | napi aggregált nettó rövid pozíciók a megfelelő illetékes hatóság által megadott fő nemzeti részvényindexben szereplő minden egyes részvény tekintetében; |
| --- | --- |

a)

napi aggregált nettó rövid pozíciók a megfelelő illetékes hatóság által megadott fő nemzeti részvényindexben szereplő minden egyes részvény tekintetében;

| b) | negyedév végi aggregált nettó rövid pozíciók az a) pontban említett indexben nem szereplő minden egyes részvény tekintetében; |
| --- | --- |

b)

negyedév végi aggregált nettó rövid pozíciók az a) pontban említett indexben nem szereplő minden egyes részvény tekintetében;

| c) | napi aggregált nettó rövid pozíciók az egyes állampapír-kibocsátók tekintetében; |
| --- | --- |

c)

napi aggregált nettó rövid pozíciók az egyes állampapír-kibocsátók tekintetében;

| d) | megfelelő esetben napi aggregált fedezetlen pozíciók az állampapír-kibocsátók CDS-ei tekintetében. |
| --- | --- |

d)

megfelelő esetben napi aggregált fedezetlen pozíciók az állampapír-kibocsátók CDS-ei tekintetében.

5. cikk

Kérésre benyújtott információk

A 236/2012/EU rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint, az érintett illetékes hatóság által eseti alapon benyújtandó információk az EÉPH által meghatározott mindazon kért információkat tartalmazzák, amelyeket az illetékes hatóság korábban nem nyújtott be e rendelet 4. cikkének megfelelően.

IV.   FEJEZET

A FORGALOM VALAMELY RÉSZVÉNY FŐ KERESKEDÉSI HELYSZÍNÉNEK MEGHATÁROZÁSA CÉLJÁBÓL TÖRTÉNŐ KISZÁMÍTÁSÁNAK MÓDSZERE

(A 236/2012/EU RENDELET 16. CIKKE)

6. cikk

A forgalom valamely részvény fő kereskedési helyszínének meghatározása céljából történő kiszámításának módszere

(1)   Amikor a 236/2012/EU rendelet 16. cikke alapján a forgalom kiszámítására kerül sor, az érintett illetékes hatóság a rendelkezésre álló legmegfelelőbb információkat használja, ideértve az alábbiakat:

| a) | nyilvános információk; |
| --- | --- |

a)

nyilvános információk;

| b) | a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 25. cikke (3) bekezdése alapján bejelentett ügyleti adatok; |
| --- | --- |

b)

a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 25. cikke (3) bekezdése alapján bejelentett ügyleti adatok;

| c) | olyan kereskedési helyszínről származó információk, amelyen az érintett részvénnyel kereskednek; |
| --- | --- |

c)

olyan kereskedési helyszínről származó információk, amelyen az érintett részvénnyel kereskednek;

| d) | más illetékes hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk, ideértve harmadik országok illetékes hatóságait is; |
| --- | --- |

d)

más illetékes hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk, ideértve harmadik országok illetékes hatóságait is;

| e) | az érintett részvény kibocsátója által rendelkezésre bocsátott információk; |
| --- | --- |

e)

az érintett részvény kibocsátója által rendelkezésre bocsátott információk;

| f) | más harmadik felektől származó információk, az adatszolgáltatókat is beleértve. |
| --- | --- |

f)

más harmadik felektől származó információk, az adatszolgáltatókat is beleértve.

(2)   Annak meghatározása során, hogy mi minősül a rendelkezésre álló legmegfelelőbb információknak, az érintett illetékes hatóság, amennyire ésszerűen lehetséges, biztosítja a következőket:

| a) | a nyilvános információkat előnyben részesíti más információforrásokhoz képest; |
| --- | --- |

a)

a nyilvános információkat előnyben részesíti más információforrásokhoz képest;

| b) | az információk a vonatkozó időszak minden kereskedési napját lefedik, függetlenül attól, hogy a részvénnyel minden kereskedési napon kereskedtek-e; |
| --- | --- |

b)

az információk a vonatkozó időszak minden kereskedési napját lefedik, függetlenül attól, hogy a részvénnyel minden kereskedési napon kereskedtek-e;

| c) | a számításba vett ügyleteket csak egyszer veszik számításba; |
| --- | --- |

c)

a számításba vett ügyleteket csak egyszer veszik számításba;

| d) | a valamely kereskedési helyszín által jelentett, ám nem e helyszínen végrehajtott ügyleteket nem veszik számításba. |
| --- | --- |

d)

a valamely kereskedési helyszín által jelentett, ám nem e helyszínen végrehajtott ügyleteket nem veszik számításba.

(3)   Egy részvény valamely kereskedési helyszínen mért forgalmát nullának kell tekinteni, amennyiben a részvénnyel az adott kereskedési helyszínen már nem lehet kereskedni, még akkor is, ha a vonatkozó számítási időszakban lehetett a részvénnyel kereskedni az adott kereskedési helyszínen.

V.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. november 1-jétől kell alkalmazni, kivéve a 6. cikket, amelyet az első bekezdésben említett naptól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 86., 2012.3.24., 1. o.

1

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

2

(3)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

3

---

I. MELLÉKLET

1.   TÁBLÁZAT

A bejelentési célú mezők listája (2. cikk)

| Mezőazonosító | Megnevezés |
| --- | --- |
| 1. | Pozíciótulajdonos |

Mezőazonosító

Megnevezés

1.

Pozíciótulajdonos

természetes személyek esetében: utónév és családi név

jogi személyek esetében: teljes név, beleértve a cégnyilvántartásba vétel szerinti társasági formát

| 2. | Jogi személy azonosító kódja |
| --- | --- |

2.

Jogi személy azonosító kódja

adott esetben a banki azonosító kód (BIC)

| 3. | A pozíciótulajdonos címe |
| --- | --- |

3.

A pozíciótulajdonos címe

teljes cím (pl. utca, házszám, irányítószám, település, állam/tartomány) az ország megnevezésével

| 4. | A pozíciótulajdonos elérhetősége |
| --- | --- |

4.

A pozíciótulajdonos elérhetősége

telefonszám, faxszám (ha van), e-mail cím

| 5. | Bejelentő |
| --- | --- |

5.

Bejelentő

természetes személyek esetében: utónév és családi név

jogi személyek esetében: teljes név, beleértve a cégnyilvántartásba vétel szerinti társasági formát

| 6. | A bejelentő címe |
| --- | --- |

6.

A bejelentő címe

teljes cím (pl. utca, házszám, irányítószám, település, állam/tartomány) az ország megnevezésével, amennyiben eltér a pozíciótulajdonos címétől

| 7. | A bejelentő elérhetősége |
| --- | --- |

7.

A bejelentő elérhetősége

telefonszám, faxszám (ha van), e-mail cím, amennyiben eltér a pozíciótulajdonos elérhetőségétől

| 8. | A bejelentés dátuma |
| --- | --- |

8.

A bejelentés dátuma

a bejelentés benyújtásának napja, az ISO 8601:2004 jelű szabványnak megfelelő formátumban (éééé-hh-nn)

| 9. | Kibocsátó |
| --- | --- |

9.

Kibocsátó

részvények esetében: a valamely kereskedési helyszínre bevezetett részvényekkel rendelkező társaság teljes neve

állampapírok esetében: a kibocsátó teljes neve

fedezetlen állampapír-CDS-ek esetében a mögöttes állampapír-kibocsátó teljes neve

| 10. | ISIN |
| --- | --- |

10.

ISIN

csak részvények esetében: a kibocsátó fő törzsrészvényosztályának ISIN-kódja; amennyiben nincsenek bevezetett törzsrészvények, az elsőbbségi részvények ISIN-kódja (vagy – ha több elsőbbségirészvény-osztály van bevezetve – a fő elsőbbségirészvény-osztály ISIN-kódja)

| 11. | Országkód |
| --- | --- |

11.

Országkód

az állampapír-kibocsátó ország ISO 3166-1 jelű szabvány szerinti kétbetűs kódja

| 12. | A pozíció dátuma |
| --- | --- |

12.

A pozíció dátuma

az a nap, amelyen a pozíció létrejött, módosult vagy megszűnt, az ISO 8601:2004 jelű szabványnak megfelelő formátumban (éééé-hh-nn)

| 13. | A nettó rövid pozíció nagysága százalékban |
| --- | --- |

13.

A nettó rövid pozíció nagysága százalékban

csak részvények esetében: a kibocsátott részvénytőke százalékában (két tizedes jegyig kerekítve), abszolút értékben, azaz „+” vagy „–” jel nélkül

| 14. | Nettó rövid pozíció egyenérték |
| --- | --- |

14.

Nettó rövid pozíció egyenérték

részvények esetében: a rövid pozícióval egyenértékű részvények teljes száma

állampapírok esetében: nominális egyenérték euróban kifejezve

fedezetlen állampapír-CDS-ek esetében: nominális egyenérték euróban kifejezve

az adatokat abszolút értékben, „+” vagy „–” jel nélkül, a deviza kódját pedig az ISO 4217 jelű szabványnak megfelelően kell megadni

| 15. | Az előző bejelentés dátuma |
| --- | --- |

15.

Az előző bejelentés dátuma

az a nap, amelyen a pozíciótulajdonos által ugyanazon kibocsátó vonatkozásában közölt legutóbbi pozíció bejelentésre került, az ISO 8601:2004 jelű szabványnak megfelelő formátumban (éééé-hh-nn)

| 16. | A törlés dátuma |
| --- | --- |

16.

A törlés dátuma

az a nap, amelyen törlési űrlap került benyújtásra egy korábban benyújtott hibás bejelentés törlése céljából, az ISO 8601:2004 jelű szabványnak megfelelő formátumban (éééé-hh-nn)

| 17. | Megjegyzések |
| --- | --- |

17.

Megjegyzések

szabad szöveg – kitöltése nem kötelező

2.   TÁBLÁZAT

A közzétételi célú mezők listája (3. cikk)

| Mezőazonosító | Tartalom |
| --- | --- |
| 1. | Pozíciótulajdonos |

Mezőazonosító

Tartalom

1.

Pozíciótulajdonos

természetes személyek esetében: utónév és családi név

jogi személyek esetében: teljes név, beleértve a cégnyilvántartásba vétel szerinti társasági formát

| 2. | A kibocsátó neve |
| --- | --- |

2.

A kibocsátó neve

a valamely kereskedési helyszínre bevezetett részvényekkel rendelkező társaság teljes neve

| 3. | ISIN |
| --- | --- |

3.

ISIN

a kibocsátó fő törzsrészvényosztályának ISIN-kódja amennyiben nincsenek bevezetett törzsrészvények, az elsőbbségi részvények ISIN-kódja (vagy – ha több elsőbbségirészvény-osztály van bevezetve – a fő elsőbbségirészvény-osztály ISIN-kódja)

| 4. | A nettó rövid pozíció nagysága százalékban |
| --- | --- |

4.

A nettó rövid pozíció nagysága százalékban

a kibocsátott részvénytőke százalékában (két tizedes jegyig kerekítve)

| 5. | A pozíció dátuma |
| --- | --- |

5.

A pozíció dátuma

az a nap, amelyen a pozíció létrejött, módosult vagy megszűnt, az ISO 8601:2004 jelű szabványnak megfelelő formátumban (éééé-hh-nn)

---

II. MELLÉKLET

A nettó rövid pozíciók bejelentésére szolgáló űrlap formátuma (2. cikk)

| POZÍCIÓTULAJDONOS | Utónév
  CSALÁDI NÉV
  A társaság teljes neve | |
| --- | --- | --- |
| BIC-kód
  (amennyiben a pozíciótulajdonos rendelkezik ilyennel) | |
| Ország | |
| Cím | |
| Kapcsolattartó személy | Utónév
  Családi név | |
| Telefonszám | |
| Fax | |
| E-mail cím | |

POZÍCIÓTULAJDONOS

Utónév

CSALÁDI NÉV

A társaság teljes neve

BIC-kód

(amennyiben a pozíciótulajdonos rendelkezik ilyennel)

Ország

Cím

Kapcsolattartó személy

Utónév

Családi név

Telefonszám

Fax

E-mail cím

| BEJELENTŐ
  (amennyiben eltérő) | Utónév
  CSALÁDI NÉV
  A társaság teljes neve | |
| --- | --- | --- |
| Ország | |
| Cím | |
| Kapcsolattartó személy | Utónév
  Családi név | |
| Telefonszám | |
| Fax | |
| E-mail cím | |

BEJELENTŐ

(amennyiben eltérő)

Utónév

CSALÁDI NÉV

A társaság teljes neve

Ország

Cím

Kapcsolattartó személy

Utónév

Családi név

Telefonszám

Fax

E-mail cím

| NETTÓ RÖVID RÉSZVÉNYPOZÍCIÓ |
| --- |
| 1. | A bejelentés napja
  (éééé-hh-nn) |

NETTÓ RÖVID RÉSZVÉNYPOZÍCIÓ

1.

A bejelentés napja

(éééé-hh-nn)

A kibocsátó neve

| 2.1 | ISIN-kód |
| --- | --- |

2.1

ISIN-kód

| 2.2 | Teljes név |
| --- | --- |

2.2

Teljes név

| 3. | A pozíció dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

3.

A pozíció dátuma

(éééé-hh-nn)

Nettó rövid pozíció a küszöbérték átlépését követően

| 4.1 | A rövid pozícióval egyenértékű részvények száma |
| --- | --- |

4.1

A rövid pozícióval egyenértékű részvények száma

| 4.2 | A kibocsátott részvénytőke %-ában |
| --- | --- |

4.2

A kibocsátott részvénytőke %-ában

| 5. | Az előző bejelentés dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

5.

Az előző bejelentés dátuma

(éééé-hh-nn)

| 6. | Megjegyzés |
| --- | --- |

6.

Megjegyzés

| NETTÓ RÖVID ÁLLAMPAPÍR-POZÍCIÓ |
| --- |
| 1. | A bejelentés napja
  (éééé-hh-nn) |

NETTÓ RÖVID ÁLLAMPAPÍR-POZÍCIÓ

1.

A bejelentés napja

(éééé-hh-nn)

A kibocsátó neve

| 2.1 | Országkód |
| --- | --- |

2.1

Országkód

| 2.2 | Teljes név |
| --- | --- |

2.2

Teljes név

| 3. | A pozíció dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

3.

A pozíció dátuma

(éééé-hh-nn)

| 4. | Nettó rövid pozíció a küszöbérték átlépését követően
  Nominális egyenérték |
| --- | --- |

4.

Nettó rövid pozíció a küszöbérték átlépését követően

Nominális egyenérték

| 5. | Az előző bejelentés dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

5.

Az előző bejelentés dátuma

(éééé-hh-nn)

| 6. | Megjegyzés |
| --- | --- |

6.

Megjegyzés

| FEDEZETLEN ÁLLAMPAPÍR-CDS-POZÍCIÓ |
| --- |
| 1. | A bejelentés napja
  (éééé-hh-nn) |

FEDEZETLEN ÁLLAMPAPÍR-CDS-POZÍCIÓ

1.

A bejelentés napja

(éééé-hh-nn)

A kibocsátó neve

| 2.1 | Országkód |
| --- | --- |

2.1

Országkód

| 2.2 | Teljes név |
| --- | --- |

2.2

Teljes név

| 3. | A pozíció dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

3.

A pozíció dátuma

(éééé-hh-nn)

| 4. | Nettó rövid pozíció a küszöbérték átlépését követően
  Nominális egyenérték |
| --- | --- |

4.

Nettó rövid pozíció a küszöbérték átlépését követően

Nominális egyenérték

| 5. | Az előző bejelentés dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

5.

Az előző bejelentés dátuma

(éééé-hh-nn)

| 6. | Megjegyzés |
| --- | --- |

6.

Megjegyzés

---

III. MELLÉKLET

A hibás bejelentés esetén benyújtandó törlési űrlap formátuma (2. cikk)

| POZÍCIÓTULAJDONOS | Utónév
  CSALÁDI NÉV
  A társaság teljes neve | |
| --- | --- | --- |
| BIC-kód
  (amennyiben a pozíciótulajdonos rendelkezik ilyennel) | |
| Ország | |
| Cím | |
| Kapcsolattartó személy | Utónév
  Családi név | |
| Telefonszám | |
| Fax | |
| E-mail cím | |

POZÍCIÓTULAJDONOS

Utónév

CSALÁDI NÉV

A társaság teljes neve

BIC-kód

(amennyiben a pozíciótulajdonos rendelkezik ilyennel)

Ország

Cím

Kapcsolattartó személy

Utónév

Családi név

Telefonszám

Fax

E-mail cím

| BEJELENTŐ
  (amennyiben eltérő) | Utónév
  CSALÁDI NÉV
  A társaság teljes neve | |
| --- | --- | --- |
| Ország | |
| Cím | |
| Kapcsolattartó személy | Utónév
  Családi név | |
| Telefonszám | |
| Fax | |
| E-mail cím | |

BEJELENTŐ

(amennyiben eltérő)

Utónév

CSALÁDI NÉV

A társaság teljes neve

Ország

Cím

Kapcsolattartó személy

Utónév

Családi név

Telefonszám

Fax

E-mail cím

| TÖRÖLT NETTÓ RÖVID RÉSZVÉNYPOZÍCIÓ |
| --- |
| 1. | A törlés dátuma
  (éééé-hh-nn) |

TÖRÖLT NETTÓ RÖVID RÉSZVÉNYPOZÍCIÓ

1.

A törlés dátuma

(éééé-hh-nn)

A kibocsátó neve

| 2.1 | ISIN-kód |
| --- | --- |

2.1

ISIN-kód

| 2.2 | Teljes név |
| --- | --- |

2.2

Teljes név

| 3. | A pozíció törölt bejelentésben megadott dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

3.

A pozíció törölt bejelentésben megadott dátuma

(éééé-hh-nn)

A törölt bejelentés szerinti nettó rövid pozíció a küszöbérték átlépését követően

| 4.1 | A rövid pozícióval egyenértékű részvények száma |
| --- | --- |

4.1

A rövid pozícióval egyenértékű részvények száma

| 4.2 | A kibocsátott részvénytőke %-ában |
| --- | --- |

4.2

A kibocsátott részvénytőke %-ában

| 5. | A bejelentés törölt bejelentésben megadott dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

5.

A bejelentés törölt bejelentésben megadott dátuma

(éééé-hh-nn)

| 6. | Megjegyzés |
| --- | --- |

6.

Megjegyzés

| TÖRÖLT NETTÓ RÖVID ÁLLAMPAPÍR-POZÍCIÓ |
| --- |
| 1. | A törlés dátuma
  (éééé-hh-nn) |

TÖRÖLT NETTÓ RÖVID ÁLLAMPAPÍR-POZÍCIÓ

1.

A törlés dátuma

(éééé-hh-nn)

A kibocsátó neve

| 2.1 | Országkód |
| --- | --- |

2.1

Országkód

| 2.2 | Teljes név |
| --- | --- |

2.2

Teljes név

| 3. | A pozíciónak a törölt bejelentésben megadott dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

3.

A pozíciónak a törölt bejelentésben megadott dátuma

(éééé-hh-nn)

| 4. | A törölt bejelentés szerinti nettó rövid pozíció a küszöbérték átlépését követően
  Nominális egyenérték |
| --- | --- |

4.

A törölt bejelentés szerinti nettó rövid pozíció a küszöbérték átlépését követően

Nominális egyenérték

| 5. | A bejelentésnek a törölt bejelentésben megadott dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

5.

A bejelentésnek a törölt bejelentésben megadott dátuma

(éééé-hh-nn)

| 6. | Megjegyzés |
| --- | --- |

6.

Megjegyzés

| TÖRÖLT FEDEZETLEN ÁLLAMPAPÍR-CDS-POZÍCIÓ |
| --- |
| 1. | A törlés dátuma
  (éééé-hh-nn) |

TÖRÖLT FEDEZETLEN ÁLLAMPAPÍR-CDS-POZÍCIÓ

1.

A törlés dátuma

(éééé-hh-nn)

A kibocsátó neve

| 2.1 | Országkód |
| --- | --- |

2.1

Országkód

| 2.2 | Teljes név |
| --- | --- |

2.2

Teljes név

| 3. | A pozíciónak a törölt bejelentésben megadott dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

3.

A pozíciónak a törölt bejelentésben megadott dátuma

(éééé-hh-nn)

| 4. | A törölt bejelentés szerinti nettó rövid pozíció a küszöbérték átlépését követően
  Nominális egyenérték |
| --- | --- |

4.

A törölt bejelentés szerinti nettó rövid pozíció a küszöbérték átlépését követően

Nominális egyenérték

| 5. | A bejelentésnek a törölt bejelentésben megadott dátuma
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- |

5.

A bejelentésnek a törölt bejelentésben megadott dátuma

(éééé-hh-nn)

| 6. | Megjegyzés |
| --- | --- |

6.

Megjegyzés

---

| 18.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/11

---

A BIZOTTSÁG 827/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. június 29.)

a nettó rövid részvénypozíciók közzétételének módjára, a nettó rövid pozíciók tekintetében az Európai Értékpapír-piaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk formájának meghatározására, a részvények vagy állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok meghatározására és az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos időpontokra és időszakokra vonatkozó, a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtási technikai standardok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (6) bekezdésére, 11. cikke (4) bekezdésére, 12. cikke (2) bekezdésére, 13. cikke (5) bekezdésére és 16. cikke (4) bekezdésére,

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | E rendelet célja a nem mentesülő részvényekben meglévő rövid pozíciók közzétételéhez szükséges lépésként a mentesülő részvények jegyzékének, valamint azon feltételeknek a meghatározása, amelyek alapján ezen információkat az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (a továbbiakban: EÉPH) rendelkezésére kell bocsátani. Lényeges ezért meghatározni a nem mentesülő részvények tekintetében alkalmazandó rendelkezésekre és intézkedésekre vonatkozó szabályokat is. Annak érdekében, hogy biztosítsuk a short ügyletekre vonatkozó ezen, egy időben hatályba léptetendő rendelkezések koherenciáját, és elősegítsük, hogy a betartásukra kötelezett személyek átfogóan szemlélhessék őket, és könnyen hozzájuk férhessenek, helyénvaló a 236/2012/EU rendelet által előírt végrehajtási technikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni. |
| --- | --- |

(1)

E rendelet célja a nem mentesülő részvényekben meglévő rövid pozíciók közzétételéhez szükséges lépésként a mentesülő részvények jegyzékének, valamint azon feltételeknek a meghatározása, amelyek alapján ezen információkat az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (a továbbiakban: EÉPH) rendelkezésére kell bocsátani. Lényeges ezért meghatározni a nem mentesülő részvények tekintetében alkalmazandó rendelkezésekre és intézkedésekre vonatkozó szabályokat is. Annak érdekében, hogy biztosítsuk a short ügyletekre vonatkozó ezen, egy időben hatályba léptetendő rendelkezések koherenciáját, és elősegítsük, hogy a betartásukra kötelezett személyek átfogóan szemlélhessék őket, és könnyen hozzájuk férhessenek, helyénvaló a 236/2012/EU rendelet által előírt végrehajtási technikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni.

| (2) | Biztosítandó a 236/2012/EU rendelet egységes alkalmazását az illetékes hatóságok által az EÉPH rendelkezésére bocsátandó információk tekintetében, valamint elősegítendő ezen információk hatékony feldolgozását, az információcserét elektronikus úton, biztonságos módon, standard sablonok alapján kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(2)

Biztosítandó a 236/2012/EU rendelet egységes alkalmazását az illetékes hatóságok által az EÉPH rendelkezésére bocsátandó információk tekintetében, valamint elősegítendő ezen információk hatékony feldolgozását, az információcserét elektronikus úton, biztonságos módon, standard sablonok alapján kell végrehajtani.

| (3) | Lényeges, hogy a nyilvánosságra hozott nettó rövid pozíciókra vonatkozó adatokhoz az illetékes hatóságok által működtetett vagy felügyelt központi webhelyeken könnyen hozzá lehessen férni, és azokat újra fel lehessen használni. E célból ezeket az adatokat olyan formátumban kell rendelkezésre bocsátani, amely lehetővé teszi az adatok rugalmas felhasználását, és amely a statikus, telefaxon keresztül vagy már rögzített formátumban továbbított dokumentumok lehetőségén kívül más lehetőségeket is nyújt. Amennyiben technikailag lehetséges, gépi leolvasást lehetővé tevő formátumot kell alkalmazni, amely lehetővé teszi, hogy a felhasználók strukturált és költséghatékony módon dolgozzák fel az információkat. |
| --- | --- |

(3)

Lényeges, hogy a nyilvánosságra hozott nettó rövid pozíciókra vonatkozó adatokhoz az illetékes hatóságok által működtetett vagy felügyelt központi webhelyeken könnyen hozzá lehessen férni, és azokat újra fel lehessen használni. E célból ezeket az adatokat olyan formátumban kell rendelkezésre bocsátani, amely lehetővé teszi az adatok rugalmas felhasználását, és amely a statikus, telefaxon keresztül vagy már rögzített formátumban továbbított dokumentumok lehetőségén kívül más lehetőségeket is nyújt. Amennyiben technikailag lehetséges, gépi leolvasást lehetővé tevő formátumot kell alkalmazni, amely lehetővé teszi, hogy a felhasználók strukturált és költséghatékony módon dolgozzák fel az információkat.

| (4) | Biztosítandó, hogy ezen információk a piaci szereplők rendelkezésére álljanak, lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok által működtetett vagy felügyelt központi webhelyeken történő közzététel mellett a nettó rövid pozíciókra vonatkozó információkhoz egyéb módokon is bárki hozzáférhessen. |
| --- | --- |

(4)

Biztosítandó, hogy ezen információk a piaci szereplők rendelkezésére álljanak, lehetővé kell tenni, hogy az illetékes hatóságok által működtetett vagy felügyelt központi webhelyeken történő közzététel mellett a nettó rövid pozíciókra vonatkozó információkhoz egyéb módokon is bárki hozzáférhessen.

| (5) | A felhasználók számára két alapvető kimeneti adatcsoportot kell összeállítani a vonatkozó közzétételi küszöbértéket meghaladó, egyedi nettó rövid részvénypozíciók nyilvánosságra hozatala céljából. Ezek egyike egy, a központi webhely látogatásakor nyitva lévő, közzétételi küszöbérték fölötti nettó rövid pozíciókat bemutató tömör lista vagy táblázat, a másik pedig a közzétett egyedi nettó rövid pozíciók historikus adatait tartalmazó lista vagy táblázat. |
| --- | --- |

(5)

A felhasználók számára két alapvető kimeneti adatcsoportot kell összeállítani a vonatkozó közzétételi küszöbértéket meghaladó, egyedi nettó rövid részvénypozíciók nyilvánosságra hozatala céljából. Ezek egyike egy, a központi webhely látogatásakor nyitva lévő, közzétételi küszöbérték fölötti nettó rövid pozíciókat bemutató tömör lista vagy táblázat, a másik pedig a közzétett egyedi nettó rövid pozíciók historikus adatait tartalmazó lista vagy táblázat.

| (6) | Amikor egy nettó rövid részvénypozíció valamely vonatkozó közzétételi küszöbérték alá csökken, közzé kell tenni a pozíció adatait, ideértve annak tényleges nagyságát is. A központi webhelyre látogató felhasználók megtévesztésének elkerülése érdekében az érintett társaság kibocsátott részvénytőkéjének 0,5 %-a alá csökkenő pozíciók nem maradhatnak korlátlan ideig a nyitott pozíciók között, hanem azokat 24 óra elteltével a historikus adatokhoz kell áthelyezni. |
| --- | --- |

(6)

Amikor egy nettó rövid részvénypozíció valamely vonatkozó közzétételi küszöbérték alá csökken, közzé kell tenni a pozíció adatait, ideértve annak tényleges nagyságát is. A központi webhelyre látogató felhasználók megtévesztésének elkerülése érdekében az érintett társaság kibocsátott részvénytőkéjének 0,5 %-a alá csökkenő pozíciók nem maradhatnak korlátlan ideig a nyitott pozíciók között, hanem azokat 24 óra elteltével a historikus adatokhoz kell áthelyezni.

| (7) | Az egységes, világos, ugyanakkor rugalmas keretek kialakítása céljából meg kell határozni a kölcsönvételi megállapodások és hasonló hatású más érvényesíthető követelések, valamint a harmadik felekkel kialakított rendelkezések azon típusait, amelyek megfelelően biztosítják, hogy a részvények vagy állampapírok az elszámoláskor rendelkezésre álljanak, továbbá meg kell határozni azokat a kritériumokat, amelyeket e megállapodásoknak és rendelkezéseket ki kell elégíteniük. |
| --- | --- |

(7)

Az egységes, világos, ugyanakkor rugalmas keretek kialakítása céljából meg kell határozni a kölcsönvételi megállapodások és hasonló hatású más érvényesíthető követelések, valamint a harmadik felekkel kialakított rendelkezések azon típusait, amelyek megfelelően biztosítják, hogy a részvények vagy állampapírok az elszámoláskor rendelkezésre álljanak, továbbá meg kell határozni azokat a kritériumokat, amelyeket e megállapodásoknak és rendelkezéseket ki kell elégíteniük.

| (8) | A short ügyletek vonatkozásában az új részvények jegyzésére vonatkozó jogok érvényesítése csak abban az esetben biztosíthatja megfelelően az elszámoláskori rendelkezésre állást, ha az eljárás biztosítja a short ügylet elszámolhatóságát az elszámolás esedékességekor. Lényeges ezért meghatározni azokat a szabályokat, amelyek biztosítják, hogy a jegyzési jogokból származó részvények legkésőbb az elszámolás napján, legalább a rövidre eladni kívánt részvényekkel megegyező számban rendelkezésre álljanak. |
| --- | --- |

(8)

A short ügyletek vonatkozásában az új részvények jegyzésére vonatkozó jogok érvényesítése csak abban az esetben biztosíthatja megfelelően az elszámoláskori rendelkezésre állást, ha az eljárás biztosítja a short ügylet elszámolhatóságát az elszámolás esedékességekor. Lényeges ezért meghatározni azokat a szabályokat, amelyek biztosítják, hogy a jegyzési jogokból származó részvények legkésőbb az elszámolás napján, legalább a rövidre eladni kívánt részvényekkel megegyező számban rendelkezésre álljanak.

| (9) | A korlátozott időre szóló megerősítésre vonatkozó rendelkezések meghatározásakor fontos úgy megállapítani a short ügyletnek az értékpapír megvásárlásával történő fedezésére rendelkezésre álló időkeretet, hogy az összeegyeztethető legyen a különböző joghatóságok alatt érvényesülő, eltérő elszámolási ciklusokkal. |
| --- | --- |

(9)

A korlátozott időre szóló megerősítésre vonatkozó rendelkezések meghatározásakor fontos úgy megállapítani a short ügyletnek az értékpapír megvásárlásával történő fedezésére rendelkezésre álló időkeretet, hogy az összeegyeztethető legyen a különböző joghatóságok alatt érvényesülő, eltérő elszámolási ciklusokkal.

| (10) | Annak megfelelő biztosítása érdekében, hogy az eszközök rendelkezésre álljanak az elszámoláskor abban az esetben, ha a short ügyletet kezdeményező természetes vagy jogi személy harmadik féllel olyan eljárást alakított ki, amelynek értelmében a harmadik fél megerősítést küld az eszköz beszerezhetőségéről, elengedhetetlen, hogy a harmadik fél – amennyiben harmadik országban található – igazolhatóan megfelelő felügyelet alá tartozzon, és hogy a felügyelő hatóságok között megfelelő eljárások létezzenek az információcsere tekintetében. Egyebek mellett megfelelő eljárásnak számít, ha a harmadik fél aláírta az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének (IOSCO) egyetértési megállapodását. |
| --- | --- |

(10)

Annak megfelelő biztosítása érdekében, hogy az eszközök rendelkezésre álljanak az elszámoláskor abban az esetben, ha a short ügyletet kezdeményező természetes vagy jogi személy harmadik féllel olyan eljárást alakított ki, amelynek értelmében a harmadik fél megerősítést küld az eszköz beszerezhetőségéről, elengedhetetlen, hogy a harmadik fél – amennyiben harmadik országban található – igazolhatóan megfelelő felügyelet alá tartozzon, és hogy a felügyelő hatóságok között megfelelő eljárások létezzenek az információcsere tekintetében. Egyebek mellett megfelelő eljárásnak számít, ha a harmadik fél aláírta az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének (IOSCO) egyetértési megállapodását.

| (11) | Azon követelmény megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, mely annak megállapítására irányul, hogy az egyes részvények fő kereskedési helyszíne az Unión kívül található-e, átmeneti intézkedéseket kell elfogadni a mentesülő részvények 236/2012/EU rendelet 16. cikke szerinti jegyzékének első ízben történő meghatározása tekintetében. Továbbá, jóllehet a mentesülő részvények jegyzéke 2 évig hatályos, szükséges némi rugalmasságot biztosítani, mivel a kétéves időszak során szükség lehet a jegyzék felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(11)

Azon követelmény megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, mely annak megállapítására irányul, hogy az egyes részvények fő kereskedési helyszíne az Unión kívül található-e, átmeneti intézkedéseket kell elfogadni a mentesülő részvények 236/2012/EU rendelet 16. cikke szerinti jegyzékének első ízben történő meghatározása tekintetében. Továbbá, jóllehet a mentesülő részvények jegyzéke 2 évig hatályos, szükséges némi rugalmasságot biztosítani, mivel a kétéves időszak során szükség lehet a jegyzék felülvizsgálatára.

| (12) | A következetesség biztosítása érdekében e rendeletet ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint a 236/2012/EU rendeletet. Annak érdekében azonban, hogy a természetes és jogi személyeknek elegendő idejük legyen a 236/2012/EU rendelet szerint mentesülő részvények jegyzékének feldolgozására, e jegyzék összeállításának és az EÉPH honlapján történő, ezt követő közzétételének elegendő idővel meg kell előznie azt az időpontot, amelytől kezdve a 236/2012/EU rendelet alkalmazandó. Ennek érdekében azokat a rendelkezéseket, amelyek a fő kereskedési helyszín meghatározására irányuló számításokkal kapcsolatos időpontra és időszakra, az Unión kívüli fő kereskedési helyszínnel rendelkező részvényekkel kapcsolatban az EÉPH számára nyújtandó tájékoztatás időpontjára, valamint a mentesülő részvényeket tartalmazó jegyzék hatálybalépésének időpontjára vonatkoznak, e rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(12)

A következetesség biztosítása érdekében e rendeletet ugyanattól a naptól kell alkalmazni, mint a 236/2012/EU rendeletet. Annak érdekében azonban, hogy a természetes és jogi személyeknek elegendő idejük legyen a 236/2012/EU rendelet szerint mentesülő részvények jegyzékének feldolgozására, e jegyzék összeállításának és az EÉPH honlapján történő, ezt követő közzétételének elegendő idővel meg kell előznie azt az időpontot, amelytől kezdve a 236/2012/EU rendelet alkalmazandó. Ennek érdekében azokat a rendelkezéseket, amelyek a fő kereskedési helyszín meghatározására irányuló számításokkal kapcsolatos időpontra és időszakra, az Unión kívüli fő kereskedési helyszínnel rendelkező részvényekkel kapcsolatban az EÉPH számára nyújtandó tájékoztatás időpontjára, valamint a mentesülő részvényeket tartalmazó jegyzék hatálybalépésének időpontjára vonatkoznak, e rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

| (13) | Mivel a 236/2012/EU rendelet megállapította, hogy kötelező erejű technikai standardokat kell elfogadni annak érdekében, hogy a rendeletet hasznosan alkalmazni lehessen, és mivel 2012. november 1. előtt meg kell határozni azon szükséges nem alapvető rendelkezéseket, amelyek megkönnyítik, hogy a piaci szereplők megfeleljenek a 236/2012/EU rendelet előírásainak, az illetékes hatóságok pedig betartassák azokat, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie. |
| --- | --- |

(13)

Mivel a 236/2012/EU rendelet megállapította, hogy kötelező erejű technikai standardokat kell elfogadni annak érdekében, hogy a rendeletet hasznosan alkalmazni lehessen, és mivel 2012. november 1. előtt meg kell határozni azon szükséges nem alapvető rendelkezéseket, amelyek megkönnyítik, hogy a piaci szereplők megfeleljenek a 236/2012/EU rendelet előírásainak, az illetékes hatóságok pedig betartassák azokat, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie.

| (14) | Ez a rendelet az EÉPH által a Bizottságnak benyújtott végrehajtási technikaistandard-tervezeten alapul. |
| --- | --- |

(14)

Ez a rendelet az EÉPH által a Bizottságnak benyújtott végrehajtási technikaistandard-tervezeten alapul.

| (15) | Az EÉPH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtási technikai standard tervezetéről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelet (2) 37. cikke alapján létrehozott Értékpapír-piaci Érdekképviseleti Csoport véleményét, |
| --- | --- |

(15)

Az EÉPH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtási technikai standard tervezetéről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelet (2) 37. cikke alapján létrehozott Értékpapír-piaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet végrehajtási technikai standardokat állapít meg a következők vonatkozásában:

| a) | a nettó rövid pozíciókra vonatkozó információk természetes vagy jogi személyek által történő közzétételének módja, valamint az illetékes hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (a továbbiakban: EÉPH) rendelkezésére bocsátandó információk formátuma, a 236/2012/EU rendelet 9. cikkének (6) bekezdése és 11. cikkének (4) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

a)

a nettó rövid pozíciókra vonatkozó információk természetes vagy jogi személyek által történő közzétételének módja, valamint az illetékes hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (a továbbiakban: EÉPH) rendelkezésére bocsátandó információk formátuma, a 236/2012/EU rendelet 9. cikkének (6) bekezdése és 11. cikkének (4) bekezdése szerint;

| b) | a részvények elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok, és az állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok, a 236/2012/EU rendelet 12. cikkének (2) bekezdése és 13. cikkének (5) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

b)

a részvények elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok, és az állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok, a 236/2012/EU rendelet 12. cikkének (2) bekezdése és 13. cikkének (5) bekezdése szerint;

| c) | a fő kereskedési helyszín meghatározására irányuló számításokkal kapcsolatos időpont és időszak, az EÉPH tájékoztatásának időpontja, valamint a vonatkozó jegyzék hatálybalépésének időpontja, a 236/2012/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

c)

a fő kereskedési helyszín meghatározására irányuló számításokkal kapcsolatos időpont és időszak, az EÉPH tájékoztatásának időpontja, valamint a vonatkozó jegyzék hatálybalépésének időpontja, a 236/2012/EU rendelet 16. cikkének (4) bekezdése szerint.

II.   FEJEZET

A JELENTŐS NETTÓ RÖVID RÉSZVÉNYPOZÍCIÓKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK KÖZZÉTÉTELÉNEK MÓDJA

[A 236/2012/EU RENDELET 9. CIKKE]

2. cikk

Az információk közzétételének módja

A nettó rövid részvénypozíciókat egy, a 236/2012/EU rendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti, a megfelelő illetékes hatóság által működtetett vagy felügyelt központi webhelyen való megjelenítés útján kell közzétenni. Az információkat olyan módon kell közzétenni, amely biztosítja a következőket:

| a) | az információk közzététele az I. mellékletben megállapított formátumban oly módon, hogy a webhelyre látogató felhasználók egy vagy több táblázatban hozzáférjenek az egyes részvénykibocsátók tekintetében fennálló pozíciókra vonatkozó valamennyi releváns információhoz; |
| --- | --- |

a)

az információk közzététele az I. mellékletben megállapított formátumban oly módon, hogy a webhelyre látogató felhasználók egy vagy több táblázatban hozzáférjenek az egyes részvénykibocsátók tekintetében fennálló pozíciókra vonatkozó valamennyi releváns információhoz;

| b) | lehetővé teszi a felhasználók számára annak megállapítását, hogy a webhely látogatásának időpontjában valamely részvénykibocsátó tekintetében fennálló nettó rövid pozíció elérte vagy meghaladta a vonatkozó közzétételi küszöbértéket, valamint lehetővé teszi, hogy a felhasználók e tekintetben szűrést végezzenek; |
| --- | --- |

b)

lehetővé teszi a felhasználók számára annak megállapítását, hogy a webhely látogatásának időpontjában valamely részvénykibocsátó tekintetében fennálló nettó rövid pozíció elérte vagy meghaladta a vonatkozó közzétételi küszöbértéket, valamint lehetővé teszi, hogy a felhasználók e tekintetben szűrést végezzenek;

| c) | historikus adatokat tesz elérhetővé az egyes részvénykibocsátók tekintetében közzétett nettó rövid pozíciókra vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

historikus adatokat tesz elérhetővé az egyes részvénykibocsátók tekintetében közzétett nettó rövid pozíciókra vonatkozóan;

| d) | amennyiben technikailag lehetséges, a közzétett és historikus nettó rövid pozíciókat gépileg olvasható formátumban tartalmazó, letölthető fájlokat tartalmaz, azaz e fájlok elegendő mértékben strukturáltak ahhoz, hogy a szoftveres alkalmazások megbízhatóan azonosíthassák az egyes tényeket és azok belső szerkezetét; |
| --- | --- |

d)

amennyiben technikailag lehetséges, a közzétett és historikus nettó rövid pozíciókat gépileg olvasható formátumban tartalmazó, letölthető fájlokat tartalmaz, azaz e fájlok elegendő mértékben strukturáltak ahhoz, hogy a szoftveres alkalmazások megbízhatóan azonosíthassák az egyes tényeket és azok belső szerkezetét;

| e) | a b) pontban meghatározott információkkal együtt egy napig feltünteti azokat a nettó rövid pozíciókat, amelyeket azért tettek közzé, mert a kibocsátott részvénytőke 0,5 %-ának megfelelő közzétételi küszöbérték alá csökkentek, majd ezt követően ezeket az információkat innen elmozdítva a historikus adatokat tartalmazó részbe továbbítja. |
| --- | --- |

e)

a b) pontban meghatározott információkkal együtt egy napig feltünteti azokat a nettó rövid pozíciókat, amelyeket azért tettek közzé, mert a kibocsátott részvénytőke 0,5 %-ának megfelelő közzétételi küszöbérték alá csökkentek, majd ezt követően ezeket az információkat innen elmozdítva a historikus adatokat tartalmazó részbe továbbítja.

III.   FEJEZET

AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ÁLTAL A NETTÓ RÖVID POZÍCIÓK TEKINTETÉBEN AZ EÉPH RENDELKEZÉSÉRE BOCSÁTANDÓ INFORMÁCIÓK FORMÁTUMA

[A 236/2012/EU RENDELET 11. CIKKE]

3. cikk

Az időszakos információk formátuma

(1)   A megfelelő illetékes hatóságok a nettó rövid részvény- és állampapír-pozíciókról, valamint a fedezetlen állampapír-CDS-pozíciókról negyedévenként a 236/2012/EU rendelet 11. cikke (1) bekezdése szerint az EÉPH rendelkezésére bocsátandó információkat az e rendelet II. mellékletében meghatározott formátumban nyújtják be.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információkat elektronikus úton, az EÉPH által létrehozott olyan rendszerben kell továbbítani az EÉPH felé, amely biztosítja, hogy az adattovábbítás során az információk hiánytalanok és sértetlenek maradjanak, és azokhoz illetéktelenek ne férhessenek hozzá.

4. cikk

A kérésre benyújtott információk formátuma

(1)   A megfelelő illetékes hatóságok a nettó rövid részvény- és állampapír-pozíciókra, valamint a fedezetlen állampapír-CDS-pozíciókra vonatkozó, a 236/2012/EU rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti információkat az EÉPH kérésében megjelölt formátumban bocsátják az EÉPH rendelkezésére.

(2)   Amennyiben a kért információk az illetékes hatóság által kapott, a 236/2012/EU rendelet 5., 7. és 8. cikke szerinti bejelentésben foglalt információkra vonatkoznak, az információkat a 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 2. cikkében meghatározott követelményeknek megfelelően kell benyújtani.

(3)   A kért információkat az illetékes hatóság elektronikus formátumban, az EÉPH által létrehozott olyan információcsere-rendszerben kell továbbítani az EÉPH felé, amely biztosítja, hogy az adattovábbítás során az információk hiánytalanok és sértetlenek maradjanak, és azokhoz illetéktelenek ne férhessenek hozzá.

IV.   FEJEZET

AZ ELSZÁMOLÁSKORI RENDELKEZÉSRE ÁLLÁST MEGFELELŐEN BIZTOSÍTÓ MEGÁLLAPODÁSOK, RENDELKEZÉSEK ÉS INTÉZKEDÉSEK

[A 236/2012/EU RENDELET 12. CIKKE ÉS 13. CIKKE]

5. cikk

Kölcsönvételi megállapodások és hasonló hatású más érvényesíthető követelések

(1)   A 236/2012/EU rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett kölcsönvételi megállapodások vagy más érvényesíthető követelések a következő, a short ügylet teljes időtartama alatt kötelező erejű megállapodás-, szerződés- vagy követeléstípusok lehetnek:

| a) | határidős vagy swapszerződések: a vonatkozó részvények vagy állampapírok fizikai elszámolását eredményező és a természetes vagy jogi személy által rövidre eladni kívánt részvények számát vagy állampapírok összegét legalább elérő számú részvényre vagy összegű állampapírra vonatkozó határidős vagy swapszerződések, amelyeket a short ügyletet megelőzően vagy azzal egy időben kötöttek, és amelyekben olyan teljesítési vagy lejárati időpontot határoztak meg, amely biztosítja a short ügylet esedékességkori elszámolását; |
| --- | --- |

a)

határidős vagy swapszerződések: a vonatkozó részvények vagy állampapírok fizikai elszámolását eredményező és a természetes vagy jogi személy által rövidre eladni kívánt részvények számát vagy állampapírok összegét legalább elérő számú részvényre vagy összegű állampapírra vonatkozó határidős vagy swapszerződések, amelyeket a short ügyletet megelőzően vagy azzal egy időben kötöttek, és amelyekben olyan teljesítési vagy lejárati időpontot határoztak meg, amely biztosítja a short ügylet esedékességkori elszámolását;

| b) | opciós szerződések: a vonatkozó részvények vagy állampapírok fizikai elszámolását eredményező és a természetes vagy jogi személy által rövidre eladni kívánt részvények számát vagy állampapírok összegét legalább elérő számú részvényre vagy összegű állampapírra vonatkozó opciós szerződések, amelyeket a short ügyletet megelőzően vagy azzal egy időben kötöttek, és amelyekben olyan lejárati időpontot határoztak meg, amely biztosítja a short ügylet esedékességkori elszámolását; |
| --- | --- |

b)

opciós szerződések: a vonatkozó részvények vagy állampapírok fizikai elszámolását eredményező és a természetes vagy jogi személy által rövidre eladni kívánt részvények számát vagy állampapírok összegét legalább elérő számú részvényre vagy összegű állampapírra vonatkozó opciós szerződések, amelyeket a short ügyletet megelőzően vagy azzal egy időben kötöttek, és amelyekben olyan lejárati időpontot határoztak meg, amely biztosítja a short ügylet esedékességkori elszámolását;

| c) | visszavásárlási megállapodások: a természetes vagy jogi személy által rövidre eladni kívánt részvények számát vagy állampapírok összegét legalább elérő számú részvényre vagy összegű állampapírra vonatkozó visszavásárlási megállapodások, amelyeket a short ügyletet megelőzően vagy azzal egy időben kötöttek, és amelyekben olyan visszavásárlási időpontot határoztak meg, amely biztosítja a short ügylet esedékességkori elszámolását; |
| --- | --- |

c)

visszavásárlási megállapodások: a természetes vagy jogi személy által rövidre eladni kívánt részvények számát vagy állampapírok összegét legalább elérő számú részvényre vagy összegű állampapírra vonatkozó visszavásárlási megállapodások, amelyeket a short ügyletet megelőzően vagy azzal egy időben kötöttek, és amelyekben olyan visszavásárlási időpontot határoztak meg, amely biztosítja a short ügylet esedékességkori elszámolását;

| d) | állandó megállapodások vagy megújuló mechanizmusok: a short ügyletet megelőzően vagy azzal egy időben kötött, meghatározott részvények vagy állampapírok előre megadott mennyiségére vonatkozó megállapodások vagy mechanizmusok, amelyek a short ügylet időtartamára a természetes vagy jogi személy által rövidre eladni kívánt részvények számát vagy állampapírok mennyiségét legalább elérő számú részvényre vagy mennyiségű állampapírra vonatkoznak, és amelyekben olyan teljesítési vagy végrehajtási időpontot határoztak meg, amely biztosítja a short ügylet esedékességkori elszámolását; |
| --- | --- |

d)

állandó megállapodások vagy megújuló mechanizmusok: a short ügyletet megelőzően vagy azzal egy időben kötött, meghatározott részvények vagy állampapírok előre megadott mennyiségére vonatkozó megállapodások vagy mechanizmusok, amelyek a short ügylet időtartamára a természetes vagy jogi személy által rövidre eladni kívánt részvények számát vagy állampapírok mennyiségét legalább elérő számú részvényre vagy mennyiségű állampapírra vonatkoznak, és amelyekben olyan teljesítési vagy végrehajtási időpontot határoztak meg, amely biztosítja a short ügylet esedékességkori elszámolását;

| e) | jegyzési jogokra vonatkozó megállapodások: jegyzési jogokra vonatkozó olyan megállapodások, amelyek a rövidre eladni kívánt részvények kibocsátójával megegyező kibocsátó, megegyező részvényosztályba tartozó, legalább a rövidre eladni kívánt részvények számával megegyező számú új részvényeinek jegyzésére vonatkozó jogokkal ruházzák fel a természetes vagy jogi személyt, feltéve, hogy az jogosult a részvényeket a short ügylet elszámolásakor vagy azt megelőzően megkapni; |
| --- | --- |

e)

jegyzési jogokra vonatkozó megállapodások: jegyzési jogokra vonatkozó olyan megállapodások, amelyek a rövidre eladni kívánt részvények kibocsátójával megegyező kibocsátó, megegyező részvényosztályba tartozó, legalább a rövidre eladni kívánt részvények számával megegyező számú új részvényeinek jegyzésére vonatkozó jogokkal ruházzák fel a természetes vagy jogi személyt, feltéve, hogy az jogosult a részvényeket a short ügylet elszámolásakor vagy azt megelőzően megkapni;

| f) | a részvények vagy állampapírok leszállítását eredményező egyéb követelések vagy megállapodások: a természetes vagy jogi személy által rövidre eladni kívánt részvények számát vagy állampapírok összegét legalább elérő számú részvényre vagy összegű állampapírra vonatkozó megállapodások vagy követelések, amelyeket a short ügyletet megelőzően vagy azzal egy időben kötöttek, és amelyekben olyan teljesítési vagy lejárati időt határoztak meg, amely biztosítja a short ügylet esedékességkori elszámolását. |
| --- | --- |

f)

a részvények vagy állampapírok leszállítását eredményező egyéb követelések vagy megállapodások: a természetes vagy jogi személy által rövidre eladni kívánt részvények számát vagy állampapírok összegét legalább elérő számú részvényre vagy összegű állampapírra vonatkozó megállapodások vagy követelések, amelyeket a short ügyletet megelőzően vagy azzal egy időben kötöttek, és amelyekben olyan teljesítési vagy lejárati időt határoztak meg, amely biztosítja a short ügylet esedékességkori elszámolását.

(2)   A megállapodásokat, szerződéseket vagy követeléseket a szerződő fél tartós hordozóeszközön bocsátja a természetes vagy jogi személy rendelkezésére a kölcsönvételi megállapodás vagy más érvényesíthető követelés létezésének bizonyítékaként.

6. cikk

Valamely kereskedési helyszínre bevezetett részvény rövidre eladása vonatkozásában alkalmazandó rendelkezések és intézkedések

[a 236/2012/EU rendelet 12. cikke (1) bekezdésének c) pontja]

(1)   A 236/2012/EU rendelet 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően a (2), (3) és (4) bekezdés meghatározza a valamely kereskedési helyszínre bevezetett részvények rövidre eladása vonatkozásában alkalmazandó rendelkezéseket és intézkedéseket.

(2)   A standard beszerezhetőségi (locate) rendelkezések és intézkedések olyan rendelkezések, megerősítések és intézkedések, amelyek tartalmazzák a következő elemek mindegyikét:

| a) | a beszerezhetőség megerősítése esetében: harmadik fél által a short ügylet természetes vagy jogi személy által történő megnyitása előtt adott, a részvény beszerezhetőségének időtartamát megjelölő megerősítést arra vonatkozóan, hogy a harmadik fél, figyelembe véve a várható értékesítés nagyságát és a piaci feltételeket, megítélése szerint képes lesz a részvényeket a megfelelő időben az elszámolás céljára rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

a)

a beszerezhetőség megerősítése esetében: harmadik fél által a short ügylet természetes vagy jogi személy által történő megnyitása előtt adott, a részvény beszerezhetőségének időtartamát megjelölő megerősítést arra vonatkozóan, hogy a harmadik fél, figyelembe véve a várható értékesítés nagyságát és a piaci feltételeket, megítélése szerint képes lesz a részvényeket a megfelelő időben az elszámolás céljára rendelkezésre bocsátani;

| b) | az előjegyzés (put on hold) megerősítése esetében: a short ügylet megnyitása előtt, harmadik fél által adott megerősítést arra vonatkozóan, hogy legalább előjegyezte a kért számú részvényt az illető személy számára. |
| --- | --- |

b)

az előjegyzés (put on hold) megerősítése esetében: a short ügylet megnyitása előtt, harmadik fél által adott megerősítést arra vonatkozóan, hogy legalább előjegyezte a kért számú részvényt az illető személy számára.

(3)   A standard aznapi beszerezhetőségi rendelkezések és intézkedések olyan rendelkezések, megerősítések és intézkedések, amelyek tartalmazzák a következő elemek mindegyikét:

| a) | megerősítés kérése esetében: a harmadik fél által a természetes vagy jogi személyhez intézett kérést olyan megerősítés nyújtására, amelyben a természetes vagy jogi személy kijelenti, hogy a short ügyletet a részvénynek a rövidre eladás napján történő megvásárlásával fogja fedezni; |
| --- | --- |

a)

megerősítés kérése esetében: a harmadik fél által a természetes vagy jogi személyhez intézett kérést olyan megerősítés nyújtására, amelyben a természetes vagy jogi személy kijelenti, hogy a short ügyletet a részvénynek a rövidre eladás napján történő megvásárlásával fogja fedezni;

| b) | a beszerezhetőség megerősítése esetében: harmadik fél által a short ügylet megnyitása előtt adott, a részvény beszerezhetőségének időtartamát megjelölő megerősítést arra vonatkozóan, hogy a harmadik fél, figyelembe véve a várható értékesítés nagyságát és a piaci feltételeket, megítélése szerint képes lesz a részvényeket a megfelelő időben az elszámolás céljára rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

b)

a beszerezhetőség megerősítése esetében: harmadik fél által a short ügylet megnyitása előtt adott, a részvény beszerezhetőségének időtartamát megjelölő megerősítést arra vonatkozóan, hogy a harmadik fél, figyelembe véve a várható értékesítés nagyságát és a piaci feltételeket, megítélése szerint képes lesz a részvényeket a megfelelő időben az elszámolás céljára rendelkezésre bocsátani;

| c) | könnyű kölcsönözhetőség vagy megvásárolhatóság megerősítése esetében: harmadik fél által a short ügylet megnyitása előtt adott megerősítést arra vonatkozóan, hogy figyelembe véve a piaci feltételeket és a részvények kínálata tekintetében a harmadik fél rendelkezésére álló más információkat, a vonatkozó mennyiségű részvény könnyen kölcsönözhető vagy megvásárolható, vagy e megerősítés hiányában annak megerősítése, hogy a harmadik fél legalább előjegyezte a kért számú részvényt a természetes vagy jogi személy számára; |
| --- | --- |

c)

könnyű kölcsönözhetőség vagy megvásárolhatóság megerősítése esetében: harmadik fél által a short ügylet megnyitása előtt adott megerősítést arra vonatkozóan, hogy figyelembe véve a piaci feltételeket és a részvények kínálata tekintetében a harmadik fél rendelkezésére álló más információkat, a vonatkozó mennyiségű részvény könnyen kölcsönözhető vagy megvásárolható, vagy e megerősítés hiányában annak megerősítése, hogy a harmadik fél legalább előjegyezte a kért számú részvényt a természetes vagy jogi személy számára;

| d) | nyomon követés esetében: a természetes vagy jogi személy arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy nyomon követi a rövidre eladott és vásárlással nem fedezett részvénymennyiség alakulását; |
| --- | --- |

d)

nyomon követés esetében: a természetes vagy jogi személy arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy nyomon követi a rövidre eladott és vásárlással nem fedezett részvénymennyiség alakulását;

| e) | a fedezés meghiúsulása esetén adott utasítások esetében: a természetes vagy jogi személy arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy amennyiben a rövidre eladást nem fedezi részvényvásárlással ugyanazon a napon, késedelem nélkül utasítást ad a harmadik fél számára, hogy a részvényeket a short ügylet fedezésére, az elszámolás esedékességkor történő teljesítése érdekében szerezze be. |
| --- | --- |

e)

a fedezés meghiúsulása esetén adott utasítások esetében: a természetes vagy jogi személy arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy amennyiben a rövidre eladást nem fedezi részvényvásárlással ugyanazon a napon, késedelem nélkül utasítást ad a harmadik fél számára, hogy a részvényeket a short ügylet fedezésére, az elszámolás esedékességkor történő teljesítése érdekében szerezze be.

(4)   A könnyű kölcsönözhetőségi vagy megvásárolhatósági rendelkezések és intézkedések az 1287/2006/EK bizottsági rendelet (4) 22. cikkében meghatározott likviditási követelményeket teljesítő, vagy más, a tagállamok megfelelő illetékes hatóságai által meghatározott fő nemzeti részvényindexben szereplő, és valamely kereskedési helyszínre bevezetett származtatott ügylet mögöttes pénzügyi eszközét képező részvények természetes vagy jogi személy által történő rövidre eladásakor alkalmazott rendelkezések, megerősítések és intézkedések, amelyek tartalmazzák a következő elemeket:

| a) | a beszerezhetőség megerősítése esetében: a short ügylet megnyitása előtt, harmadik fél részéről adott, a részvény beszerezhetőségének időtartamát megjelölő megerősítést arra vonatkozóan, hogy a harmadik fél, figyelembe véve a várható értékesítés nagyságát és a piaci feltételeket, megítélése szerint képes lesz a részvényeket a megfelelő időben az elszámolás céljára rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

a)

a beszerezhetőség megerősítése esetében: a short ügylet megnyitása előtt, harmadik fél részéről adott, a részvény beszerezhetőségének időtartamát megjelölő megerősítést arra vonatkozóan, hogy a harmadik fél, figyelembe véve a várható értékesítés nagyságát és a piaci feltételeket, megítélése szerint képes lesz a részvényeket a megfelelő időben az elszámolás céljára rendelkezésre bocsátani;

| b) | könnyű kölcsönözhetőség vagy megvásárolhatóság megerősítése esetében: harmadik fél által a short ügylet megnyitása előtt adott megerősítést arra vonatkozóan, hogy figyelembe véve a piaci feltételeket és a részvények kínálata tekintetében a harmadik fél rendelkezésére álló más információkat, a vonatkozó mennyiségű részvény könnyen kölcsönözhető vagy megvásárolható, vagy e megerősítés hiányában annak megerősítése, hogy a harmadik fél legalább előjegyezte a kért számú részvényt a természetes vagy jogi személy számára; valamint |
| --- | --- |

b)

könnyű kölcsönözhetőség vagy megvásárolhatóság megerősítése esetében: harmadik fél által a short ügylet megnyitása előtt adott megerősítést arra vonatkozóan, hogy figyelembe véve a piaci feltételeket és a részvények kínálata tekintetében a harmadik fél rendelkezésére álló más információkat, a vonatkozó mennyiségű részvény könnyen kölcsönözhető vagy megvásárolható, vagy e megerősítés hiányában annak megerősítése, hogy a harmadik fél legalább előjegyezte a kért számú részvényt a természetes vagy jogi személy számára; valamint

| c) | fedezési utasítás esetében: amennyiben a short ügylet végrehajtását nem fedezi vásárlás vagy kölcsönvétel, arra vonatkozóan tett kötelezettségvállalást, hogy a természetes vagy jogi személy késedelem nélkül utasítást ad a harmadik fél számára, hogy a részvényeket a short ügylet fedezésére, az elszámolás esedékességkor történő teljesítése érdekében szerezze be. |
| --- | --- |

c)

fedezési utasítás esetében: amennyiben a short ügylet végrehajtását nem fedezi vásárlás vagy kölcsönvétel, arra vonatkozóan tett kötelezettségvállalást, hogy a természetes vagy jogi személy késedelem nélkül utasítást ad a harmadik fél számára, hogy a részvényeket a short ügylet fedezésére, az elszámolás esedékességkor történő teljesítése érdekében szerezze be.

(5)   A (2), (3) és (4) bekezdésben említett rendelkezéseket, megerősítéseket és utasításokat a harmadik fél tartós hordozóeszközön bocsátja a természetes vagy jogi személy rendelkezésére a rendelkezés létezésének bizonyítékaként.

7. cikk

Állampapírok vonatkozásában harmadik felekkel alkalmazandó rendelkezések

[a 236/2012/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének c) pontja]

(1)   A 236/2012/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően a (2)-(5) bekezdések meghatározzák az állampapírok vonatkozásában harmadik felekkel alkalmazandó rendelkezéseket.

(2)   A standard állampapír-beszerezhetőségi rendelkezés harmadik fél által a short ügylet megnyitása előtt adott, az állampapír beszerezhetőségének időtartamát megjelölő megerősítés arra vonatkozóan, hogy a harmadik fél, figyelembe véve a piaci feltételeket, megítélése szerint képes lesz a természetes vagy jogi személy által kért mennyiségű állampapírt a megfelelő időben az elszámolás céljára rendelkezésre bocsátani.

(3)   A korlátozott időre szóló megerősítési rendelkezés olyan rendelkezés, amelyben a természetes vagy jogi személy kijelenti a harmadik fél számára, hogy a short ügyletet a rövidre eladás napján történő vásárlással fogja fedezni, a harmadik fél pedig a short ügylet megnyitása előtt megerősíti, hogy megalapozottan számít arra, hogy figyelembe véve a piaci feltételeket és az állampapírok kínálata tekintetében a short ügylet megnyitásának napján a harmadik fél rendelkezésére álló más információkat, a vonatkozó mennyiségű állampapír megvásárolható.

(4)   A feltétel nélküli visszavásárlás megerősítése olyan megerősítés, amelyben a harmadik fél a short ügylet megnyitása előtt megerősíti, hogy megalapozottan számít arra, hogy az esedékesség időpontjában az ügylet elszámolása megtörténhet, mivel olyan, központi bank, adósságkezelő hivatal vagy értékpapír-elszámolási rendszer által szervezett vagy működtetett strukturális eljárás részese, amely feltétel nélküli hozzáférést biztosít a szóban forgó állampapírok a short ügylet méretének megfelelő mennyiségéhez.

(5)   Az állampapír könnyű megvásárolhatóságának megerősítése olyan megerősítés, amelyben a harmadik fél a short ügylet megnyitása előtt megerősíti, hogy megalapozottan számít arra, hogy az esedékesség időpontjában az ügylet elszámolása megtörténhet, mivel, figyelembe véve a piaci feltételeket és az állampapírok kínálata tekintetében a harmadik fél rendelkezésére álló más információkat, a vonatkozó mennyiségű, szóban forgó állampapír könnyen kölcsönözhető vagy megvásárolható.

(6)   A (2)–(5) bekezdésben említett rendelkezéseket, megerősítéseket és utasításokat a harmadik fél tartós hordozóeszközön bocsátja a természetes vagy jogi személy rendelkezésére a rendelkezés létezésének bizonyítékaként.

8. cikk

Az eljárásokban részt vevő harmadik felek

(1)   Amennyiben a 6. és 7. cikkben említett rendelkezések alkalmazására kerül sor harmadik féllel, a harmadik fél a következő lehet:

| a) | befektetési vállalkozás esetében: a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek megfelelő befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

a)

befektetési vállalkozás esetében: a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek megfelelő befektetési vállalkozás;

| b) | központi szerződő fél esetében: az érintett részvények és állampapírok elszámolását végző központi szerződő fél; |
| --- | --- |

b)

központi szerződő fél esetében: az érintett részvények és állampapírok elszámolását végző központi szerződő fél;

| c) | értékpapír-elszámolási rendszer esetében: a 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) értelmében vett értékpapír-elszámolási rendszer, amely az érintett részvények és állampapírok tekintetében teljesített kifizetések elszámolását végzi; |
| --- | --- |

c)

értékpapír-elszámolási rendszer esetében: a 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) értelmében vett értékpapír-elszámolási rendszer, amely az érintett részvények és állampapírok tekintetében teljesített kifizetések elszámolását végzi;

| d) | központi bank esetében: az érintett részvényeket vagy állampapírokat fedezetként elfogadó, vagy azok tekintetében nyílt piaci műveleteket vagy repoügyleteket végző központi bank; |
| --- | --- |

d)

központi bank esetében: az érintett részvényeket vagy állampapírokat fedezetként elfogadó, vagy azok tekintetében nyílt piaci műveleteket vagy repoügyleteket végző központi bank;

| e) | nemzeti adósságkezelő intézmény esetében: az érintett állampapír-kibocsátó nemzeti adósságkezelő intézménye; |
| --- | --- |

e)

nemzeti adósságkezelő intézmény esetében: az érintett állampapír-kibocsátó nemzeti adósságkezelő intézménye;

| f) | bármely egyéb olyan személy, akire a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere valamely tagjának az uniós jog szerinti engedélyezési vagy nyilvántartásba vételi követelményei vonatkoznak, és aki megfelel a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

f)

bármely egyéb olyan személy, akire a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere valamely tagjának az uniós jog szerinti engedélyezési vagy nyilvántartásba vételi követelményei vonatkoznak, és aki megfelel a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek;

| g) | harmadik országban letelepedett olyan személy, akinek működését az illető harmadik ország hatósága engedélyezte, vagy akit e hatóság nyilvántartásba vett, és akit e hatóság felügyel, és aki megfelel a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek, feltéve, hogy a harmadik ország hatósága az érintett illetékes hatósággal történő információcserére vonatkozó megfelelő együttműködési megállapodás részes fele. |
| --- | --- |

g)

harmadik országban letelepedett olyan személy, akinek működését az illető harmadik ország hatósága engedélyezte, vagy akit e hatóság nyilvántartásba vett, és akit e hatóság felügyel, és aki megfelel a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek, feltéve, hogy a harmadik ország hatósága az érintett illetékes hatósággal történő információcserére vonatkozó megfelelő együttműködési megállapodás részes fele.

(2)   Az (1) bekezdés a) f) és g) pontja rendelkezésében a harmadik fél megfelel a következő követelményeknek:

| a) | részt vesz az érintett részvények vagy állampapírok kölcsönvételének vagy megvásárlásának irányításában; |
| --- | --- |

a)

részt vesz az érintett részvények vagy állampapírok kölcsönvételének vagy megvásárlásának irányításában;

| b) | bizonyítékkal szolgál e részvételről; |
| --- | --- |

b)

bizonyítékkal szolgál e részvételről;

| c) | kérésre bizonyítékkal, egyebek mellett statisztikai bizonyítékkal tud szolgálni arról, hogy a vállalt időpontokban képes a részvényeket vagy állampapírokat partnerei rendelkezésére bocsátani, vagy képes feldolgozni a részvények vagy állampapírok partnerek számára történő rendelkezésre bocsátását. |
| --- | --- |

c)

kérésre bizonyítékkal, egyebek mellett statisztikai bizonyítékkal tud szolgálni arról, hogy a vállalt időpontokban képes a részvényeket vagy állampapírokat partnerei rendelkezésére bocsátani, vagy képes feldolgozni a részvények vagy állampapírok partnerek számára történő rendelkezésre bocsátását.

V.   FEJEZET

A FŐ KERESKEDÉSI HELYSZÍN MENTESSÉG CÉLJÁBÓL TÖRTÉNŐ MEGHATÁROZÁSA

[A 236/2012/EU RENDELET 16. CIKKE]

9. cikk

A fő kereskedési helyszín meghatározására irányuló számításokkal kapcsolatos időpont és időszak

(1)   Az érintett illetékes hatóságok a 236/2012/EU rendelet alkalmazásának időpontját legalább 35 naptári nappal megelőzően elvégzik a részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos számításokat a 2010. január 1. és 2011. december 31. közötti időszak tekintetében.

(2)   A számításokat a 2012. január 1. és 2013. december 31. közötti időszak tekintetében 2014. február 22. előtt, majd az ezt követő kétéves időszakok tekintetében kétévente kell elvégezni.

(3)   Amennyiben az érintett részvény nem volt a teljes kétéves időszak folyamán bevezetve az uniós vagy a harmadik országbeli kereskedési helyszínen, a számítás arra az időszakra vonatkozik, amely alatt a részvény mindkét kereskedési helyszínen egyszerre be volt vezetve.

10. cikk

Az EÉPH értesítésének dátuma

Az érintett illetékes hatóságok a 236/2012/EU rendelet alkalmazásának kezdőnapját legalább 35 naptári nappal megelőzően, és ezt követően kétévente, 2014 márciusától kezdve, a március első kereskedési napja előtti napon tájékoztatják az EÉPH-t mindazon részvényekről, amelyek fő kereskedési helyszíne az Unión kívül található.

11. cikk

A mentesülő részvények jegyzékének hatálybalépése

Azon részvények jegyzéke, amelyek fő kereskedési helyszíne az Unión kívül található, a jegyzék EÉPH általi közzétételét követő április 1-jén lép hatályba, kivéve az EÉPH által közzétett első jegyzéket, amely a 236/2012/EU rendelet alkalmazásának napján lép hatályba.

12. cikk

A mentesülő részvények felülvizsgálatának különös esetei

(1)   Az érintett illetékes hatóság, amely a (2) bekezdésben meghatározott események bekövetkeztét követően meghatározza, hogy valamely részvény kereskedésének fő helyszíne az Unión kívül található-e, biztosítja, hogy

| a) | a fő kereskedési helyszín meghatározására irányuló számításokat a vonatkozó esemény bekövetkeztét követően a lehető legrövidebb időn belül és a számítás időpontját megelőző két év tekintetében elvégezzék; |
| --- | --- |

a)

a fő kereskedési helyszín meghatározására irányuló számításokat a vonatkozó esemény bekövetkeztét követően a lehető legrövidebb időn belül és a számítás időpontját megelőző két év tekintetében elvégezzék;

| b) | a lehető legrövidebb időn belül és adott esetben az uniós kereskedési helyszínre történő bevezetést megelőzően tájékoztatja az EÉPH-t a számítás eredményéről. |
| --- | --- |

b)

a lehető legrövidebb időn belül és adott esetben az uniós kereskedési helyszínre történő bevezetést megelőzően tájékoztatja az EÉPH-t a számítás eredményéről.

A felülvizsgált jegyzék annak EÉPH által történő közzétételét követő napon lép hatályba.

(2)   Az (1) bekezdés rendelkezései a következő esetekben alkalmazandók:

| a) | a társaság részvényeit végleges jelleggel kivezetik az Unión kívüli fő kereskedési helyszínről; |
| --- | --- |

a)

a társaság részvényeit végleges jelleggel kivezetik az Unión kívüli fő kereskedési helyszínről;

| b) | a társaság részvényeit végleges jelleggel kivezetik az Unión belüli fő kereskedési helyszínről; |
| --- | --- |

b)

a társaság részvényeit végleges jelleggel kivezetik az Unión belüli fő kereskedési helyszínről;

| c) | a társaság korábban Unión kívüli kereskedési helyszínre bevezetett részvényeit Unión belüli kereskedési helyszínre vezetik be. |
| --- | --- |

c)

a társaság korábban Unión kívüli kereskedési helyszínre bevezetett részvényeit Unión belüli kereskedési helyszínre vezetik be.

VI.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. november 1-jétől kell alkalmazni, kivéve a 9., 10. és 11. cikket, amelyeket az első bekezdésben említett naptól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 86., 2012.3.24., 1. o.

1

(2)  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

3

(4)  HL L 241., 2006.9.2., 1. o.

4

(5)  HL L 166., 1998.6.11., 45. o.

5

---

I. MELLÉKLET

Jelentős nettó rövid pozíciók közzététele (2. cikk)

| Pozíciótulajdonos | A kibocsátó neve | ISIN | Nettó rövid pozíció
  (%) | A pozíció létrehozásának, módosításának vagy megszüntetésének napja
  (éééé-hh-nn) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Pozíciótulajdonos

A kibocsátó neve

ISIN

Nettó rövid pozíció

(%)

A pozíció létrehozásának, módosításának vagy megszüntetésének napja

(éééé-hh-nn)

---

II. MELLÉKLET

A negyedévente az EÉPH rendelkezésére bocsátandó információk formátuma (3. cikk)

| Információ | Formátum |
| --- | --- |
| 1. | Kibocsátó |

Információ

Formátum

1.

Kibocsátó

| | részvények esetében: a valamely kereskedési helyszínre bevezetett részvényekkel rendelkező társaság teljes neve |
| --- | --- |

részvények esetében: a valamely kereskedési helyszínre bevezetett részvényekkel rendelkező társaság teljes neve

| | állampapírok esetében: a kibocsátó teljes neve |
| --- | --- |

állampapírok esetében: a kibocsátó teljes neve

| | fedezetlen állampapír-CDS-ek esetében: a mögöttes állampapír-kibocsátó teljes neve |
| --- | --- |

fedezetlen állampapír-CDS-ek esetében: a mögöttes állampapír-kibocsátó teljes neve

| 2. | ISIN |
| --- | --- |

2.

ISIN

csak részvények esetében: a kibocsátó fő törzsrészvényosztályának ISIN-kódja, amennyiben nincsenek bevezetett törzsrészvények, az elsőbbségi részvények ISIN-kódja (vagy – ha több elsőbbségirészvény-osztály van bevezetve – a fő elsőbbségirészvény-osztály ISIN-kódja)

| 3. | Országkód |
| --- | --- |

3.

Országkód

az állampapír-kibocsátó ország ISO 3166-1 jelű szabvány szerinti kétbetűs kódja

| 4. | A pozíció dátuma |
| --- | --- |

4.

A pozíció dátuma

az a nap, amelyre a pozíciót jelentették, az ISO 8601:2004 jelű szabványnak megfelelő formátumban (éééé-hh-nn)

| 5. | Napi aggregált nettó rövid pozíciók a fő nemzeti részvényindexben szereplő részvények tekintetében |
| --- | --- |

5.

Napi aggregált nettó rövid pozíciók a fő nemzeti részvényindexben szereplő részvények tekintetében

két tizedes jegyig kerekített százalékos érték

| 6. | Negyedév végi aggregált nettó rövid pozíciók a többi részvény tekintetében |
| --- | --- |

6.

Negyedév végi aggregált nettó rövid pozíciók a többi részvény tekintetében

két tizedes jegyig kerekített százalékos érték

| 7. | Napi aggregált nettó rövid pozíciók állampapírok tekintetében |
| --- | --- |

7.

Napi aggregált nettó rövid pozíciók állampapírok tekintetében

nominális egyenérték euróban kifejezve

| 8. | Napi aggregált fedezetlen pozíciók az állampapír-kibocsátók CDS-ei tekintetében |
| --- | --- |

8.

Napi aggregált fedezetlen pozíciók az állampapír-kibocsátók CDS-ei tekintetében

nominális egyenérték euróban kifejezve

---

| 18.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/19

---

A BIZOTTSÁG 828/2012/EU RENDELETE

(2012. szeptember 14.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által az Vb, VI és VII övezet európai uniós és nemzetközi vizein folytatott, gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós hajók egyes mélytengeri halfajok állományaira vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2011. és 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. december 13-i 1225/2010/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós hajók egyes mélytengeri halfajok állományaira vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2011. és 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. december 13-i 1225/2010/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2012. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve tilos különösen az e hajók által már kifogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, kirakása, átrakása és kirakodása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 14-en.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 336., 2010.12.21., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 16/DSS |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | RNG/5B67- |
| Faj | Gránátoshal (Coryphaenoides rupestris) |
| Terület | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei |
| Időpont | 2012.7.30. |

Szám

16/DSS

Tagállam

Spanyolország

Állomány

RNG/5B67-

Faj

Gránátoshal (Coryphaenoides rupestris)

Terület

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

Időpont

2012.7.30.

---

| 18.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/21

---

A BIZOTTSÁG 829/2012/EU RENDELETE

(2012. szeptember 14.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott, gránátoshalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az uniós hajók egyes mélytengeri halfajok állományaira vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2011. és 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. december 13-i 1225/2010/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós hajók egyes mélytengeri halfajok állományaira vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2011. és 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. december 13-i 1225/2010/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2012. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve tilos különösen az e hajók által már kifogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, kirakása, átrakása és kirakodása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 14-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 336., 2010.12.21., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 17/DSS |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | RNG/8X14- |
| Faj | Gránátoshal (Coryphaenoides rupestris) |
| Terület | A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei |
| Időpont | 2012.7.30. |

Szám

17/DSS

Tagállam

Spanyolország

Állomány

RNG/8X14-

Faj

Gránátoshal (Coryphaenoides rupestris)

Terület

A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

Időpont

2012.7.30.

---

| 18.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/23

---

A BIZOTTSÁG 830/2012/EU RENDELETE

(2012. szeptember 14.)

a Finnország lobogója alatt közlekedő hajók által a 22–31. alkörzet (a Finn-öböl kivételével a Balti-tenger) uniós vizein folytatott lazachalászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról és az 1124/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. november 30-i 1256/2011/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról és az 1124/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. november 30-i 1256/2011/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2012. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve tilos különösen az e hajók által már kifogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, kirakása, átrakása és kirakodása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 14-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 320., 2011.12.3., 3. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 32/Baltic |
| --- | --- |
| Tagállam | Finnország |
| Állomány | SAL/3BCD-F |
| Faj | Lazac (Salmo Salar) |
| Terület | 22–31. alkörzet (a Finn-öböl kivételével a Balti-tenger) uniós vizei |
| Időpont | 2012.8.4. |

Szám

32/Baltic

Tagállam

Finnország

Állomány

SAL/3BCD-F

Faj

Lazac (Salmo Salar)

Terület

22–31. alkörzet (a Finn-öböl kivételével a Balti-tenger) uniós vizei

Időpont

2012.8.4.

---

| 18.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/25

---

A BIZOTTSÁG 831/2012/EU RENDELETE

(2012. szeptember 14.)

a Hollandia lobogója alatt közlekedő hajók által a IIa és IV övezet uniós vizein folytatott, szürke tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 43/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre. |
| --- | --- |

(1)

A nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 43/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2012. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve tilos különösen az e hajók által már kifogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, kirakása, átrakása és kirakodása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 14-en.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 25., 2012.1.27., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 33/TQ43 |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| Állomány | HKE/2AC4-C |
| Faj | Szürke tőkehal (Merluccius merluccius) |
| Terület | A IIa és IV övezet uniós vizei |
| Időpont | 2012.8.17. |

Szám

33/TQ43

Tagállam

Hollandia

Állomány

HKE/2AC4-C

Faj

Szürke tőkehal (Merluccius merluccius)

Terület

A IIa és IV övezet uniós vizei

Időpont

2012.8.17.

---

| 18.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/27

---

A BIZOTTSÁG 832/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. szeptember 17.)

az ammónium-klorid-készítmény hízóbárányok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja a Latochema Co Ltd.)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának feltételeiről és eljárásairól. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának feltételeiről és eljárásairól.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be az ammónium-klorid engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be az ammónium-klorid engedélyezésére. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a mellékletben meghatározott ammónium-klorid-készítmény hízóbárányok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó, a mellékletben meghatározott ammónium-klorid-készítmény hízóbárányok takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2012. január 31-i véleményében (2) megállapította, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett és korlátozott takarmányozási időszak esetén a mellékletben meghatározott ammónium-klorid készítmény nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre, ugyanakkor használata csökkentheti a hízóbárányok vizeletében a pH-értéket. A Hatóság szerint nincs szükség a forgalomba hozatalt követő különleges nyomonkövetési előírásokra. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2012. január 31-i véleményében (2) megállapította, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett és korlátozott takarmányozási időszak esetén a mellékletben meghatározott ammónium-klorid készítmény nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre, ugyanakkor használata csökkentheti a hízóbárányok vizeletében a pH-értéket. A Hatóság szerint nincs szükség a forgalomba hozatalt követő különleges nyomonkövetési előírásokra. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést.

| (5) | Az ammónium-klorid-készítmény mellékletben leírt értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően e készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

Az ammónium-klorid-készítmény mellékletben leírt értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően e készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriába és a „állattenyésztésben alkalmazott egyéb adalékanyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2012; 10(2):2569.

2

---

MELLÉKLET

| Adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Felső korhatár | Minimális tartalom | Maximális tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| adalékanyag mg/kg a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: egyéb állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok (a vizelet pH-csökkentése) |
| 4d7 | Latochema
  Co Ltd | Ammónium-klorid | | Az adalékanyag összetétele

  Ammónium-klorid ≥ 99,5 %
  (Szilárd forma) |

Adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Felső korhatár

Minimális tartalom

Maximális tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

adalékanyag mg/kg a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: egyéb állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok (a vizelet pH-csökkentése)

4d7

Latochema

Co Ltd

Ammónium-klorid

Az adalékanyag összetétele

Ammónium-klorid ≥ 99,5 %

(Szilárd forma)

| | A hatóanyag jellemzése

  Ammónium-klorid ≥ 99,5 % (Szilárd forma)
  NH4Cl CAS-szám: 12125-02-9
  Nátrium-klorid ≤ 0,5 %
  Előállítás kémiai szintézissel |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése

Ammónium-klorid ≥ 99,5 % (Szilárd forma)

NH4Cl CAS-szám: 12125-02-9

Nátrium-klorid ≤ 0,5 %

Előállítás kémiai szintézissel

| | Analitikai módszer
   (1)

  Az ammónium-klorid mennyiségi meghatározása a takarmányban: titrálás nátrium-hidroxiddal (Európai Gyógyszerkönyv monográfia 0007) vagy titrálás ezüst-nitráttal (JECFA monográfia „ammónium-klorid”) |
| --- | --- |

Analitikai módszer
   (1)

Az ammónium-klorid mennyiségi meghatározása a takarmányban: titrálás nátrium-hidroxiddal (Európai Gyógyszerkönyv monográfia 0007) vagy titrálás ezüst-nitráttal (JECFA monográfia „ammónium-klorid”)

Hízóbárány

—

—

10 000

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában belekeverendő a takarmányba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában belekeverendő a takarmányba.

| 2. | Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk, védőszemüveg, védőkesztyű és védőruha viselése kötelező. |
| --- | --- |

2.

Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk, védőszemüveg, védőkesztyű és védőruha viselése kötelező.

| 3. | A takarmány-adalékanyaggal történő takarmányozás a 3 hónapot nem haladhatja meg. |
| --- | --- |

3.

A takarmány-adalékanyaggal történő takarmányozás a 3 hónapot nem haladhatja meg.

2022. október 8.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 18.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/29

---

A BIZOTTSÁG 833/2012/EU RENDELETE

(2012. szeptember 17.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumínumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2011. december 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumfólia-tekercseknek az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

2011. december 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumfólia-tekercseknek az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | Az eljárást azután indították meg, hogy a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (Eurométaux) (a továbbiakban: panaszos) 2011. november 9-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást azután indították meg, hogy a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (Eurométaux) (a továbbiakban: panaszos) 2011. november 9-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az analóg országban működő gyártókat, az importőröket, a viszonteladókat és más ismert érintett feleket, valamint Kína képviselőit. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az analóg országban működő gyártókat, az importőröket, a viszonteladókat és más ismert érintett feleket, valamint Kína képviselőit. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.

| (4) | A panaszos, más uniós gyártók, a kínai exportáló gyártók, az importőrök és a viszonteladók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(4)

A panaszos, más uniós gyártók, a kínai exportáló gyártók, az importőrök és a viszonteladók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (5) | Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az importőrök és az exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az importőrök és az exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő.

| (6) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az importőröket és az exportáló gyártókat, hogy jelentkezzenek, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltassanak alapinformációkat az (alábbi 3 bekezdésben meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakban folytatott tevékenységeikről. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az importőröket és az exportáló gyártókat, hogy jelentkezzenek, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltassanak alapinformációkat az (alábbi 3 bekezdésben meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakban folytatott tevékenységeikről.

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben az uniós gyártók tekintetében bejelentette, hogy az együttműködő uniós gyártóktól a vizsgálat megindítását megelőzően kapott információk alapján ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A mintát a négy legnagyobb ismert uniós vállalat, illetve vállalatcsoport alkotta. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben az uniós gyártók tekintetében bejelentette, hogy az együttműködő uniós gyártóktól a vizsgálat megindítását megelőzően kapott információk alapján ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A mintát a négy legnagyobb ismert uniós vállalat, illetve vállalatcsoport alkotta.

| (8) | Az alábbi (24) preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze kettő, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az importőrök csekély számát tekintve a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt. Egy harmadik importőr vállalat a kérdőív kitöltése nélkül nyújtott be beadványt. |
| --- | --- |

(8)

Az alábbi (24) preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze kettő, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az importőrök csekély számát tekintve a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt. Egy harmadik importőr vállalat a kérdőív kitöltése nélkül nyújtott be beadványt.

| (9) | Az alábbi (23) preambulumbekezdésben leírtak szerint 14 kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a négy exportáló gyártót vette fel, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik. |
| --- | --- |

(9)

Az alábbi (23) preambulumbekezdésben leírtak szerint 14 kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a négy exportáló gyártót vette fel, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik.

| (10) | Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók – amennyiben ez szándékukban áll – piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött valamennyi ismert érintett kínai exportáló gyártónak és a kínai hatóságoknak. Két vállalat jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást; egyikük szerepelt a kiválasztott mintában, a másik nem. A mintában szereplő vállalatoktól és a piacgazdasági elbánást kérelmező, de a mintába nem tartozó vállalattól egyéni elbánás iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók – amennyiben ez szándékukban áll – piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött valamennyi ismert érintett kínai exportáló gyártónak és a kínai hatóságoknak. Két vállalat jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást; egyikük szerepelt a kiválasztott mintában, a másik nem. A mintában szereplő vállalatoktól és a piacgazdasági elbánást kérelmező, de a mintába nem tartozó vállalattól egyéni elbánás iránti kérelem érkezett.

| (11) | A Bizottság kérdőíveket küldött az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező valamennyi exportáló gyártónak, tehát a mintába felvett négy vállalatnak és minden más vállalatnak, lehetővé téve ezáltal számukra, hogy egyéni vizsgálatot kérelmezzenek. A kérdőíveket más ismert érintett felek, így a mintába felvett négy uniós gyártó, az együttműködő uniós importőrök, a felhasználók és egy fogyasztói szövetség számára is elküldték. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság kérdőíveket küldött az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező valamennyi exportáló gyártónak, tehát a mintába felvett négy vállalatnak és minden más vállalatnak, lehetővé téve ezáltal számukra, hogy egyéni vizsgálatot kérelmezzenek. A kérdőíveket más ismert érintett felek, így a mintába felvett négy uniós gyártó, az együttműködő uniós importőrök, a felhasználók és egy fogyasztói szövetség számára is elküldték.

| (12) | A kitöltött kérdőíveket a mintába felvett három kínai exportáló gyártó, a mintába felvett négy uniós gyártó és két független importőr küldte vissza. A felhasználói kérdőívet hat kiskereskedő is kitöltötte. |
| --- | --- |

(12)

A kitöltött kérdőíveket a mintába felvett három kínai exportáló gyártó, a mintába felvett négy uniós gyártó és két független importőr küldte vissza. A felhasználói kérdőívet hat kiskereskedő is kitöltötte.

| (13) | A Bizottsághoz az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti igény nem érkezett. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottsághoz az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti igény nem érkezett.

| (14) | A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra: | Uniós gyártók







  — | CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Olaszország; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

Uniós gyártók

—

CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Olaszország;

| — | Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Németország; |
| --- | --- |

—

Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Németország;

| — | ITS BV, Apeldoorn, Hollandia; |
| --- | --- |

—

ITS BV, Apeldoorn, Hollandia;

| — | SPHERE Group, Párizs, Franciaország. |
| --- | --- |

—

SPHERE Group, Párizs, Franciaország.

| | Kínai exportáló gyártók







  — | CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai; |
| --- | --- | --- |

Kínai exportáló gyártók

—

CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;

| — | Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo; |
| --- | --- |

—

Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;

| — | Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo; |
| --- | --- |

—

Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;

| — | Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai. |
| --- | --- |

—

Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.

| | Kapcsolatban álló uniós importőr







  — | CeDo Limited, Telford, Egyesült Királyság. |
| --- | --- | --- |

Kapcsolatban álló uniós importőr

—

CeDo Limited, Telford, Egyesült Királyság.

| | Törökországi (analóg országbeli) gyártó







  — | Sedat Tahir Ltd., Ankara |
| --- | --- | --- |

Törökországi (analóg országbeli) gyártó

—

Sedat Tahir Ltd., Ankara

| (15) | Az alumíniumfólia gyártásához szükséges fő közvetett alapanyag, például a nyersalumínium költségeivel kapcsolatos adatgyűjtés érdekében tájékoztatást kértek Kína fő alumíniumkereskedelmi platformjától, a Sanghaji Határidős Tőzsdétől (Shanghai Futures Exchange, a továbbiakban „SHFE” vagy „Tőzsde”). A világpiacokkal és árakkal kapcsolatos információkat kértek a Londoni Fémtőzsdétől (LME), ahol tájékozódó látogatásra is sor került. Az SHFE a Bizottság kérését követően írásban nyújtott tájékoztatást. A Bizottság továbbá tájékozódó látogatást javasolt a Sanghaji Határidős Tőzsdén, amelyet az SHFE először elfogadott. Később azonban úgy ítélte meg, hogy ehhez a látogatáshoz a kínai kormány engedélye szükséges. A kínai hatóságok szerint azonban ilyen engedélyre nincs szükség. Az SHFE végül megváltoztatta eredeti döntését és úgy határozott, hogy a látogatást nem hagyja jóvá. |
| --- | --- |

(15)

Az alumíniumfólia gyártásához szükséges fő közvetett alapanyag, például a nyersalumínium költségeivel kapcsolatos adatgyűjtés érdekében tájékoztatást kértek Kína fő alumíniumkereskedelmi platformjától, a Sanghaji Határidős Tőzsdétől (Shanghai Futures Exchange, a továbbiakban „SHFE” vagy „Tőzsde”). A világpiacokkal és árakkal kapcsolatos információkat kértek a Londoni Fémtőzsdétől (LME), ahol tájékozódó látogatásra is sor került. Az SHFE a Bizottság kérését követően írásban nyújtott tájékoztatást. A Bizottság továbbá tájékozódó látogatást javasolt a Sanghaji Határidős Tőzsdén, amelyet az SHFE először elfogadott. Később azonban úgy ítélte meg, hogy ehhez a látogatáshoz a kínai kormány engedélye szükséges. A kínai hatóságok szerint azonban ilyen engedélyre nincs szükség. Az SHFE végül megváltoztatta eredeti döntését és úgy határozott, hogy a látogatást nem hagyja jóvá.

| (16) | Tájékozódó látogatást tettek a Shanghai Metal Markets-nél (SMM), Shanghai egyik árakkal kapcsolatos információszolgáltatással és az árak közzétételével foglalkozó vállalatánál. |
| --- | --- |

(16)

Tájékozódó látogatást tettek a Shanghai Metal Markets-nél (SMM), Shanghai egyik árakkal kapcsolatos információszolgáltatással és az árak közzétételével foglalkozó vállalatánál.

3.   Vizsgálati időszak

| (17) | A dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(17)

A dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (18) | Az érintett termék legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban „érintett termék” vagy „alumíniumfólia-tekercs”). Az érintett terméket jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kódok alá sorolják be. |
| --- | --- |

(18)

Az érintett termék legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban „érintett termék” vagy „alumíniumfólia-tekercs”). Az érintett terméket jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kódok alá sorolják be.

| (19) | Az érintett termék általában csomagolásra és más háztartási/vendéglátó-ipari célokra használt fogyasztási termék. A termékmeghatározást elfogadták. |
| --- | --- |

(19)

Az érintett termék általában csomagolásra és más háztartási/vendéglátó-ipari célokra használt fogyasztási termék. A termékmeghatározást elfogadták.

2.   Hasonló termék

| (20) | A vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és onnan exportált alumíniumfólia-tekercsek, az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumfólia-tekercsek, továbbá a Törökországban (az analóg országban) az együttműködő törökországi gyártó által előállított és értékesített alumíniumfólia-tekercsek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és onnan exportált alumíniumfólia-tekercsek, az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumfólia-tekercsek, továbbá a Törökországban (az analóg országban) az együttműködő törökországi gyártó által előállított és értékesített alumíniumfólia-tekercsek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   MINTAVÉTEL

1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (21) | Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a kár megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a kár megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.

| (22) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Ebben a mintában a négy legnagyobb vállalat (vállalatcsoport) szerepelt azon több mint 30 uniós gyártó közül, amelyekről a vizsgálat megindítását megelőzően ismert volt, hogy hasonló terméket gyártanak. A minta kiválasztása a gyártók értékesítési volumenén, méretén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult, a javasolt minta pedig a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés becsült értéke 44 %-ának felelt meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a minta kiválasztását. Az észrevételek benyújtási határideje után egy érdekelt fél úgy érvelt, hogy a mintának tartalmaznia kellett volna egy gyártót az Egyesült Királyságból. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egy egyesült királyságbeli gyártó vállalat (a Sphere Group tagja) szerepelt a mintában. Más érdekelt fél nem emelt kifogást a végleges minta ellen, ennélfogva a mintát jóváhagyták. |
| --- | --- |

(22)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Ebben a mintában a négy legnagyobb vállalat (vállalatcsoport) szerepelt azon több mint 30 uniós gyártó közül, amelyekről a vizsgálat megindítását megelőzően ismert volt, hogy hasonló terméket gyártanak. A minta kiválasztása a gyártók értékesítési volumenén, méretén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult, a javasolt minta pedig a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés becsült értéke 44 %-ának felelt meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a minta kiválasztását. Az észrevételek benyújtási határideje után egy érdekelt fél úgy érvelt, hogy a mintának tartalmaznia kellett volna egy gyártót az Egyesült Királyságból. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egy egyesült királyságbeli gyártó vállalat (a Sphere Group tagja) szerepelt a mintában. Más érdekelt fél nem emelt kifogást a végleges minta ellen, ennélfogva a mintát jóváhagyták.

2.   Mintavétel a független importőrök körében

| (23) | Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(23)

Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő.

| (24) | A független importőrök közül információkat csak két vállalat szolgáltatott, akik jelezték együttműködési szándékukat is. Ennélfogva a mintavételt végül nem tartották szükségesnek. |
| --- | --- |

(24)

A független importőrök közül információkat csak két vállalat szolgáltatott, akik jelezték együttműködési szándékukat is. Ennélfogva a mintavételt végül nem tartották szükségesnek.

3.   Mintavétel az exportáló gyártók KÖRÉBEN

| (25) | Tekintettel az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a dömping megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(25)

Tekintettel az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a dömping megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.

| (26) | Összesen 14 kínai exportáló gyártó szolgáltatta a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A vizsgálati időszak alatt e vállalatok exportteljesítménye hozzávetőleg 7 800 tonnának, azaz az uniós piacra irányuló kínai export 60 %-ának felelt meg. Az e felektől kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a négy exportáló gyártót vette fel, amelyek a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb gyártási, értékesítési és exportvolumennel rendelkeztek. A mintába felvett vállalatok egyike később elállt az együttműködéstől, egy másik pedig arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az általa a mintavételi formanyomtatványon a Bizottságnak megadott adatok hibásak voltak. Az új információ ismeretében úgy határoztak, hogy a mintába felvett vállalatok közül ezt a vállalatot kizárják. A Bizottság további két vállalatot kért fel a mintában való részvételre. A minta végleges összetételéről az együttműködő exportáló gyártókkal, Kína európai uniós küldöttségével és a panaszossal egyeztetésre került sor. Az érdekelt felek egyike sem emelt kifogást e választás ellen. Ezt követően a mintában szereplő egyik új vállalat szintén visszavonta együttműködési szándékát. A végleges mintában így három kínai exportáló gyártó szerepelt, amelyek a vizsgálati időszak alatt az érintett termék Unióba történő behozatalának hozzávetőleg 30 %-át fedték le, és a mintavételhez adatot szolgáltató 14 exportáló gyártó értékesítési volumenének 50 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(26)

Összesen 14 kínai exportáló gyártó szolgáltatta a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A vizsgálati időszak alatt e vállalatok exportteljesítménye hozzávetőleg 7 800 tonnának, azaz az uniós piacra irányuló kínai export 60 %-ának felelt meg. Az e felektől kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a négy exportáló gyártót vette fel, amelyek a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb gyártási, értékesítési és exportvolumennel rendelkeztek. A mintába felvett vállalatok egyike később elállt az együttműködéstől, egy másik pedig arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az általa a mintavételi formanyomtatványon a Bizottságnak megadott adatok hibásak voltak. Az új információ ismeretében úgy határoztak, hogy a mintába felvett vállalatok közül ezt a vállalatot kizárják. A Bizottság további két vállalatot kért fel a mintában való részvételre. A minta végleges összetételéről az együttműködő exportáló gyártókkal, Kína európai uniós küldöttségével és a panaszossal egyeztetésre került sor. Az érdekelt felek egyike sem emelt kifogást e választás ellen. Ezt követően a mintában szereplő egyik új vállalat szintén visszavonta együttműködési szándékát. A végleges mintában így három kínai exportáló gyártó szerepelt, amelyek a vizsgálati időszak alatt az érintett termék Unióba történő behozatalának hozzávetőleg 30 %-át fedték le, és a mintavételhez adatot szolgáltató 14 exportáló gyártó értékesítési volumenének 50 %-át képviselték.

D.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás és EGYÉNI elbánás

1.1.   Piacgazdasági elbánás

| (27) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.

| (28) | Két vállalat, a CeDo Shanghai Co. Ltd. (a továbbiakban: CeDo Shanghai) és a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (a továbbiakban: Blue Diamond) jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást. A fentiek értelmében csak a CeDo Shanghait vették fel a mintába, a másik vállalatot nem. A Bíróság C-249/10 P. sz. Brosmann Footwear (HK) és társai kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben hozott ítéletét követően azonban úgy határoztak, hogy megvizsgálják a határidőn belül beérkezett piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket – azaz a fent említett két vállalat kérelmét is. |
| --- | --- |

(28)

Két vállalat, a CeDo Shanghai Co. Ltd. (a továbbiakban: CeDo Shanghai) és a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (a továbbiakban: Blue Diamond) jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást. A fentiek értelmében csak a CeDo Shanghait vették fel a mintába, a másik vállalatot nem. A Bíróság C-249/10 P. sz. Brosmann Footwear (HK) és társai kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben hozott ítéletét követően azonban úgy határoztak, hogy megvizsgálják a határidőn belül beérkezett piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket – azaz a fent említett két vállalat kérelmét is.

| (29) | A piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt öt kritérium alapján vizsgálták. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:






  — | a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik, |
| --- | --- | --- |

(29)

A piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt öt kritérium alapján vizsgálták. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:

—

a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,

| — | a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak,

| — | nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások, |
| --- | --- |

—

nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,

| — | a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és |
| --- | --- |

—

a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és

| — | a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

—

a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (30) | E vállalatok telephelyén a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmek tekintetében helyszíni ellenőrzésre került sor. |
| --- | --- |

(30)

E vállalatok telephelyén a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmek tekintetében helyszíni ellenőrzésre került sor.

| (31) | Mivel bizonyíték igazolta, hogy a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt alapvető nyersanyag, az alumínium ára torzított, ezért a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjában szereplő 1. kritérium értelmében a piacgazdasági elbánást mindkét vállalat esetében elutasították. Az alábbiakban ismertetett óriás alumíniumfólia-tekercs – mint köztes nyersanyag – árának torzulását is megállapították. A vállalatok egyéb kritériumoknak sem feleltek meg, amint ez az alábbiakban olvasható. |
| --- | --- |

(31)

Mivel bizonyíték igazolta, hogy a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt alapvető nyersanyag, az alumínium ára torzított, ezért a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjában szereplő 1. kritérium értelmében a piacgazdasági elbánást mindkét vállalat esetében elutasították. Az alábbiakban ismertetett óriás alumíniumfólia-tekercs – mint köztes nyersanyag – árának torzulását is megállapították. A vállalatok egyéb kritériumoknak sem feleltek meg, amint ez az alábbiakban olvasható.

1.1.1.   Az 1. kritériummal – üzleti döntések és főbb ráfordítások – kapcsolatos, a gazdasági ágazat egészét érintő következtetések

| (32) | A kisméretű alumíniumfólia-tekercseket az óriás alumíniumfólia-tekercsek kisebb hengerekre történő áttekercselése, vágása és csomagolása egyszerű folyamatával állítják elő. Az alumíniumfólia gyártásának fő nyersanyaga a nyersalumínium. A nyersalumínium a jelenlegi vizsgálatban érintett termék előállítási költségei hozzávetőleg 60–70 %-át teszi ki, így ez jelenti a gyártás fő költségtételét. Ezt tükrözi az az egész ágazatban elterjedt gyakorlat, hogy az alumíniumfólia vételárát és eladási árát is a nyersalumínium (alumíniumtömb) – gyártási és átváltási díjjal növelt – referenciaára alapján határozzák meg. A piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok valóban olyan adásvételi szerződések alapján vásároltak óriás alumíniumfólia-tekercseket, amelyek az óriás alumíniumfólia-tekercsek árát a nyersalumíniumnak az SMM – a különböző fémek árával kapcsolatos információszolgáltató – által közzétett áraira hivatkozva határozták meg. Az SMM ezeket az árakat a sanghaji térségben érvényes azonnali kereskedési árak alapján állapítja meg. Az SMM adatai a belföldi alumíniumárak tekintetében kifejezetten reprezentatívak. Ezek az árak szorosan követik a Sanghaji Határidős Tőzsdén jegyzett árfolyamokat, ahol a tranzakciók többsége kínai adásvételt jelent. |
| --- | --- |

(32)

A kisméretű alumíniumfólia-tekercseket az óriás alumíniumfólia-tekercsek kisebb hengerekre történő áttekercselése, vágása és csomagolása egyszerű folyamatával állítják elő. Az alumíniumfólia gyártásának fő nyersanyaga a nyersalumínium. A nyersalumínium a jelenlegi vizsgálatban érintett termék előállítási költségei hozzávetőleg 60–70 %-át teszi ki, így ez jelenti a gyártás fő költségtételét. Ezt tükrözi az az egész ágazatban elterjedt gyakorlat, hogy az alumíniumfólia vételárát és eladási árát is a nyersalumínium (alumíniumtömb) – gyártási és átváltási díjjal növelt – referenciaára alapján határozzák meg. A piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok valóban olyan adásvételi szerződések alapján vásároltak óriás alumíniumfólia-tekercseket, amelyek az óriás alumíniumfólia-tekercsek árát a nyersalumíniumnak az SMM – a különböző fémek árával kapcsolatos információszolgáltató – által közzétett áraira hivatkozva határozták meg. Az SMM ezeket az árakat a sanghaji térségben érvényes azonnali kereskedési árak alapján állapítja meg. Az SMM adatai a belföldi alumíniumárak tekintetében kifejezetten reprezentatívak. Ezek az árak szorosan követik a Sanghaji Határidős Tőzsdén jegyzett árfolyamokat, ahol a tranzakciók többsége kínai adásvételt jelent.

| (33) | A nyersalumínium, mint áru árára vonatkozó nemzetközi referenciaérték a Londoni Fémtőzsdén jegyzett árfolyam. Kína belföldi piacán az alumínium jellemző ára jelentősen eltér az LME árfolyamaitól. Amint az alábbi ábrán látható, az LME–SHFE árfolyam-különbözet a vizsgálati időszakban +500 és -90 USD/tonna között változott. Havi átlagban a vizsgálati időszak alatt az LME által jegyzett nettó árfolyam az SHFE árfolyamánál több mint 9 %-kal volt magasabb, az időszak közepén pedig a különbség elérte a + 23 %-ot. Érdemes megjegyezni továbbá, hogy a vizsgálati időszak második felében, amikor a keresleti piac szűkülése miatt világszerte csökkentek az árak, az SHFE áraiban ezzel ellentétes tendencia volt megfigyelhető (így azok 3 %-kal még meg is meghaladják az LME árait), ami ugyancsak az ezen a piacon jellemző ártorzulásokat szemlélteti. |
| --- | --- |

(33)

A nyersalumínium, mint áru árára vonatkozó nemzetközi referenciaérték a Londoni Fémtőzsdén jegyzett árfolyam. Kína belföldi piacán az alumínium jellemző ára jelentősen eltér az LME árfolyamaitól. Amint az alábbi ábrán látható, az LME–SHFE árfolyam-különbözet a vizsgálati időszakban +500 és -90 USD/tonna között változott. Havi átlagban a vizsgálati időszak alatt az LME által jegyzett nettó árfolyam az SHFE árfolyamánál több mint 9 %-kal volt magasabb, az időszak közepén pedig a különbség elérte a + 23 %-ot. Érdemes megjegyezni továbbá, hogy a vizsgálati időszak második felében, amikor a keresleti piac szűkülése miatt világszerte csökkentek az árak, az SHFE áraiban ezzel ellentétes tendencia volt megfigyelhető (így azok 3 %-kal még meg is meghaladják az LME árait), ami ugyancsak az ezen a piacon jellemző ártorzulásokat szemlélteti.

Image

| (34) | A nyersalumínium árának a világ többi részéhez viszonyított jelentős eltérését egy sor állami indíttatású tényező és a belföldi piacon számos eszközzel végrehajtott jelentős állami beavatkozás együttes jelenlétének tulajdonítják, amint ez fentebb olvasható. Ez az állami befolyás a nyersalumínium piaci erőktől elhatárolt, meglehetősen elszigetelt belföldi piacának kialakulását és fennállását eredményezte Kínában. |
| --- | --- |

(34)

A nyersalumínium árának a világ többi részéhez viszonyított jelentős eltérését egy sor állami indíttatású tényező és a belföldi piacon számos eszközzel végrehajtott jelentős állami beavatkozás együttes jelenlétének tulajdonítják, amint ez fentebb olvasható. Ez az állami befolyás a nyersalumínium piaci erőktől elhatárolt, meglehetősen elszigetelt belföldi piacának kialakulását és fennállását eredményezte Kínában.

| (35) | Először is az SHFE a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) ellenőrzése alatt áll. Az SFHE a határidős kereskedés igazgatásáról szóló rendelet, a határidős tőzsdékre vonatkozó igazgatási intézkedések és az alapszabály szerint látja el feladatát. A tőzsde működését szabályozó számos előírás hozzájárul az alacsony volatilitáshoz, az ártorzuláshoz és az SHFE-t jellemző ártendenciákhoz: a napi áringadozás legfeljebb 4 %-kal lehet magasabb vagy alacsonyabb az előző kereskedési napi teljesítési árfolyamnál, a kereskedés gyakorisága alacsony (minden hónap 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, a kereskedők nyitott pozícióit egy meghatározott összegre korlátozzák és az árspekuláció is limitált. |
| --- | --- |

(35)

Először is az SHFE a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) ellenőrzése alatt áll. Az SFHE a határidős kereskedés igazgatásáról szóló rendelet, a határidős tőzsdékre vonatkozó igazgatási intézkedések és az alapszabály szerint látja el feladatát. A tőzsde működését szabályozó számos előírás hozzájárul az alacsony volatilitáshoz, az ártorzuláshoz és az SHFE-t jellemző ártendenciákhoz: a napi áringadozás legfeljebb 4 %-kal lehet magasabb vagy alacsonyabb az előző kereskedési napi teljesítési árfolyamnál, a kereskedés gyakorisága alacsony (minden hónap 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, a kereskedők nyitott pozícióit egy meghatározott összegre korlátozzák és az árspekuláció is limitált.

| (36) | A Tőzsdéhez való hozzáférést a törvény kizárólag kínai kereskedők számára teszi lehetővé, akiknek a CSRC engedélyére is szükségük van a Tőzsdén folytatott kereskedéshez. Az SHFE tagjainak piaci képviselői kizárólag az SHFE-tagok kérésére hajthatnak végre tranzakciókat, más szervezetektől nem fogadhatnak el megbízást és nem kereskedhetnek saját számlára. Az árukat kizárólag Kína területén, jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. Ezenkívül mivel e raktárakban kizárólag fizikai teljesítésre kerül sor (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ez teljesen elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében a Londoni Fémtőzsdével vagy más piacokkal megvalósított arbitrázs gyakorlatilag lehetetlen, a Tőzsde így a többi világpiactól elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti kiegyenlítődés nem lehetséges. |
| --- | --- |

(36)

A Tőzsdéhez való hozzáférést a törvény kizárólag kínai kereskedők számára teszi lehetővé, akiknek a CSRC engedélyére is szükségük van a Tőzsdén folytatott kereskedéshez. Az SHFE tagjainak piaci képviselői kizárólag az SHFE-tagok kérésére hajthatnak végre tranzakciókat, más szervezetektől nem fogadhatnak el megbízást és nem kereskedhetnek saját számlára. Az árukat kizárólag Kína területén, jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. Ezenkívül mivel e raktárakban kizárólag fizikai teljesítésre kerül sor (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ez teljesen elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében a Londoni Fémtőzsdével vagy más piacokkal megvalósított arbitrázs gyakorlatilag lehetetlen, a Tőzsde így a többi világpiactól elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti kiegyenlítődés nem lehetséges.

| (37) | Másodszor az állam az Állami Tartalékiroda és egyéb állami szervek útján egyrészt nyersalumínium-értékesítőként, másrészt pedig vevőként beavatkozik az SHFE árképzési mechanizmusába. A kínai kormány például 2008 végén a gazdasági válság hatásait enyhítő élénkítőcsomagot vezetett be, amely olyan programot foglalt magában, hogy az Állami Tartalékiroda a kohókból alumíniumot vásárol, és így a belföldi kereslet mesterséges növelésével segíti működésük fenntartását a pénzügyi és gazdasági világválság miatt visszaeső kereslet idején. Az említett államilag szervezett felvásárlás 2009 első felében jelentős ártorzulást eredményezett. E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy a vizsgálati időszak végére Kína belföldi piacának árai a világpiaci árakhoz képest ellentétes irányban mozogtak. |
| --- | --- |

(37)

Másodszor az állam az Állami Tartalékiroda és egyéb állami szervek útján egyrészt nyersalumínium-értékesítőként, másrészt pedig vevőként beavatkozik az SHFE árképzési mechanizmusába. A kínai kormány például 2008 végén a gazdasági válság hatásait enyhítő élénkítőcsomagot vezetett be, amely olyan programot foglalt magában, hogy az Állami Tartalékiroda a kohókból alumíniumot vásárol, és így a belföldi kereslet mesterséges növelésével segíti működésük fenntartását a pénzügyi és gazdasági világválság miatt visszaeső kereslet idején. Az említett államilag szervezett felvásárlás 2009 első felében jelentős ártorzulást eredményezett. E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy a vizsgálati időszak végére Kína belföldi piacának árai a világpiaci árakhoz képest ellentétes irányban mozogtak.

| (38) | A kínai állam alumíniumágazatba történő beavatkozási politikáját az alumíniummal kapcsolatos, 12. ötéves tervében (2011–2015) ismertette. A terv előirányozza, hogy „az adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy több egyedi adózási rendszer együttes alkalmazása az alumíniumágazat ösztönzésére irányul. Ezek az eszközök visszatartó erővel bírnak a nyersalumínium Kínából történő kivitele terén, miközben ösztönzik a behozatalt és az alumíniumot tartalmazó feldolgozott termékek (például az érintett termék) mind a belföldi, mind az exportpiacra történő előállítását. |
| --- | --- |

(38)

A kínai állam alumíniumágazatba történő beavatkozási politikáját az alumíniummal kapcsolatos, 12. ötéves tervében (2011–2015) ismertette. A terv előirányozza, hogy „az adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy több egyedi adózási rendszer együttes alkalmazása az alumíniumágazat ösztönzésére irányul. Ezek az eszközök visszatartó erővel bírnak a nyersalumínium Kínából történő kivitele terén, miközben ösztönzik a behozatalt és az alumíniumot tartalmazó feldolgozott termékek (például az érintett termék) mind a belföldi, mind az exportpiacra történő előállítását.

| (39) | Ez a terv a korábbi tervekben évek óta képviselt politikát folytatja. Mindemellett e tervek végrehajtása hosszú évek óta tart, és a vizsgálati időszak során számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak, amelyeket alább ismertetünk. Ezek a programok a következők:






  1) | az alumíniumra és alumíniumhulladékra vonatkozó 17 %-os exportvám (szemben a kisméretű alumíniumfólia-tekercsekre vonatkozó 0 %-os vámmal); |
| --- | --- | --- |

(39)

Ez a terv a korábbi tervekben évek óta képviselt politikát folytatja. Mindemellett e tervek végrehajtása hosszú évek óta tart, és a vizsgálati időszak során számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak, amelyeket alább ismertetünk. Ezek a programok a következők:

1)

az alumíniumra és alumíniumhulladékra vonatkozó 17 %-os exportvám (szemben a kisméretű alumíniumfólia-tekercsekre vonatkozó 0 %-os vámmal);

| 2) | a nyersalumíniumra vonatkozó 0 %-os héa-visszatérítés (szemben a 2009 júniusa óta az alumíniumfóliára vonatkozó 15 %-os visszatérítéssel); |
| --- | --- |

2)

a nyersalumíniumra vonatkozó 0 %-os héa-visszatérítés (szemben a 2009 júniusa óta az alumíniumfóliára vonatkozó 15 %-os visszatérítéssel);

| 3) | a fémre vonatkozó 5 %-os importvám megszüntetése. |
| --- | --- |

3)

a fémre vonatkozó 5 %-os importvám megszüntetése.

| (40) | Ezen intézkedések együttes alkalmazásával az állam tehát korlátozza a nyersalumínium exportját, ez pedig növeli a belföldi kínálatot és a belföldi piaci ár csökkenéséhez vezet. |
| --- | --- |

(40)

Ezen intézkedések együttes alkalmazásával az állam tehát korlátozza a nyersalumínium exportját, ez pedig növeli a belföldi kínálatot és a belföldi piaci ár csökkenéséhez vezet.

| (41) | A kínai alumíniumkohók túlnyomó többsége állami tulajdonban van. Az alumíniumgyártási kapacitást és teljesítményt egyértelműen befolyásoló különböző ipari tervek – jelenleg különösen az alumíniumiparra vonatkozó 12. ötéves terv (2011–2015) – ösztönzik „a mélyfeldolgozással előállított alumíniumtermékek stratégiai fejlesztését, valamint az ipari termelési lánc további bővítése érdekében az alumíniumgyártó ipar támogatását”. |
| --- | --- |

(41)

A kínai alumíniumkohók túlnyomó többsége állami tulajdonban van. Az alumíniumgyártási kapacitást és teljesítményt egyértelműen befolyásoló különböző ipari tervek – jelenleg különösen az alumíniumiparra vonatkozó 12. ötéves terv (2011–2015) – ösztönzik „a mélyfeldolgozással előállított alumíniumtermékek stratégiai fejlesztését, valamint az ipari termelési lánc további bővítése érdekében az alumíniumgyártó ipar támogatását”.

| (42) | A kínai állam által hozott, fent ismertetett intézkedéseket ennélfogva a nyersanyag-beszerzéssel és azok gyártási költségeivel kapcsolatos vállalati döntések mögött álló állami beavatkozás bizonyítékainak tekintették. A feldolgozott alumíniumtermékek, például az érintett termék kivitelére vonatkozó exportadók hiányával és részleges héa-visszatérítéssel, valamint az SHFE árképzésébe történő állami beavatkozással együtt a nyersalumínium kivitelére vonatkozó magas exportvámokkal és az ilyen kivitelhez kapcsolódó héa-visszatérítés hiányával jellemzett jelenlegi kínai rendszer olyan helyzetet teremtett, amelyben a nyersalumíniumra és a (más alumíniumtermékek gyártásához alapanyagként is használt) feldolgozott alumíniumtermékekre vonatkozó kínai árak az állami beavatkozás eredményeképpen alakulnak ki, és függetlenek a nemzetközi piacok áringadozásaitól. Ez közvetlen hatást gyakorol a feldolgozott alumínium-alapanyag beszerzésével kapcsolatos vállalati döntésekre. Az alumíniumárak mindig is torzítottak voltak, és egy igen rövid időszaktól eltekintve, amikor a fent említettek szerint feltehetően más torzító hatású állami prioritások érvényesültek, ez tisztességtelen előnyhöz juttatta a kínai alumíniumfólia-gyártókat. |
| --- | --- |

(42)

A kínai állam által hozott, fent ismertetett intézkedéseket ennélfogva a nyersanyag-beszerzéssel és azok gyártási költségeivel kapcsolatos vállalati döntések mögött álló állami beavatkozás bizonyítékainak tekintették. A feldolgozott alumíniumtermékek, például az érintett termék kivitelére vonatkozó exportadók hiányával és részleges héa-visszatérítéssel, valamint az SHFE árképzésébe történő állami beavatkozással együtt a nyersalumínium kivitelére vonatkozó magas exportvámokkal és az ilyen kivitelhez kapcsolódó héa-visszatérítés hiányával jellemzett jelenlegi kínai rendszer olyan helyzetet teremtett, amelyben a nyersalumíniumra és a (más alumíniumtermékek gyártásához alapanyagként is használt) feldolgozott alumíniumtermékekre vonatkozó kínai árak az állami beavatkozás eredményeképpen alakulnak ki, és függetlenek a nemzetközi piacok áringadozásaitól. Ez közvetlen hatást gyakorol a feldolgozott alumínium-alapanyag beszerzésével kapcsolatos vállalati döntésekre. Az alumíniumárak mindig is torzítottak voltak, és egy igen rövid időszaktól eltekintve, amikor a fent említettek szerint feltehetően más torzító hatású állami prioritások érvényesültek, ez tisztességtelen előnyhöz juttatta a kínai alumíniumfólia-gyártókat.

| (43) | Figyelembe véve, hogy a kisméretű alumíniumfólia-tekercsek gyártási költségének hozzávetőleg 60 %-át a nyersalumíniumra fordítják, ez a különbség jelentős tisztességtelen költségelőnyt biztosít a kínai gyártók számára, ami a kisméretű alumíniumfólia-tekercshez hasonló árujellegű termékek esetében meghatározó. |
| --- | --- |

(43)

Figyelembe véve, hogy a kisméretű alumíniumfólia-tekercsek gyártási költségének hozzávetőleg 60 %-át a nyersalumíniumra fordítják, ez a különbség jelentős tisztességtelen költségelőnyt biztosít a kínai gyártók számára, ami a kisméretű alumíniumfólia-tekercshez hasonló árujellegű termékek esetében meghatározó.

| (44) | A Bizottság megállapításainak közzétételét követően a CeDo Shanghai vitatta azokat. Elsőként kijelentette, hogy a Bizottság egyes megállapításai tévesek és következetlenek, ami hátrányosan érinti a kínai vállalatok üzleti döntéseivel kapcsolatos általános megállapítást. Azt állította, hogy a Sanghaji Határidős Tőzsdéhez való hozzáférés nem korlátozódik a kínai állampolgárokra, mivel bárkinek lehetősége van számlát nyitni azoknál a brókereknél, akik a Tőzsdén történő kereskedéshez engedéllyel rendelkeznek. A vállalat összességében nem vitatta azt a tényt, hogy léteznek a kínai kormány által ellenőrzött intézkedések, véleménye szerint azonban ezen intézkedések célja nem az ártorzítás és az alacsony piaci volatilitás biztosítása, hanem a tranzakciók végrehajtása során a spekuláció és a lehetséges hibák megelőzése. Másodszor a vállalat azt állította, hogy a vizsgálati időszakban meglehetősen kismértékű áringadozások és árkülönbségek jelentkeztek az SHFE és az LME között, és ezen belül bizonyos ideig Kínában az árak még magasabbak is voltak, mint máshol. Ennélfogva a kínai gyártók nyomott árakból eredő költségelőnye – ha létezik egyáltalán – minimális. Kifejti továbbá, hogy a vizsgálati időszak végén megforduló ártendenciák oka a kínai gazdaság 2011 végén még fennálló növekedése volt, és nem az állam által kiváltott torzulások eredményezték azokat. Végül a vállalat kijelentette, hogy a fent említett mechanizmusok vagy eljárások nem gyakorolnak jelentős hatást a költségekkel és árképzéssel kapcsolatos döntéseire. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság megállapításainak közzétételét követően a CeDo Shanghai vitatta azokat. Elsőként kijelentette, hogy a Bizottság egyes megállapításai tévesek és következetlenek, ami hátrányosan érinti a kínai vállalatok üzleti döntéseivel kapcsolatos általános megállapítást. Azt állította, hogy a Sanghaji Határidős Tőzsdéhez való hozzáférés nem korlátozódik a kínai állampolgárokra, mivel bárkinek lehetősége van számlát nyitni azoknál a brókereknél, akik a Tőzsdén történő kereskedéshez engedéllyel rendelkeznek. A vállalat összességében nem vitatta azt a tényt, hogy léteznek a kínai kormány által ellenőrzött intézkedések, véleménye szerint azonban ezen intézkedések célja nem az ártorzítás és az alacsony piaci volatilitás biztosítása, hanem a tranzakciók végrehajtása során a spekuláció és a lehetséges hibák megelőzése. Másodszor a vállalat azt állította, hogy a vizsgálati időszakban meglehetősen kismértékű áringadozások és árkülönbségek jelentkeztek az SHFE és az LME között, és ezen belül bizonyos ideig Kínában az árak még magasabbak is voltak, mint máshol. Ennélfogva a kínai gyártók nyomott árakból eredő költségelőnye – ha létezik egyáltalán – minimális. Kifejti továbbá, hogy a vizsgálati időszak végén megforduló ártendenciák oka a kínai gazdaság 2011 végén még fennálló növekedése volt, és nem az állam által kiváltott torzulások eredményezték azokat. Végül a vállalat kijelentette, hogy a fent említett mechanizmusok vagy eljárások nem gyakorolnak jelentős hatást a költségekkel és árképzéssel kapcsolatos döntéseire.

| (45) | A vállalat kijelentései nem mondanak ellent annak a bizottsági megállapításnak, hogy a Tőzsdén folytatott kereskedés kizárólag kínai kereskedők számára engedélyezett. Az állami intézkedések célja tekintetében a vállalat nyilatkozatai spekulatívak, és ebben a szakaszban semmilyen bizonyíték nem áll rendelkezésre. Lényegtelen továbbá, hogy miért léptették életbe ezeket a szabályozásokat és korlátozásokat. A hangsúly azoknak az elszigetelt, és a világpiaci árak alakulását nem követő ártendenciákkal jellemzett belföldi alumíniumpiac kialakítását eredményező általános hatásán van. E tekintetben megjegyzendő, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően a kínai hatóságok nem foglaltak állást ebben a kérdésben. A fenti (43) preambulumbekezdés következtetése értelmében a kínai alumíniumpiac torzulása (-9 %-os árkülönbség a vizsgálati időszakban) elég számottevő ahhoz, hogy jelentős tisztességtelen költségelőnyhöz juttassa az érintett termékhez hasonló, árujellegű termékek kínai gyártóit. Ez a költségelőny nem indokolható a kínai alumíniumgyártók egyéb komparatív előnyével. Végül megjegyzendő, hogy valamennyi együttműködő vállalat a kínai belföldi piacon szerezte be nyersanyagát, az alumíniumra vonatkozó helyi árindexekhez igazított szerződések alapján. Az egyes vállalatok döntéseit az alumíniumpiac torzulását eredményező állami intézkedések tehát egyértelműen befolyásolták. |
| --- | --- |

(45)

A vállalat kijelentései nem mondanak ellent annak a bizottsági megállapításnak, hogy a Tőzsdén folytatott kereskedés kizárólag kínai kereskedők számára engedélyezett. Az állami intézkedések célja tekintetében a vállalat nyilatkozatai spekulatívak, és ebben a szakaszban semmilyen bizonyíték nem áll rendelkezésre. Lényegtelen továbbá, hogy miért léptették életbe ezeket a szabályozásokat és korlátozásokat. A hangsúly azoknak az elszigetelt, és a világpiaci árak alakulását nem követő ártendenciákkal jellemzett belföldi alumíniumpiac kialakítását eredményező általános hatásán van. E tekintetben megjegyzendő, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően a kínai hatóságok nem foglaltak állást ebben a kérdésben. A fenti (43) preambulumbekezdés következtetése értelmében a kínai alumíniumpiac torzulása (-9 %-os árkülönbség a vizsgálati időszakban) elég számottevő ahhoz, hogy jelentős tisztességtelen költségelőnyhöz juttassa az érintett termékhez hasonló, árujellegű termékek kínai gyártóit. Ez a költségelőny nem indokolható a kínai alumíniumgyártók egyéb komparatív előnyével. Végül megjegyzendő, hogy valamennyi együttműködő vállalat a kínai belföldi piacon szerezte be nyersanyagát, az alumíniumra vonatkozó helyi árindexekhez igazított szerződések alapján. Az egyes vállalatok döntéseit az alumíniumpiac torzulását eredményező állami intézkedések tehát egyértelműen befolyásolták.

| (46) | A Blue Diamond kifejtette, hogy az SMM árfolyamait nem az állam alakítja ki, és az SMM hasonló a Londoni Fémtőzsdéhez, hiszen mindkettő nyilvános információforrás. A Bizottság nem állapított meg közvetlen állami árképzést, így ez az észrevétel lényegtelen. Másodszor az a tény, hogy az árfolyam nyilvánosan hozzáférhető, nem jelenti azt automatikusan, hogy azok piaci erők eredményeként alakultak ki. |
| --- | --- |

(46)

A Blue Diamond kifejtette, hogy az SMM árfolyamait nem az állam alakítja ki, és az SMM hasonló a Londoni Fémtőzsdéhez, hiszen mindkettő nyilvános információforrás. A Bizottság nem állapított meg közvetlen állami árképzést, így ez az észrevétel lényegtelen. Másodszor az a tény, hogy az árfolyam nyilvánosan hozzáférhető, nem jelenti azt automatikusan, hogy azok piaci erők eredményeként alakultak ki.

1.1.2.   A 2-5. kritériumot érintő vállalatspecifikus következtetések

| (47) | A Bizottság megállapította, hogy a CeDO Shanghai nem teljesítette a 3. kritériumot, mivel egy hitelének külföldi valutában történő visszafizetéséhez a devizahivatal engedélyére volt szükség, amelyről úgy vélik, hogy a vállalat hitelekkel kapcsolatos döntéseire, és így annak pénzügyi helyzetére torzító hatást gyakorol. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megállapította, hogy a CeDO Shanghai nem teljesítette a 3. kritériumot, mivel egy hitelének külföldi valutában történő visszafizetéséhez a devizahivatal engedélyére volt szükség, amelyről úgy vélik, hogy a vállalat hitelekkel kapcsolatos döntéseire, és így annak pénzügyi helyzetére torzító hatást gyakorol.

| (48) | A CeDo Shanghai vitatta a Bizottság 3. kritériumra vonatkozó megállapításait. Kijelentette, hogy a devizahivatalnál történő bejegyzés országos gyakorlat, amely valamennyi külföldi hitelt visszafizető vállalatra vonatkozik, és a kínai pénzügyi hatóságok mindössze a helyes kormányzás elvét követik akkor, amikor megakadályozzák, hogy Kínából tisztességtelen ügyletek útján pénzeszközöket áramoltassanak ki. A vállalat kijelentette továbbá, hogy az említett engedély sem gyártási költségeit, sem az általános pénzügyi helyzetét nem befolyásolta. A CeDo ennélfogva kijelentette, hogy a 3. kritérium Bizottság általi meghatározása e tekintetben hiányos. |
| --- | --- |

(48)

A CeDo Shanghai vitatta a Bizottság 3. kritériumra vonatkozó megállapításait. Kijelentette, hogy a devizahivatalnál történő bejegyzés országos gyakorlat, amely valamennyi külföldi hitelt visszafizető vállalatra vonatkozik, és a kínai pénzügyi hatóságok mindössze a helyes kormányzás elvét követik akkor, amikor megakadályozzák, hogy Kínából tisztességtelen ügyletek útján pénzeszközöket áramoltassanak ki. A vállalat kijelentette továbbá, hogy az említett engedély sem gyártási költségeit, sem az általános pénzügyi helyzetét nem befolyásolta. A CeDo ennélfogva kijelentette, hogy a 3. kritérium Bizottság általi meghatározása e tekintetben hiányos.

| (49) | A vállalatok számára a finanszírozással kapcsolatos döntések egyértelműen a legfontosabbak közé tartoznak. Kína külső tartozásokra vonatkozó rendelete a CeDO számára világosan előírja az országon kívülről származó hitelekre vonatkozó jóváhagyási eljárást. Ennélfogva a külföldi finanszírozás igénybevételére vonatkozó vállalati döntésekhez állami jóváhagyás szükséges, ami pénzügyi helyzetük torzulásához vezet. A vállalat állításait ezért elutasították. |
| --- | --- |

(49)

A vállalatok számára a finanszírozással kapcsolatos döntések egyértelműen a legfontosabbak közé tartoznak. Kína külső tartozásokra vonatkozó rendelete a CeDO számára világosan előírja az országon kívülről származó hitelekre vonatkozó jóváhagyási eljárást. Ennélfogva a külföldi finanszírozás igénybevételére vonatkozó vállalati döntésekhez állami jóváhagyás szükséges, ami pénzügyi helyzetük torzulásához vezet. A vállalat állításait ezért elutasították.

| (50) | A Blue Diamond átfogó jövedelemadó-mentessége miatt az 1. kritériumot nem teljesítette. A 2. kritériumot sem teljesítette, mivel nem rendelkezik átlátható könyveléssel, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznának. Végül a vállalat nem tudta bizonyítani a 3. kritériumnak való megfelelést, mivel díjmentesen használ ipari telephelyeket, ami költségeinek és pénzügyi helyzetének torzulásához vezet. |
| --- | --- |

(50)

A Blue Diamond átfogó jövedelemadó-mentessége miatt az 1. kritériumot nem teljesítette. A 2. kritériumot sem teljesítette, mivel nem rendelkezik átlátható könyveléssel, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznának. Végül a vállalat nem tudta bizonyítani a 3. kritériumnak való megfelelést, mivel díjmentesen használ ipari telephelyeket, ami költségeinek és pénzügyi helyzetének torzulásához vezet.

| (51) | Ezen észrevételek némelyikét a vállalat vitatta. Azt állította, hogy az adómentesség nincs hatással exportáraira, amelyek a dömpingellenes vizsgálatok tárgyát képezik. Kijelentette továbbá, hogy könyvelésében betartotta a kínai héa-szabályokat, és kifejtette, hogy az eltérő értékesítési és könyvviteli nyilvántartások a szerződéses feltételekből eredtek, és a szokásos vállalati gyakorlatot nem ezek szemléltetik. A vállalat ezenfelül megerősítette, hogy egy megállapodás alapján nagy kiterjedésű ipari területet használ díjmentesen. |
| --- | --- |

(51)

Ezen észrevételek némelyikét a vállalat vitatta. Azt állította, hogy az adómentesség nincs hatással exportáraira, amelyek a dömpingellenes vizsgálatok tárgyát képezik. Kijelentette továbbá, hogy könyvelésében betartotta a kínai héa-szabályokat, és kifejtette, hogy az eltérő értékesítési és könyvviteli nyilvántartások a szerződéses feltételekből eredtek, és a szokásos vállalati gyakorlatot nem ezek szemléltetik. A vállalat ezenfelül megerősítette, hogy egy megállapodás alapján nagy kiterjedésű ipari területet használ díjmentesen.

| (52) | A kettős számlázásra vonatkozó észrevételek ellentmondtak a helyszíni vizsgálat során nyújtott magyarázatnak és bizonyítékoknak. További bizonyítékkal nem szolgáltak a kettős számlázásra és arra vonatkozóan, hogy a vállalat állításának megfelelően hogyan állt összhangban a vállalat értékcsökkentési gyakorlata a kínai héa-szabályokkal. Végül a vállalat megerősítette az adómentességre és az ipari terület díjmentes használatára vonatkozó megállapításokat. E tekintetben megjegyzendő, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelésénél alkalmazott kritériumok nem mindegyike szigorúan az exportárra vonatkozó követelmény, hanem annak megállapítására szolgálnak, hogy a gyártó számára piacgazdasági feltételek érvényesülnek-e az érintett hasonló termék előállítása és értékesítése során. Ezenkívül mivel a vállalat nem nyújtott be egyéni elbánás iránti kérelmet és a mintába sem vették fel, az exportáraira vonatkozóan nem kellett adatokat szolgáltatnia. |
| --- | --- |

(52)

A kettős számlázásra vonatkozó észrevételek ellentmondtak a helyszíni vizsgálat során nyújtott magyarázatnak és bizonyítékoknak. További bizonyítékkal nem szolgáltak a kettős számlázásra és arra vonatkozóan, hogy a vállalat állításának megfelelően hogyan állt összhangban a vállalat értékcsökkentési gyakorlata a kínai héa-szabályokkal. Végül a vállalat megerősítette az adómentességre és az ipari terület díjmentes használatára vonatkozó megállapításokat. E tekintetben megjegyzendő, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelésénél alkalmazott kritériumok nem mindegyike szigorúan az exportárra vonatkozó követelmény, hanem annak megállapítására szolgálnak, hogy a gyártó számára piacgazdasági feltételek érvényesülnek-e az érintett hasonló termék előállítása és értékesítése során. Ezenkívül mivel a vállalat nem nyújtott be egyéni elbánás iránti kérelmet és a mintába sem vették fel, az exportáraira vonatkozóan nem kellett adatokat szolgáltatnia.

| (53) | Ennélfogva a piacgazdasági elbánást mindkét vállalattól megtagadták. |
| --- | --- |

(53)

Ennélfogva a piacgazdasági elbánást mindkét vállalattól megtagadták.

1.2.   Egyéni elbánás

| (54) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:






  — | ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak; |
| --- | --- | --- |

(54)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:

—

ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak;

| — | az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg; |
| --- | --- |

—

az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;

| — | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól; |
| --- | --- |

—

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;

| — | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és |
| --- | --- |

—

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és

| — | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

—

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (55) | A mintába felvett összes vállalat és a Blue Diamond is kérelmezte az egyéni elbánást. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat feltárta, hogy a mintába felvett vállalatok mindegyike és a Blue Diamond is teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumot. |
| --- | --- |

(55)

A mintába felvett összes vállalat és a Blue Diamond is kérelmezte az egyéni elbánást. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat feltárta, hogy a mintába felvett vállalatok mindegyike és a Blue Diamond is teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumot.

| (56) | Így a mintába felvett valamennyi exportáló gyártónak és a Blue Diamondnak is megadták az egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(56)

Így a mintába felvett valamennyi exportáló gyártónak és a Blue Diamondnak is megadták az egyéni elbánást.

2.   Analóg ország

| (57) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(57)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.

| (58) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat használja fel megfelelő analóg országként a rendes érték meghatározásához Kína vonatkozásában, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(58)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat használja fel megfelelő analóg országként a rendes érték meghatározásához Kína vonatkozásában, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (59) | Az Amerikai Egyesült Államok (USA) mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett lényeges észrevétel. Egyik érdekelt fél sem javasolta, hogy a hasonló terméket más analóg országban előállító gyártókat válasszanak. |
| --- | --- |

(59)

Az Amerikai Egyesült Államok (USA) mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett lényeges észrevétel. Egyik érdekelt fél sem javasolta, hogy a hasonló terméket más analóg országban előállító gyártókat válasszanak.

| (60) | A USA gyártói azonban nem működtek együtt a Bizottsággal, jóllehet a vizsgálat során valamennyi ismert USA-beli gyártóval felvették a kapcsolatot. A Bizottság kérte a panaszban említett további harmadik országok, például Mexikó és Dél-Afrika gyártóinak együttműködését, azonban ezek a gyártók sem vállalták az együttműködést. |
| --- | --- |

(60)

A USA gyártói azonban nem működtek együtt a Bizottsággal, jóllehet a vizsgálat során valamennyi ismert USA-beli gyártóval felvették a kapcsolatot. A Bizottság kérte a panaszban említett további harmadik országok, például Mexikó és Dél-Afrika gyártóinak együttműködését, azonban ezek a gyártók sem vállalták az együttműködést.

| (61) | A Bizottság saját kereséssel próbált más, harmadik országbeli gyártókat felkutatni. Ezért leveleket és kérdőíveket küldtek valamennyi más harmadik országbeli (pl. Törökország, India, Dél-Korea), a Bizottság által ismert gyártóknak. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság saját kereséssel próbált más, harmadik országbeli gyártókat felkutatni. Ezért leveleket és kérdőíveket küldtek valamennyi más harmadik országbeli (pl. Törökország, India, Dél-Korea), a Bizottság által ismert gyártóknak.

| (62) | Együttműködési szándékát jelezve két törökországi gyártó jelentkezett. Végül egy gyártó nyújtott be hiánytalanul kitöltött kérdőívet és járult hozzá ahhoz, hogy válaszainak ellenőrzése céljából telephelyén a Bizottság látogatást tegyen. |
| --- | --- |

(62)

Együttműködési szándékát jelezve két törökországi gyártó jelentkezett. Végül egy gyártó nyújtott be hiánytalanul kitöltött kérdőívet és járult hozzá ahhoz, hogy válaszainak ellenőrzése céljából telephelyén a Bizottság látogatást tegyen.

| (63) | A Bizottság a Törökországra, mint megfelelő analóg országra vonatkozó értékelését a nyilvános, az érdekelt felek által megtekinthető aktához csatolta. A jelen esetben egyik érintett fél sem tett észrevételt Törökország, mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság a Törökországra, mint megfelelő analóg országra vonatkozó értékelését a nyilvános, az érdekelt felek által megtekinthető aktához csatolta. A jelen esetben egyik érintett fél sem tett észrevételt Törökország, mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban.

| (64) | Ezért ideiglenesen megállapították, hogy Törökország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(64)

Ezért ideiglenesen megállapították, hogy Törökország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország.

3.   Rendes érték

| (65) | Mivel a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok egyike sem tudta bizonyítani, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat, a mintába felvett másik két vállalat pedig nem kérelmezett piacgazdasági elbánást, a rendes értéket valamennyi kínai exportáló gyártó esetében a fenti (57) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hasonló termékért Törökországban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak vagy egy számtanilag képzett érték alapján állapították meg. Az Unióban fizetett vagy fizetendő árak mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket a fenti (14) preambulumbekezdésben felsorolt, az együttműködő törökországi gyártó telephelyén ellenőrzött adatok alapján számították ki. |
| --- | --- |

(65)

Mivel a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok egyike sem tudta bizonyítani, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat, a mintába felvett másik két vállalat pedig nem kérelmezett piacgazdasági elbánást, a rendes értéket valamennyi kínai exportáló gyártó esetében a fenti (57) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hasonló termékért Törökországban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak vagy egy számtanilag képzett érték alapján állapították meg. Az Unióban fizetett vagy fizetendő árak mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket a fenti (14) preambulumbekezdésben felsorolt, az együttműködő törökországi gyártó telephelyén ellenőrzött adatok alapján számították ki.

| (66) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék független fogyasztók számára történt értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék együttműködő törökországi gyártója által megvalósított értékesítés a mintába felvett exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(66)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék független fogyasztók számára történt értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék együttműködő törökországi gyártója által megvalósított értékesítés a mintába felvett exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva reprezentatívnak tekinthető.

| (67) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megvizsgálta a független vevőknek történő nyereséges értékesítések részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározták a törökországi piacon felmerülő előállítási költséget. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megvizsgálta a független vevőknek történő nyereséges értékesítések részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározták a törökországi piacon felmerülő előállítási költséget.

| (68) | Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél többért értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. |
| --- | --- |

(68)

Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél többért értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.

| (69) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(69)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (70) | Ha az együttműködő törökországi gyártó nem értékesítette az adott terméktípust belföldön, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg. |
| --- | --- |

(70)

Ha az együttműködő törökországi gyártó nem értékesítette az adott terméktípust belföldön, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.

| (71) | Azon terméktípusok esetében, amelyeket az együttműködő törökországi gyártó a belföldi piacon nem, de más piacokon értékesített, a rendes értéket úgy állapították meg, hogy a más piacokon értékesített azonos terméktípus gyártási költségéhez hozzáadták annak értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, illetve a belőle származó nyereséget. Azon terméktípusok esetében, amelyeket az együttműködő törökországi gyártó nem értékesített, a rendes értéket úgy állapították meg, hogy valamennyi terméktípus gyártási költségéhez hozzáadták a terméktípusra jellemző értékesítési, általános és adminisztratív költségeket továbbá a terméktípusra jellemző nyereséget. |
| --- | --- |

(71)

Azon terméktípusok esetében, amelyeket az együttműködő törökországi gyártó a belföldi piacon nem, de más piacokon értékesített, a rendes értéket úgy állapították meg, hogy a más piacokon értékesített azonos terméktípus gyártási költségéhez hozzáadták annak értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, illetve a belőle származó nyereséget. Azon terméktípusok esetében, amelyeket az együttműködő törökországi gyártó nem értékesített, a rendes értéket úgy állapították meg, hogy valamennyi terméktípus gyártási költségéhez hozzáadták a terméktípusra jellemző értékesítési, általános és adminisztratív költségeket továbbá a terméktípusra jellemző nyereséget.

| (72) | Az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően a törökországi gyártó hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul. |
| --- | --- |

(72)

Az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően a törökországi gyártó hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul.

4.   Exportárak

| (73) | Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba. |
| --- | --- |

(73)

Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba.

| (74) | Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(74)

Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

| (75) | Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolatban álló vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint az első független uniós vevő által az e kapcsolatban álló vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék két független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznáról kapott adatokat nem tekintették megbízhatónak. |
| --- | --- |

(75)

Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolatban álló vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint az első független uniós vevő által az e kapcsolatban álló vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék két független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznáról kapott adatokat nem tekintették megbízhatónak.

5.   Összehasonlítás

| (76) | Mivel a kínai behozatal a kereskedelmi márkás üzletágból származott, az összehasonlítás kizárólag az együttműködő törökországi vállalat kereskedelmi márkás termékeinek értékesítése alapján történt. |
| --- | --- |

(76)

Mivel a kínai behozatal a kereskedelmi márkás üzletágból származott, az összehasonlítás kizárólag az együttműködő törökországi vállalat kereskedelmi márkás termékeinek értékesítése alapján történt.

| (77) | A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. A közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, kezelési, szavatossági és hitelköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték. A csomagolás súlyát az összehasonlítás során nem vették figyelembe. |
| --- | --- |

(77)

A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. A közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, kezelési, szavatossági és hitelköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték. A csomagolás súlyát az összehasonlítás során nem vették figyelembe.

| (78) | A terméktípusok osztályozása céljából alkalmazott PCN-rendszer esetében a mintába felvett valamennyi exportáló gyártó esetében kismértékű egyezést találtak. Amennyiben nem találtak pontos egyezést, a hasonló típusokat vetették össze és a különbségek, például a csomagolás módja tekintetében kiigazításokat végeztek. Összehasonlító eljárás alkalmazása esetén a részleteket ismertették az érintett féllel. |
| --- | --- |

(78)

A terméktípusok osztályozása céljából alkalmazott PCN-rendszer esetében a mintába felvett valamennyi exportáló gyártó esetében kismértékű egyezést találtak. Amennyiben nem találtak pontos egyezést, a hasonló típusokat vetették össze és a különbségek, például a csomagolás módja tekintetében kiigazításokat végeztek. Összehasonlító eljárás alkalmazása esetén a részleteket ismertették az érintett féllel.

6.   Dömpingkülönbözetek

| (79) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár (a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve) összehasonlításával állapították meg. |
| --- | --- |

(79)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár (a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve) összehasonlításával állapították meg.

| (80) | A mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében e három dömpingkülönbözet súlyozott átlagát számították ki. |
| --- | --- |

(80)

A mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében e három dömpingkülönbözet súlyozott átlagát számították ki.

| (81) | Mivel a kínai együttműködés szintje alacsony (60 % körüli) volt, a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet az együttműködő exportálók legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletei alapján határozzák meg. |
| --- | --- |

(81)

Mivel a kínai együttműködés szintje alacsony (60 % körüli) volt, a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet az együttműködő exportálók legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletei alapján határozzák meg.

| (82) | Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek – a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve – a következők:

  1.   táblázat


  Dömpingkülönbözetek








  Vállalat neve | Státusz | Dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- | --- |
| CeDo Shanghai Co. Ltd. | Egyéni elbánás | 39,3 % |
| Ningbo Times Co. Ltd. | Egyéni elbánás | 31,4 % |
| Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd. | Egyéni elbánás | 28,6 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | | 35,2 % |
| Országos dömpingkülönbözet | | 43,4 % |

(82)

Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek – a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve – a következők:

1.   táblázat

Dömpingkülönbözetek

Vállalat neve

Státusz

Dömpingkülönbözet

CeDo Shanghai Co. Ltd.

Egyéni elbánás

39,3 %

Ningbo Times Co. Ltd.

Egyéni elbánás

31,4 %

Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.

Egyéni elbánás

28,6 %

Egyéb együttműködő vállalatok

35,2 %

Országos dömpingkülönbözet

43,4 %

E.   KÁR

1.   Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat

| (83) | Az Unióban hasonló terméket 31 gyártó vagy gyártói csoport állít elő, és ezen vállalatok többsége meglehetősen kisméretű. Ezekre a jelen dokumentum „uniós gazdasági ágazatként” fog hivatkozni az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. A panaszos Eurométaux hét gyártó nevében járt el, amelyek együttes termelése a vizsgálati időszak során egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának hozzávetőleg 50 %-át képviselte. Megjegyzendő azonban, hogy a panaszos által benyújtott adatok – mint ezt a Bizottság egyéb hozzáférhető forrásokhoz viszonyítva ellenőrizte – az érintett terméket az uniós piacon előállító és értékesítő valamennyi ismert vállalatot lefedték. Ennek alapján a vizsgálati időszakban a hasonló termék uniós össztermelésének becsült mértéke körülbelül 91 000 tonna volt. Mivel a panaszos révén az érintett terméket az uniós piacon előállító és értékesítő valamennyi ismert vállalat adatait összegyűjtötték, vagy azok hozzáférhetővé váltak, ezeket a jelen vizsgálat keretében makrogazdasági mutatókként fogja használni a Bizottság. |
| --- | --- |

(83)

Az Unióban hasonló terméket 31 gyártó vagy gyártói csoport állít elő, és ezen vállalatok többsége meglehetősen kisméretű. Ezekre a jelen dokumentum „uniós gazdasági ágazatként” fog hivatkozni az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. A panaszos Eurométaux hét gyártó nevében járt el, amelyek együttes termelése a vizsgálati időszak során egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának hozzávetőleg 50 %-át képviselte. Megjegyzendő azonban, hogy a panaszos által benyújtott adatok – mint ezt a Bizottság egyéb hozzáférhető forrásokhoz viszonyítva ellenőrizte – az érintett terméket az uniós piacon előállító és értékesítő valamennyi ismert vállalatot lefedték. Ennek alapján a vizsgálati időszakban a hasonló termék uniós össztermelésének becsült mértéke körülbelül 91 000 tonna volt. Mivel a panaszos révén az érintett terméket az uniós piacon előállító és értékesítő valamennyi ismert vállalat adatait összegyűjtötték, vagy azok hozzáférhetővé váltak, ezeket a jelen vizsgálat keretében makrogazdasági mutatókként fogja használni a Bizottság.

2.   Az uniós fogyasztás

| (84) | Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán elért értékesítési volumene és az uniós piacra történő behozatal alapján állapították meg. Ezeket az adatokat a panaszos nyújtotta be, és azokat valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetővé tették. Az uniós gyártók vonatkozásában szolgáltatott adatokat összevetették a Bizottság által az aktuális helyzet vizsgálata és a mintavétel során kapott adatokkal. Az érintett termék behozatalával kapcsolatos adatokat mind az érintett ország, mind a harmadik országok tekintetében összevetették az Eurostatnál elérhető COMEXT-adatokkal. A panaszos rámutatott arra, hogy az uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó számadatai tartalmaztak bizonyos olyan Kínában gyártott volumeneket, amelyek a behozatali számadatokban már szerepeltek. Ennélfogva a Kínából is importáló, a mintába fel nem vett egyes uniós gyártók értékesítési volumenéből levonás történt. A levonással elkerülhetővé vált, hogy a szóban forgó értékesítési volumeneket az összfogyasztásban kétszer számolják el. |
| --- | --- |

(84)

Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán elért értékesítési volumene és az uniós piacra történő behozatal alapján állapították meg. Ezeket az adatokat a panaszos nyújtotta be, és azokat valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetővé tették. Az uniós gyártók vonatkozásában szolgáltatott adatokat összevetették a Bizottság által az aktuális helyzet vizsgálata és a mintavétel során kapott adatokkal. Az érintett termék behozatalával kapcsolatos adatokat mind az érintett ország, mind a harmadik országok tekintetében összevetették az Eurostatnál elérhető COMEXT-adatokkal. A panaszos rámutatott arra, hogy az uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó számadatai tartalmaztak bizonyos olyan Kínában gyártott volumeneket, amelyek a behozatali számadatokban már szerepeltek. Ennélfogva a Kínából is importáló, a mintába fel nem vett egyes uniós gyártók értékesítési volumenéből levonás történt. A levonással elkerülhetővé vált, hogy a szóban forgó értékesítési volumeneket az összfogyasztásban kétszer számolják el.

| (85) | Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:

  1.   táblázat


  Uniós fogyasztás (tonna) | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes behozatal | 4 600 | 7 600 | 10 300 | 14 300 |
| Az uniós piacon értékesített uniós termelés | 91 000 | 91 500 | 87 700 | 82 456 |
| Összfogyasztás | 95 600 | 99 100 | 98 000 | 96 756 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 104 | 103 | 101 |

(85)

Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:

1.   táblázat

Uniós fogyasztás (tonna)

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Teljes behozatal

4 600

7 600

10 300

14 300

Az uniós piacon értékesített uniós termelés

91 000

91 500

87 700

82 456

Összfogyasztás

95 600

99 100

98 000

96 756

Index (2008 = 100)

100

104

103

101

| (86) | A figyelembe vett időszak alatt az összfogyasztás csak kis mértékben ingadozott az Unió piacán. E stabilitás oka az, hogy az érintett termék uniós piaca kialakult, és mivel főként háztartási célokra felhasznált termékről van szó, a gazdasági válság ellenére nem érintette az ingadozás. |
| --- | --- |

(86)

A figyelembe vett időszak alatt az összfogyasztás csak kis mértékben ingadozott az Unió piacán. E stabilitás oka az, hogy az érintett termék uniós piaca kialakult, és mivel főként háztartási célokra felhasznált termékről van szó, a gazdasági válság ellenére nem érintette az ingadozás.

3.   Az érintett országból érkező behozatal

3.1.   Volumenek és piaci részesedés

| (87) | A behozatali volumenek adatai a panaszostól származtak, aki az Eurostat statisztikai adatait a piaccal kapcsolatos ismeretei alapján kiigazította. A kiigazításra azért volt szükség, mert a KN-kódokat használó statisztikák érintett terméken kívüli importot is magukban foglalnak. A kiigazítás a különböző exportáló országokból az EU felé irányuló exporttal kapcsolatos információkon alapult, valamint az importárakon, amelyek jelezték, hogy a behozatal az érintett termékre vonatkozott-e vagy sem. A részletes számadatokat és a módszert az érdekelt felek rendelkezésére bocsátották a panasz 3. mellékletében. Ennek alapján a Kínából az Unióba történő behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  2.   táblázat


  A Kínából származó behozatal | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal (tonna) | 4 270 | 6 836 | 9 839 | 12 994 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 160 | 230 | 304 |
| Piaci részesedés | 4,5 % | 6,9 % | 10,0 % | 13,4 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 154 | 225 | 301 |
| Forrás: panaszos |

(87)

A behozatali volumenek adatai a panaszostól származtak, aki az Eurostat statisztikai adatait a piaccal kapcsolatos ismeretei alapján kiigazította. A kiigazításra azért volt szükség, mert a KN-kódokat használó statisztikák érintett terméken kívüli importot is magukban foglalnak. A kiigazítás a különböző exportáló országokból az EU felé irányuló exporttal kapcsolatos információkon alapult, valamint az importárakon, amelyek jelezték, hogy a behozatal az érintett termékre vonatkozott-e vagy sem. A részletes számadatokat és a módszert az érdekelt felek rendelkezésére bocsátották a panasz 3. mellékletében. Ennek alapján a Kínából az Unióba történő behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

2.   táblázat

A Kínából származó behozatal

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal (tonna)

4 270

6 836

9 839

12 994

Index (2008 = 100)

100

160

230

304

Piaci részesedés

4,5 %

6,9 %

10,0 %

13,4 %

Index (2008 = 100)

100

154

225

301

Forrás: panaszos

| (88) | A fő alapanyaggal és a feldolgozási lánc magasabb szintjén keletkező termékkel (óriás alumíniumfólia-tekercsek) kapcsolatban végzett dömpingellenes vizsgálatot követően – amelynek következtében 2009-ben vámot vetettek ki a kínai gyártókra – a Kínából származó behozatal volumene jelentősen megnövekedett. A figyelembe vett időszakban az érintett termék behozatalának volumene több mint 200 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(88)

A fő alapanyaggal és a feldolgozási lánc magasabb szintjén keletkező termékkel (óriás alumíniumfólia-tekercsek) kapcsolatban végzett dömpingellenes vizsgálatot követően – amelynek következtében 2009-ben vámot vetettek ki a kínai gyártókra – a Kínából származó behozatal volumene jelentősen megnövekedett. A figyelembe vett időszakban az érintett termék behozatalának volumene több mint 200 %-kal nőtt.

| (89) | A kínai exportáló gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a behozatalhoz hasonlóan nőtt: a 2008-as 4,5 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,4 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(89)

A kínai exportáló gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a behozatalhoz hasonlóan nőtt: a 2008-as 4,5 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,4 %-ra emelkedett.

3.2.   A dömpingelt behozatal árai és az áralákínálás

| (90) | A Kínából érkező behozatal átlagos árai a következőképpen alakultak:

  3.   táblázat


  A Kínából származó behozatal árai | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CIF-átlagár EUR/tonnában | (3) | 2 335 | 2 600 | 2 518 |
| Index (2009 = 100) | (3) | 100 | 111 | 108 |
| Forrás: Eurostat. |

(90)

A Kínából érkező behozatal átlagos árai a következőképpen alakultak:

3.   táblázat

A Kínából származó behozatal árai

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

CIF-átlagár EUR/tonnában

(3)

2 335

2 600

2 518

Index (2009 = 100)

(3)

100

111

108

Forrás: Eurostat.

| (91) | Meg kell jegyezni, hogy a kínai behozatal árai nagymértékben követik a kínai nyersanyagok (főként az alumíniumötvözetek) árait. Mindazonáltal a behozatali árak a vizsgálati időszak alatt 2010-hez képest 3 %-kal csökkentek akkor, amikor a nyersanyagárak hozzávetőleg 4 %-kal emelkedtek (lásd az alábbi táblázatot).

  4.   táblázat


  Az alumínium átlagos kínai árainak alakulása | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SHFE súlyozott havi azonnali átlagár/tonna (EUR) | 1 408 | 1 187 | 1 467 | 1 523 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 104 | 108 |
| Forrás: Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE), héa nélkül |

(91)

Meg kell jegyezni, hogy a kínai behozatal árai nagymértékben követik a kínai nyersanyagok (főként az alumíniumötvözetek) árait. Mindazonáltal a behozatali árak a vizsgálati időszak alatt 2010-hez képest 3 %-kal csökkentek akkor, amikor a nyersanyagárak hozzávetőleg 4 %-kal emelkedtek (lásd az alábbi táblázatot).

4.   táblázat

Az alumínium átlagos kínai árainak alakulása

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

SHFE súlyozott havi azonnali átlagár/tonna (EUR)

1 408

1 187

1 467

1 523

Index (2008 = 100)

100

84

104

108

Forrás: Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE), héa nélkül

| (92) | Mivel valamennyi ismert kínai behozatal kereskedelmi márkás üzletágból származott, az áralákínálásra (és áron aluli értékesítésre) vonatkozó összehasonlítás kizárólag a kereskedelmi márkás termékek uniós gazdasági ágazat általi értékesítése alapján történt. |
| --- | --- |

(92)

Mivel valamennyi ismert kínai behozatal kereskedelmi márkás üzletágból származott, az áralákínálásra (és áron aluli értékesítésre) vonatkozó összehasonlítás kizárólag a kereskedelmi márkás termékek uniós gazdasági ágazat általi értékesítése alapján történt.

| (93) | A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített import azon megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. |
| --- | --- |

(93)

A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített import azon megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.

| (94) | Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás – a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve – 10,0 % áralákínálási különbözetet mutatott ki a kínai exportáló gyártók esetében. |
| --- | --- |

(94)

Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás – a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve – 10,0 % áralákínálási különbözetet mutatott ki a kínai exportáló gyártók esetében.

4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.1.   Előzetes megjegyzések

| (95) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.

| (96) | A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen és piaci részesedés) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelést a panaszos által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették az együttműködő uniós gyártóktól származó adatokkal. |
| --- | --- |

(96)

A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen és piaci részesedés) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelést a panaszos által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették az együttműködő uniós gyártóktól származó adatokkal.

| (97) | A mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt. |
| --- | --- |

(97)

A mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.

4.2.   Makrogazdasági mutatók

4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

5.   táblázat

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 95 500 | 95 000 | 93 000 | 91 000 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 97 | 95 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 160 000 | 164 000 | 164 000 | 164 000 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 103 | 103 | 103 |
| Kapacitáskihasználás | 59,7 % | 57,9 % | 56,7 % | 55,5 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 97 | 95 | 93 |

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

95 500

95 000

93 000

91 000

Index (2008 = 100)

100

99

97

95

Termelési kapacitás (tonna)

160 000

164 000

164 000

164 000

Index (2008 = 100)

100

103

103

103

Kapacitáskihasználás

59,7 %

57,9 %

56,7 %

55,5 %

Index (2008 = 100)

100

97

95

93

| (98) | A fenti táblázatból látható, hogy a figyelembe vett időszakban a termelés annak ellenére visszaesett, hogy a fogyasztás ugyanebben az időszakban nagyjából változatlan maradt. Jóllehet a termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban változatlan maradt, a kapacitáskihasználás alakulása a termelés csökkenő tendenciáját követte. |
| --- | --- |

(98)

A fenti táblázatból látható, hogy a figyelembe vett időszakban a termelés annak ellenére visszaesett, hogy a fogyasztás ugyanebben az időszakban nagyjából változatlan maradt. Jóllehet a termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban változatlan maradt, a kapacitáskihasználás alakulása a termelés csökkenő tendenciáját követte.

4.2.2.   Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

6.   táblázat

Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítések volumene az uniós piacon (tonna) | 91 000 | 91 500 | 87 700 | 82 456 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 101 | 96 | 91 |
| Piaci részesedés | 95,2 % | 92,3 % | 89,5 % | 85,2 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 97 | 94 | 90 |

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Értékesítések volumene az uniós piacon (tonna)

91 000

91 500

87 700

82 456

Index (2008 = 100)

100

101

96

91

Piaci részesedés

95,2 %

92,3 %

89,5 %

85,2 %

Index (2008 = 100)

100

97

94

90

| (99) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig folyamatosan esett: a 2008. évi 95,2 %-ról a vizsgálati időszak alatt 85,2 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(99)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig folyamatosan esett: a 2008. évi 95,2 %-ról a vizsgálati időszak alatt 85,2 %-ra csökkent.

4.2.3.   Növekedés

| (100) | Az uniós értékesítési volumeneknek és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a figyelembe vett időszakban történt visszaesését – a (85) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – az ugyanebben az időszakban változatlan fogyasztással összefüggésben kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(100)

Az uniós értékesítési volumeneknek és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a figyelembe vett időszakban történt visszaesését – a (85) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – az ugyanebben az időszakban változatlan fogyasztással összefüggésben kell vizsgálni.

4.3.   A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok (mikrogazdasági mutatók)

4.3.1.   Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és gyártási költségei

7.   táblázat

Értékesítési árak

| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységár az EU-ban független vevők számára
  (EUR/tonna) | 4 479 | 3 950 | 4 237 | 4 378 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 88 | 95 | 98 |

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egységár az EU-ban független vevők számára

(EUR/tonna)

4 479

3 950

4 237

4 378

Index (2008 = 100)

100

88

95

98

| (101) | Az átlagos értékesítési árakra vonatkozó tendencia (ideértve a kereskedelmi márkás és a kereskedelmi márka nélküli termékeket) a figyelembe vett időszakban 2 %-os csökkenést mutat. Az értékesítési árakat azonban nem tekintik megbízható kármutatónak, mivel azokat nagymértékben befolyásolták a nyersanyagok (főként az alumínium) árai, amelyek a figyelembe vett időszakban hasonlóan alakultak. Összességében a 2010-ben és a vizsgálati időszakban jellemző árak a fenti (94) preambulumbekezdésben említett áralákínálás miatt alacsonyak voltak. |
| --- | --- |

(101)

Az átlagos értékesítési árakra vonatkozó tendencia (ideértve a kereskedelmi márkás és a kereskedelmi márka nélküli termékeket) a figyelembe vett időszakban 2 %-os csökkenést mutat. Az értékesítési árakat azonban nem tekintik megbízható kármutatónak, mivel azokat nagymértékben befolyásolták a nyersanyagok (főként az alumínium) árai, amelyek a figyelembe vett időszakban hasonlóan alakultak. Összességében a 2010-ben és a vizsgálati időszakban jellemző árak a fenti (94) preambulumbekezdésben említett áralákínálás miatt alacsonyak voltak.

4.3.2.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

8.   táblázat

Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalók száma | 301 | 314 | 287 | 284 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 104 | 95 | 94 |
| Termelékenység (egység/munkavállaló) | 143 | 138 | 141 | 138 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 96 | 98 | 96 |
| Egy alkalmazottra jutó bér | 41 070 | 38 913 | 44 115 | 43 600 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 107 | 106 |

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Munkavállalók száma

301

314

287

284

Index (2008 = 100)

100

104

95

94

Termelékenység (egység/munkavállaló)

143

138

141

138

Index (2008 = 100)

100

96

98

96

Egy alkalmazottra jutó bér

41 070

38 913

44 115

43 600

Index (2008 = 100)

100

95

107

106

| (102) | A munkavállalók száma a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent, noha az egy alkalmazottra jutó bér kis mértékben nőtt. A munkavállalók számának csökkenése nem vezetett a termelékenység növekedéséhez, mivel a fenti (99) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az értékesítési volumen visszaesése még jelentősebb volt. Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenysége – teljesítmény/fő/év-ben számolva – a figyelembe vett időszakban valóban enyhén csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően 2010-ben némileg fellendült, jóllehet a kezdeti szintet nem érte el újra. A termelékenység a vizsgálati időszakban visszatért a 2009. évi legalacsonyabb szintre. |
| --- | --- |

(102)

A munkavállalók száma a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent, noha az egy alkalmazottra jutó bér kis mértékben nőtt. A munkavállalók számának csökkenése nem vezetett a termelékenység növekedéséhez, mivel a fenti (99) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az értékesítési volumen visszaesése még jelentősebb volt. Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenysége – teljesítmény/fő/év-ben számolva – a figyelembe vett időszakban valóban enyhén csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően 2010-ben némileg fellendült, jóllehet a kezdeti szintet nem érte el újra. A termelékenység a vizsgálati időszakban visszatért a 2009. évi legalacsonyabb szintre.

4.3.3.   Készletek

9.   táblázat

Készletek

| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet | 2 873 | 2 994 | 3 092 | 3 534 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 104 | 108 | 123 |
| Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve | 6,7 % | 6,9 % | 7,7 % | 9,1 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 104 | 115 | 136 |

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Zárókészlet

2 873

2 994

3 092

3 534

Index (2008 = 100)

100

104

108

123

Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve

6,7 %

6,9 %

7,7 %

9,1 %

Index (2008 = 100)

100

104

115

136

| (103) | Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett vállalatai a megrendelésre történő gyártással minimalizálták ugyan készleteiket, néhány gyakori terméket azonban készleten tartottak. A készletek szintje abszolút értékben és a termelés százalékában kifejezve is jelentősen megnőtt. A figyelembe vett időszakban az év végi zárókészlet szintje 6,7 %-ról 9,1 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(103)

Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett vállalatai a megrendelésre történő gyártással minimalizálták ugyan készleteiket, néhány gyakori terméket azonban készleten tartottak. A készletek szintje abszolút értékben és a termelés százalékában kifejezve is jelentősen megnőtt. A figyelembe vett időszakban az év végi zárókészlet szintje 6,7 %-ról 9,1 %-ra emelkedett.

4.3.4.   Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

10.   táblázat

Nyereségesség

| | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós értékesítések nyereségessége (nettó értékesítések %-a) | 2,7 % | 6,2 % | 2,7 % | 0,7 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 231 | 101 | 27 |

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Az uniós értékesítések nyereségessége (nettó értékesítések %-a)

2,7 %

6,2 %

2,7 %

0,7 %

Index (2008 = 100)

100

231

101

27

| (104) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az így kiszámított nyereségesség a fő alapanyagtétel (azaz az alumínium) csökkent beszerzési költségeinek köszönhetően 2009-ben érte el a legmagasabb szintet. A nyereség 2009-től kezdve visszaesett, és a vizsgálati időszakban 0,7 %-ot ért el. Ezek a nyereségességre vonatkozó számadatok a piac valamennyi szegmensére kiterjednek, ideértve a márkás termékek viszonylag nyereséges szegmensét, amelyet jóval kisebb mértékben érintett az olcsóbb kínai behozatal által teremtett verseny. A kereskedelmi márkás szegmens önmagában a vizsgálati időszakban jelentős veszteséget termelt. |
| --- | --- |

(104)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az így kiszámított nyereségesség a fő alapanyagtétel (azaz az alumínium) csökkent beszerzési költségeinek köszönhetően 2009-ben érte el a legmagasabb szintet. A nyereség 2009-től kezdve visszaesett, és a vizsgálati időszakban 0,7 %-ot ért el. Ezek a nyereségességre vonatkozó számadatok a piac valamennyi szegmensére kiterjednek, ideértve a márkás termékek viszonylag nyereséges szegmensét, amelyet jóval kisebb mértékben érintett az olcsóbb kínai behozatal által teremtett verseny. A kereskedelmi márkás szegmens önmagában a vizsgálati időszakban jelentős veszteséget termelt.

| (105) | A tőkebevonási képesség nem merült fel komoly problémaként az uniós gazdasági ágazatban.

  11.   táblázat


  Pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom | 12 716 283 | 17 369 815 | 12 030 581 | 7 771 917 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 137 | 95 | 61 |
| Beruházások (EUR) | 4 604 286 | 2 167 756 | 2 770 090 | 1 716 570 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 47 | 60 | 37 |
| Beruházások megtérülése | 33,3 % | 68,7 % | 27,2 % | 7,4 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 206 | 82 | 22 |

(105)

A tőkebevonási képesség nem merült fel komoly problémaként az uniós gazdasági ágazatban.

11.   táblázat

Pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Pénzforgalom

12 716 283

17 369 815

12 030 581

7 771 917

Index (2008 = 100)

100

137

95

61

Beruházások (EUR)

4 604 286

2 167 756

2 770 090

1 716 570

Index (2008 = 100)

100

47

60

37

Beruházások megtérülése

33,3 %

68,7 %

27,2 %

7,4 %

Index (2008 = 100)

100

206

82

22

| (106) | A pénzforgalom – ami a gazdasági ágazat önfinanszírozó folyamatának elengedhetetlen feltétele –, valamint a beruházások megtérülése terén mutatkozó tendencia követte a forgalmi megtérülés kedvezőtlen alakulását. |
| --- | --- |

(106)

A pénzforgalom – ami a gazdasági ágazat önfinanszírozó folyamatának elengedhetetlen feltétele –, valamint a beruházások megtérülése terén mutatkozó tendencia követte a forgalmi megtérülés kedvezőtlen alakulását.

| (107) | Egy uniós gyártó 2008-ban további tárolólétesítményekre irányuló beruházást hajtott végre. A figyelembe vett időszak más éveiben az uniós gazdasági ágazat mintába felvett vállalatai esetében nem állapítottak meg jelentős beruházást. |
| --- | --- |

(107)

Egy uniós gyártó 2008-ban további tárolólétesítményekre irányuló beruházást hajtott végre. A figyelembe vett időszak más éveiben az uniós gazdasági ágazat mintába felvett vállalatai esetében nem állapítottak meg jelentős beruházást.

4.3.5.   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

| (108) | A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakasz ismerteti. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Figyelembe véve továbbá a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(108)

A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakasz ismerteti. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Figyelembe véve továbbá a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.   A kárra vonatkozó következtetések

| (109) | A vizsgálat feltárta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéhez kapcsolódó számos kármutató rosszabb lett, vagy nem a fogyasztásnak megfelelően változott. Ez a megfigyelés különösen 2010-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra érvényes. |
| --- | --- |

(109)

A vizsgálat feltárta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéhez kapcsolódó számos kármutató rosszabb lett, vagy nem a fogyasztásnak megfelelően változott. Ez a megfigyelés különösen 2010-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra érvényes.

| (110) | Miközben a figyelembe vett időszakban a fogyasztás változatlan maradt, a Kínából érkező behozatal volumene folyamatosan és jelentősen nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt összességében 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 10 százalékponttal esett. Az uniós gazdasági ágazat készletvolumene is jelentősen megnőtt, jelezve, hogy az ágazat nem tudta értékesíteni a terméket. Az olcsó, dömpingelt behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban egyre nőtt, és a vizsgálati időszakban folyamatosan jelentős mértékben alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(110)

Miközben a figyelembe vett időszakban a fogyasztás változatlan maradt, a Kínából érkező behozatal volumene folyamatosan és jelentősen nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt összességében 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 10 százalékponttal esett. Az uniós gazdasági ágazat készletvolumene is jelentősen megnőtt, jelezve, hogy az ágazat nem tudta értékesíteni a terméket. Az olcsó, dömpingelt behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban egyre nőtt, és a vizsgálati időszakban folyamatosan jelentős mértékben alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (111) | Emellett 2010-ben és a vizsgálati időszakban az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók – például a pénzforgalom és a nyereségesség – jelentősen romlottak. |
| --- | --- |

(111)

Emellett 2010-ben és a vizsgálati időszakban az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók – például a pénzforgalom és a nyereségesség – jelentősen romlottak.

| (112) | A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(112)

A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (113) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni. Megvizsgálták azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni. Megvizsgálták azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (114) | A Kínából származó óriás alumíniumfólia-tekercsekre 2009 végén dömpingellenes vámot vetettek ki. Ettől kezdve az érintett termék (és a feldolgozott termék) behozatala gyorsan növekedett. E növekedéssel egy időben romlott az uniós gazdasági ágazat helyzete. |
| --- | --- |

(114)

A Kínából származó óriás alumíniumfólia-tekercsekre 2009 végén dömpingellenes vámot vetettek ki. Ettől kezdve az érintett termék (és a feldolgozott termék) behozatala gyorsan növekedett. E növekedéssel egy időben romlott az uniós gazdasági ágazat helyzete.

| (115) | A vizsgálatok arra mutattak rá, hogy a figyelembe vett időszakban az Unió fogyasztása változatlan volt, míg a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége drámai mértékben, több mint 200 %-kal növekedett. E behozatal piaci részesedése szintén nőtt: a 2008-as 4,5 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,4 %-ra (azaz hozzávetőleg 9 százalékponttal) emelkedett. Ugyanakkor a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 95,2 %-ról 85,2 %-ra – szintén 9 százalékponttal – esett vissza. |
| --- | --- |

(115)

A vizsgálatok arra mutattak rá, hogy a figyelembe vett időszakban az Unió fogyasztása változatlan volt, míg a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége drámai mértékben, több mint 200 %-kal növekedett. E behozatal piaci részesedése szintén nőtt: a 2008-as 4,5 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,4 %-ra (azaz hozzávetőleg 9 százalékponttal) emelkedett. Ugyanakkor a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 95,2 %-ról 85,2 %-ra – szintén 9 százalékponttal – esett vissza.

| (116) | Az árnyomásra tekintettel megjegyzendő, hogy a kínai exportáló gyártók a vizsgálati időszakban jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A növekvő volumen nyomán jelentkező árnyomás lehetővé tette a kínai exportáló gyártók számára, hogy a jelentős vevőkkel (kis- és nagykereskedők) szerződést kössenek. A megkötött szerződések esetében az uniós gazdasági ágazatnak le kellett mondania az áremelésről, amelyre a növekvő alumíniumárak ellensúlyozásához lett volna szüksége. Az áralákínálás mértéke a vizsgálati időszakban hozzávetőleg 10 % volt, és az uniós gazdasági ágazat abban az évben átlagosan 3 %-kal emelte árait, hogy hozzáigazítsa azokat a megnövekedett nyersanyagköltségekhez, míg a kínai exportáló gyártók hozzávetőleg 3 %-kal csökkentették áraikat az uniós piacon (lásd a 3. táblázatot). Ez az uniós gazdasági ágazat nyereségességének jelentős romlásához vezetett. |
| --- | --- |

(116)

Az árnyomásra tekintettel megjegyzendő, hogy a kínai exportáló gyártók a vizsgálati időszakban jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A növekvő volumen nyomán jelentkező árnyomás lehetővé tette a kínai exportáló gyártók számára, hogy a jelentős vevőkkel (kis- és nagykereskedők) szerződést kössenek. A megkötött szerződések esetében az uniós gazdasági ágazatnak le kellett mondania az áremelésről, amelyre a növekvő alumíniumárak ellensúlyozásához lett volna szüksége. Az áralákínálás mértéke a vizsgálati időszakban hozzávetőleg 10 % volt, és az uniós gazdasági ágazat abban az évben átlagosan 3 %-kal emelte árait, hogy hozzáigazítsa azokat a megnövekedett nyersanyagköltségekhez, míg a kínai exportáló gyártók hozzávetőleg 3 %-kal csökkentették áraikat az uniós piacon (lásd a 3. táblázatot). Ez az uniós gazdasági ágazat nyereségességének jelentős romlásához vezetett.

| (117) | A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal erős növekedésének meghatározó része volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárban, amelyet az ágazat gyenge pénzügyi helyzete, az értékesítések volumenének és a piaci részesedésnek a visszaesése, valamint számos kármutató romlása tükröz. |
| --- | --- |

(117)

A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal erős növekedésének meghatározó része volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárban, amelyet az ágazat gyenge pénzügyi helyzete, az értékesítések volumenének és a piaci részesedésnek a visszaesése, valamint számos kármutató romlása tükröz.

3.   További tényezők hatása

3.1.   Harmadik országokból származó import

| (118) | A figyelembe vett időszak során az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A panaszos által benyújtott mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

  12.   táblázat


  Harmadik országokból származó import | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harmadik országokból származó import | 330 | 764 | 461 | 1 306 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 231 | 140 | 396 |
| Piaci részesedés | 0,3 % | 0,8 % | 0,5 % | 1,3 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 223 | 136 | 391 |

(118)

A figyelembe vett időszak során az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A panaszos által benyújtott mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.

12.   táblázat

Harmadik országokból származó import

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Harmadik országokból származó import

330

764

461

1 306

Index (2008 = 100)

100

231

140

396

Piaci részesedés

0,3 %

0,8 %

0,5 %

1,3 %

Index (2008 = 100)

100

223

136

391

| (119) | A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból (főként Indiából, Oroszországból, Tajvanról és Törökországból) származó behozatal 300 %-kal nőtt. Az Unió teljes piaci részesedése e behozatal tekintetében azonban továbbra is elhanyagolható. Ennélfogva ez nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(119)

A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból (főként Indiából, Oroszországból, Tajvanról és Törökországból) származó behozatal 300 %-kal nőtt. Az Unió teljes piaci részesedése e behozatal tekintetében azonban továbbra is elhanyagolható. Ennélfogva ez nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz.

3.2.   Exportvolumen és árak

| (120) | A figyelembe vett időszak során a mintába felvett uniós gyártóktól származó kivitel mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött számadatok.

  13.   táblázat


  A mintába felvett uniós gyártók kivitele | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU exportvolumene | 1 900 | 1 800 | 1 600 | 1 700 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 84 | 89 |
| Kivitel a termelés százalékában kifejezve | 2,0 % | 1,9 % | 1,7 % | 1,9 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 86 | 94 |
| Exportárak | 3 792 | 3 460 | 3 447 | 3 565 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 91 | 91 | 94 |

(120)

A figyelembe vett időszak során a mintába felvett uniós gyártóktól származó kivitel mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött számadatok.

13.   táblázat

A mintába felvett uniós gyártók kivitele

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Az EU exportvolumene

1 900

1 800

1 600

1 700

Index (2008 = 100)

100

95

84

89

Kivitel a termelés százalékában kifejezve

2,0 %

1,9 %

1,7 %

1,9 %

Index (2008 = 100)

100

95

86

94

Exportárak

3 792

3 460

3 447

3 565

Index (2008 = 100)

100

91

91

94

| (121) | A mintába felvett gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszak során nem volt jelentős, és soha nem haladta meg a gyártott mennyiség 2 %-át. Az említett volumen az uniós piac értékesítési volumenére jellemző tendenciához hasonlóan alakult. Korlátozott mennyisége miatt az uniós gazdasági ágazat kivitelének alakulása nem járult hozzá az elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(121)

A mintába felvett gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszak során nem volt jelentős, és soha nem haladta meg a gyártott mennyiség 2 %-át. Az említett volumen az uniós piac értékesítési volumenére jellemző tendenciához hasonlóan alakult. Korlátozott mennyisége miatt az uniós gazdasági ágazat kivitelének alakulása nem járult hozzá az elszenvedett jelentős kárhoz.

3.3.   A gazdasági válság hatásai

| (122) | A gazdasági válság a figyelembe vett időszakban nem csökkentette az uniós fogyasztást. Amint az a nem luxuscikknek számító háztartási termékek esetében várható volt, a gazdasági válság nem befolyásolta az alumíniumfólia-tekercs fogyasztását, amely továbbra is az élelmiszer-feldolgozó- és csomagolóipar rendkívül stabil terméke. A gazdasági válság tehát nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(122)

A gazdasági válság a figyelembe vett időszakban nem csökkentette az uniós fogyasztást. Amint az a nem luxuscikknek számító háztartási termékek esetében várható volt, a gazdasági válság nem befolyásolta az alumíniumfólia-tekercs fogyasztását, amely továbbra is az élelmiszer-feldolgozó- és csomagolóipar rendkívül stabil terméke. A gazdasági válság tehát nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz a vizsgálati időszak alatt.

3.4.   Verseny az uniós piacon

| (123) | Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat (több mint 30 gyártóval) meglehetősen sokrétű, továbbá az ágazat egyik legjelentősebb vevője a befolyásos kiskereskedelmi ágazat, az uniós piacon erős a verseny. |
| --- | --- |

(123)

Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat (több mint 30 gyártóval) meglehetősen sokrétű, továbbá az ágazat egyik legjelentősebb vevője a befolyásos kiskereskedelmi ágazat, az uniós piacon erős a verseny.

| (124) | Az európai uniós kiskereskedők hosszú évek alatt kifejlesztették kereskedelmi márkáikat (kereskedelmi márkás termékek), amelyek az alumíniumfólia-tekercsek tekintetében csökkentették a gyártók kereskedelmi márkáinak értékesítési volumenét. Ez a növekvő kereskedelmi márkás szegmensben nagyobb versenyre kényszerítette a gyártókat, akiknek ebben a nyereségesebb szegmensben az eladások csökkenésével kellett szembenézniük, ami kárt okozott az uniós gazdasági ágazat gyártói számára. |
| --- | --- |

(124)

Az európai uniós kiskereskedők hosszú évek alatt kifejlesztették kereskedelmi márkáikat (kereskedelmi márkás termékek), amelyek az alumíniumfólia-tekercsek tekintetében csökkentették a gyártók kereskedelmi márkáinak értékesítési volumenét. Ez a növekvő kereskedelmi márkás szegmensben nagyobb versenyre kényszerítette a gyártókat, akiknek ebben a nyereségesebb szegmensben az eladások csökkenésével kellett szembenézniük, ami kárt okozott az uniós gazdasági ágazat gyártói számára.

| (125) | Ez a folyamat azonban fokozatosan, hosszú évek alatt zajlott le, és a vizsgálat rámutatott arra, hogy a kereskedelmi márkás üzletág a 2010. évi 83 %-ról csupán 84 %-ra emelkedett a vizsgálati időszak alatt. Ennélfogva ez a növekedés némi hatást gyakorol ugyan az uniós gyártókra, az általuk tapasztalt káros tendenciák mértékét nem magyarázza. |
| --- | --- |

(125)

Ez a folyamat azonban fokozatosan, hosszú évek alatt zajlott le, és a vizsgálat rámutatott arra, hogy a kereskedelmi márkás üzletág a 2010. évi 83 %-ról csupán 84 %-ra emelkedett a vizsgálati időszak alatt. Ennélfogva ez a növekedés némi hatást gyakorol ugyan az uniós gyártókra, az általuk tapasztalt káros tendenciák mértékét nem magyarázza.

3.5.   Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulása

| (126) | Egyes érdekelt felek szerint a gyártási költségek, főként az alumíniumár ingadozása hozzájárult a kárhoz. |
| --- | --- |

(126)

Egyes érdekelt felek szerint a gyártási költségek, főként az alumíniumár ingadozása hozzájárult a kárhoz.

| (127) | Az alumíniumfólia-tekercs előállításának költsége szorosan kapcsolódik az alumínium – a termék előállításához használt fő alapanyag – árának alakulásához. Az alumíniumárak nemzetközi referenciaértékét a Londoni Fémtőzsde szolgáltatja.

  14.   táblázat


  Az LME alumíniumra vonatkozó átlagárainak alakulása | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LME tonnánkénti készpénz-átlagár (USD) | 2 750 | 1 750 | 2 150 | 2 460 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 64 | 78 | 90 |
| Forrás: LME |

(127)

Az alumíniumfólia-tekercs előállításának költsége szorosan kapcsolódik az alumínium – a termék előállításához használt fő alapanyag – árának alakulásához. Az alumíniumárak nemzetközi referenciaértékét a Londoni Fémtőzsde szolgáltatja.

14.   táblázat

Az LME alumíniumra vonatkozó átlagárainak alakulása

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

LME tonnánkénti készpénz-átlagár (USD)

2 750

1 750

2 150

2 460

Index (2008 = 100)

100

64

78

90

Forrás: LME

| (128) | A fent megfigyelhető folyamatot a 2008 októbere körül kezdődő gazdasági válság okozta. Az alumíniumárak a csökkenő kereslet miatt visszaestek, majd a vizsgálati időszak végére némileg helyreálltak. Az alumíniumfóliatekercs-ágazat azonban normál esetben az LME feldolgozási költségeket és nyereséget fedező különbözettel növelt referenciaértékei alapján állapítja meg árait. Ennek értelmében normál körülmények között az LME referenciaértékének ingadozásai nem gyakorolnak jelentős hatást az alumíniumfóliatekercs-ágazat helyzetére, mivel a késztermékek árai az LME áraival összhangban változnak. Az uniós gazdasági ágazat valójában mindig ingadozó alumíniumárakkal jellemzett környezetben működött. |
| --- | --- |

(128)

A fent megfigyelhető folyamatot a 2008 októbere körül kezdődő gazdasági válság okozta. Az alumíniumárak a csökkenő kereslet miatt visszaestek, majd a vizsgálati időszak végére némileg helyreálltak. Az alumíniumfóliatekercs-ágazat azonban normál esetben az LME feldolgozási költségeket és nyereséget fedező különbözettel növelt referenciaértékei alapján állapítja meg árait. Ennek értelmében normál körülmények között az LME referenciaértékének ingadozásai nem gyakorolnak jelentős hatást az alumíniumfóliatekercs-ágazat helyzetére, mivel a késztermékek árai az LME áraival összhangban változnak. Az uniós gazdasági ágazat valójában mindig ingadozó alumíniumárakkal jellemzett környezetben működött.

| (129) | A vélemények szerint a kárhoz az is hozzájárult, hogy az uniós gazdasági ágazat berendezései nem hatékonyak. Meg kell említeni, hogy a vizsgálat nem támasztotta alá ezt a véleményt, és hogy az uniós és kínai feldolgozási költségek összességében igen hasonlóak voltak. Ezenkívül a hatékonyság említett hiánya esetén az uniós gazdasági ágazat nyereségessége már évek óta alacsony lett volna, és ez az állítás nem magyarázza a piaci részesedés, az értékesítési volumen és a nyereségesség 2009-től a vizsgálati időszakig bekövetkezett csökkenését. |
| --- | --- |

(129)

A vélemények szerint a kárhoz az is hozzájárult, hogy az uniós gazdasági ágazat berendezései nem hatékonyak. Meg kell említeni, hogy a vizsgálat nem támasztotta alá ezt a véleményt, és hogy az uniós és kínai feldolgozási költségek összességében igen hasonlóak voltak. Ezenkívül a hatékonyság említett hiánya esetén az uniós gazdasági ágazat nyereségessége már évek óta alacsony lett volna, és ez az állítás nem magyarázza a piaci részesedés, az értékesítési volumen és a nyereségesség 2009-től a vizsgálati időszakig bekövetkezett csökkenését.

| (130) | A fentiekre tekintettel az ingadozó alumíniumárak és a gyártás hatékonyságának állítólagos hiánya nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot érintő kárt kiváltó oknak. |
| --- | --- |

(130)

A fentiekre tekintettel az ingadozó alumíniumárak és a gyártás hatékonyságának állítólagos hiánya nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot érintő kárt kiváltó oknak.

3.6.   Többletkapacitás

| (131) | Amint azt korábban említettük, az uniós gyártók kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban viszonylag alacsony volt. Mivel azonban az uniós gyártók más termékek (például a háztartási fólia) tekercselésére is ugyanazt a gépet használják, a kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatokat nem tekintjük jelentős kiváltó tényezőnek. Továbbá a kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatok már 2008-ban és 2009-ben is igen alacsonyak voltak, amikor a nyereségesség mértéke és a gazdasági ágazat általános helyzete kielégítő volt. |
| --- | --- |

(131)

Amint azt korábban említettük, az uniós gyártók kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban viszonylag alacsony volt. Mivel azonban az uniós gyártók más termékek (például a háztartási fólia) tekercselésére is ugyanazt a gépet használják, a kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatokat nem tekintjük jelentős kiváltó tényezőnek. Továbbá a kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatok már 2008-ban és 2009-ben is igen alacsonyak voltak, amikor a nyereségesség mértéke és a gazdasági ágazat általános helyzete kielégítő volt.

| (132) | Ennélfogva megállapítást nyert, hogy a többletkapacitás nem volt lényeges oka az uniós gyártók által elszenvedett kárnak. |
| --- | --- |

(132)

Ennélfogva megállapítást nyert, hogy a többletkapacitás nem volt lényeges oka az uniós gyártók által elszenvedett kárnak.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (133) | A fenti elemzés azt igazolta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenében és piaci részesedésében jelentős növekedést lehetett tapasztalni különösen 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt. Emellett megállapításra került, hogy ez a behozatal a vizsgálati időszak alatt alákínált az uniós gazdasági ágazat által felszámított áraknak. |
| --- | --- |

(133)

A fenti elemzés azt igazolta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenében és piaci részesedésében jelentős növekedést lehetett tapasztalni különösen 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt. Emellett megállapításra került, hogy ez a behozatal a vizsgálati időszak alatt alákínált az uniós gazdasági ágazat által felszámított áraknak.

| (134) | Az olcsó, dömpingelt kínai behozatal volumenében és piaci részesedésében bekövetkezett növekedés egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetében tapasztalható kedvezőtlen változásokkal. A helyzet rosszabbra fordult a vizsgálati időszak alatt, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és nyereségessége tovább csökkent, és más pénzügyi mutatók – többek között a pénzforgalom és a beruházások megtérülése – a legalacsonyabb szintre zuhantak. |
| --- | --- |

(134)

Az olcsó, dömpingelt kínai behozatal volumenében és piaci részesedésében bekövetkezett növekedés egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetében tapasztalható kedvezőtlen változásokkal. A helyzet rosszabbra fordult a vizsgálati időszak alatt, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és nyereségessége tovább csökkent, és más pénzügyi mutatók – többek között a pénzforgalom és a beruházások megtérülése – a legalacsonyabb szintre zuhantak.

| (135) | Más ismert tényezők, többek között a gazdasági válság elemzése azt mutatta, hogy e tényezők nem fejthettek ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye a megállapított ok-okozati viszonyt a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(135)

Más ismert tényezők, többek között a gazdasági válság elemzése azt mutatta, hogy e tényezők nem fejthettek ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye a megállapított ok-okozati viszonyt a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

| (136) | A fenti elemzés alapján – amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt export káros hatását – azt az ideiglenes következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt export az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(136)

A fenti elemzés alapján – amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt export káros hatását – azt az ideiglenes következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt export az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Előzetes megjegyzések

| (137) | Az alaprendelet 21. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazatnak, az importőröknek, a nagykereskedőknek és az érintett termék kiskereskedőinek az érdekeit is. |
| --- | --- |

(137)

Az alaprendelet 21. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazatnak, az importőröknek, a nagykereskedőknek és az érintett termék kiskereskedőinek az érdekeit is.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (138) | Az uniós ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Emlékeztetni kell arra, hogy számos kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Intézkedések hiányában elkerülhetetlennek tűnik az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlása. Az uniós gazdasági ágazat helyzete gyors romlásnak indult azt követően, hogy 2009-ben dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a feldolgozási lánc magasabb szintjén előállított termékre (óriás alumíniumfólia-tekercs). Mivel a kínai alumíniumágazatban már az akkori vizsgálat idején is megállapított szerkezeti problémák továbbra is megfigyelhetők, az uniós gazdasági ágazat képviselői úgy vélték, hogy őket is megilleti a tisztességtelen versennyel szembeni védelem. |
| --- | --- |

(138)

Az uniós ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Emlékeztetni kell arra, hogy számos kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Intézkedések hiányában elkerülhetetlennek tűnik az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlása. Az uniós gazdasági ágazat helyzete gyors romlásnak indult azt követően, hogy 2009-ben dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a feldolgozási lánc magasabb szintjén előállított termékre (óriás alumíniumfólia-tekercs). Mivel a kínai alumíniumágazatban már az akkori vizsgálat idején is megállapított szerkezeti problémák továbbra is megfigyelhetők, az uniós gazdasági ágazat képviselői úgy vélték, hogy őket is megilleti a tisztességtelen versennyel szembeni védelem.

| (139) | Ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgált termék árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és a piaci feltételekhez. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne nyereségességére és általános pénzügyi helyzetére. |
| --- | --- |

(139)

Ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgált termék árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és a piaci feltételekhez. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne nyereségességére és általános pénzügyi helyzetére.

| (140) | Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat tevékenysége veszteséges maradna, különösen a kereskedelmi márkás ágazatban. Ez közép- és hosszútávon nem lenne fenntartható. A nyereségesség és más pénzügyi mutatók, például a pénzforgalom vagy a beruházások megtérülésének csökkenésére tekintettel feltételezhető, hogy intézkedések hiányában az uniós gyártók többsége versenyképességét nem tudja megőrizni. |
| --- | --- |

(140)

Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat tevékenysége veszteséges maradna, különösen a kereskedelmi márkás ágazatban. Ez közép- és hosszútávon nem lenne fenntartható. A nyereségesség és más pénzügyi mutatók, például a pénzforgalom vagy a beruházások megtérülésének csökkenésére tekintettel feltételezhető, hogy intézkedések hiányában az uniós gyártók többsége versenyképességét nem tudja megőrizni.

| (141) | Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat más élelmiszerfeldolgozó- és csomagolóipari termékekkel, például háztartási fóliával és papírárukkal is ellátja vevőit (főként kis- és nagykereskedőket). E termékek némelyikét ugyanazzal a tekercselőgéppel gyártják, amelyet az érintett termék előállításához használnak. Az érintett termék az uniós gazdasági ágazat különböző vállalatai által értékesített termékportfólió jelentős részét képezi, egyes esetekben a forgalom több mint 50 %-át képviseli. Amennyiben az érintett termék helyzete tovább romlik, az más termékek uniós előállítását is veszélyeztetné. |
| --- | --- |

(141)

Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat más élelmiszerfeldolgozó- és csomagolóipari termékekkel, például háztartási fóliával és papírárukkal is ellátja vevőit (főként kis- és nagykereskedőket). E termékek némelyikét ugyanazzal a tekercselőgéppel gyártják, amelyet az érintett termék előállításához használnak. Az érintett termék az uniós gazdasági ágazat különböző vállalatai által értékesített termékportfólió jelentős részét képezi, egyes esetekben a forgalom több mint 50 %-át képviseli. Amennyiben az érintett termék helyzete tovább romlik, az más termékek uniós előállítását is veszélyeztetné.

| (142) | Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(142)

Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

3.   Az importőrök és a nagykereskedők érdekei

| (143) | Az importőröket illetően az érintett termék behozatalának jelentős – a vizsgálati időszakban hozzávetőleg 50 %-ra becsült – részét az uniós piac két nagy szereplője kínai beszerzéseken keresztül végzi. |
| --- | --- |

(143)

Az importőröket illetően az érintett termék behozatalának jelentős – a vizsgálati időszakban hozzávetőleg 50 %-ra becsült – részét az uniós piac két nagy szereplője kínai beszerzéseken keresztül végzi.

| (144) | E két importőr egyike kapcsolatban áll egy a mintába felvett együttműködő exportáló gyártóval (CeDo Shanghai). A CeDo csoport kettős beszerzési stratégiát alakított ki, amelynek keretében az általa az uniós piacon értékesített fóliát Kínában és az Unióban egyaránt gyártják. A csoport rámutatott arra, hogy a dömpingellenes intézkedések veszélyeztetnék ezt a stratégiát és csökkentenék a csoport nyereségességét. A javasolt intézkedések azonban nem valamely konkrét vállalat ellen irányulnak, hanem céljuk a tisztességes kereskedelem helyreállítása az uniós piacon. |
| --- | --- |

(144)

E két importőr egyike kapcsolatban áll egy a mintába felvett együttműködő exportáló gyártóval (CeDo Shanghai). A CeDo csoport kettős beszerzési stratégiát alakított ki, amelynek keretében az általa az uniós piacon értékesített fóliát Kínában és az Unióban egyaránt gyártják. A csoport rámutatott arra, hogy a dömpingellenes intézkedések veszélyeztetnék ezt a stratégiát és csökkentenék a csoport nyereségességét. A javasolt intézkedések azonban nem valamely konkrét vállalat ellen irányulnak, hanem céljuk a tisztességes kereskedelem helyreállítása az uniós piacon.

| (145) | A vizsgálat nem tárta fel, hogy a másik nagy importőr (Quickpack) kapcsolatban áll-e bármelyik kínai beszállítójával. Ennek az az oka, hogy noha a vállalatot felkérték a vizsgálatban való részvételre, az nem kívánt együttműködni. Ennélfogva nem tisztázott, hogy a javasolt szintű vámok milyen hatást gyakorolnának a vállalat üzleti tevékenységére. |
| --- | --- |

(145)

A vizsgálat nem tárta fel, hogy a másik nagy importőr (Quickpack) kapcsolatban áll-e bármelyik kínai beszállítójával. Ennek az az oka, hogy noha a vállalatot felkérték a vizsgálatban való részvételre, az nem kívánt együttműködni. Ennélfogva nem tisztázott, hogy a javasolt szintű vámok milyen hatást gyakorolnának a vállalat üzleti tevékenységére.

| (146) | A fennmaradó importőrök közül csak kettő működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével. Ők a Kínából származó összes behozatal mintegy 6%-át képviselték. Ezek a vállalatok azt állították, hogy dömpingellenes vám bevezetése esetén kiszorulhatnak a fóliapiacról, forgalmuk több mint 80 %-a azonban más termékekből származott, mivel e két vállalat számos egyéb terméket importált az élelmiszer-ipari és háztartási áruk ágazatában. |
| --- | --- |

(146)

A fennmaradó importőrök közül csak kettő működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével. Ők a Kínából származó összes behozatal mintegy 6%-át képviselték. Ezek a vállalatok azt állították, hogy dömpingellenes vám bevezetése esetén kiszorulhatnak a fóliapiacról, forgalmuk több mint 80 %-a azonban más termékekből származott, mivel e két vállalat számos egyéb terméket importált az élelmiszer-ipari és háztartási áruk ágazatában.

| (147) | Egy további importőr/gyártó (Terinex Ltd) nem töltötte ki a kérdőívet, de benyújtotta az Egyesült Királyság piacára alapozott saját véleményét. A Terinex Ltd kifejtette, hogy Kínából történő beszerzése a saját gyártásánál kedvezőbb árat biztosított, de kisméretű piaci szereplőként úgy véli, hogy behozatala nem okoz kárt az uniós gazdasági ágazat számára. Ha azonban a Kínából származó összes behozatalt figyelembe vesszük ((87) és azt követő preambulumbekezdések), akkor a (114) preambulumbekezdésben kezdődő magyarázat értelmében világos, hogy a Kínából származó behozatal az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egyik fő oka. Mivel az érintett termék forgalma a vállalatok összforgalmához képest viszonylag alacsony, nem valószínű, hogy az intézkedések elrendelése súlyosan érintené a vállalatok össznyereségét. |
| --- | --- |

(147)

Egy további importőr/gyártó (Terinex Ltd) nem töltötte ki a kérdőívet, de benyújtotta az Egyesült Királyság piacára alapozott saját véleményét. A Terinex Ltd kifejtette, hogy Kínából történő beszerzése a saját gyártásánál kedvezőbb árat biztosított, de kisméretű piaci szereplőként úgy véli, hogy behozatala nem okoz kárt az uniós gazdasági ágazat számára. Ha azonban a Kínából származó összes behozatalt figyelembe vesszük ((87) és azt követő preambulumbekezdések), akkor a (114) preambulumbekezdésben kezdődő magyarázat értelmében világos, hogy a Kínából származó behozatal az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egyik fő oka. Mivel az érintett termék forgalma a vállalatok összforgalmához képest viszonylag alacsony, nem valószínű, hogy az intézkedések elrendelése súlyosan érintené a vállalatok össznyereségét.

| (148) | Tekintettel általában az importágazatra (függetlenül attól, hogy kapcsolódó-e vagy sem), nem zárható ki, hogy az intézkedések elrendelése kedvezőtlen hatást gyakorol erre az ágazatra, mivel a vám feltehetően csökkenti a behozatal vonzerejét, és ha az uniós gazdasági ágazat visszanyerne is néhány megrendelést/szerződést, annak valószínűleg az importágazat látná kárát. Mindez azonban a tisztességes verseny helyreállítása érdekében történne, és az importágazat egészére gyakorolt hatás nem lenne aránytalan. |
| --- | --- |

(148)

Tekintettel általában az importágazatra (függetlenül attól, hogy kapcsolódó-e vagy sem), nem zárható ki, hogy az intézkedések elrendelése kedvezőtlen hatást gyakorol erre az ágazatra, mivel a vám feltehetően csökkenti a behozatal vonzerejét, és ha az uniós gazdasági ágazat visszanyerne is néhány megrendelést/szerződést, annak valószínűleg az importágazat látná kárát. Mindez azonban a tisztességes verseny helyreállítása érdekében történne, és az importágazat egészére gyakorolt hatás nem lenne aránytalan.

| (149) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy az importőrökre gyakorolt hatás nem lenne olyan mértékű, hogy az intézkedés az uniós érdek egészével ellentétes legyen. |
| --- | --- |

(149)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy az importőrökre gyakorolt hatás nem lenne olyan mértékű, hogy az intézkedés az uniós érdek egészével ellentétes legyen.

4.   A kiskereskedők érdekei

| (150) | A vizsgálatban hat kiskereskedő működött együtt. A kiskereskedők csoportja az Európai Unión belüli eltérő földrajzi elhelyezkedésükre, valamint forgalomban kifejezett méretük különbségére tekintettel reprezentatívnak tekinthető. Az intézkedések elrendelését mindegyikük ellenzi azon az alapon, hogy azok további költségekkel terhelnék üzleti vállalkozásaikat, és hogy az intézkedések korlátoznák az általuk választható beszállítók körét. |
| --- | --- |

(150)

A vizsgálatban hat kiskereskedő működött együtt. A kiskereskedők csoportja az Európai Unión belüli eltérő földrajzi elhelyezkedésükre, valamint forgalomban kifejezett méretük különbségére tekintettel reprezentatívnak tekinthető. Az intézkedések elrendelését mindegyikük ellenzi azon az alapon, hogy azok további költségekkel terhelnék üzleti vállalkozásaikat, és hogy az intézkedések korlátoznák az általuk választható beszállítók körét.

| (151) | Válaszaikból azonban világosan kitűnik, hogy a vizsgálat tárgyát képező termék e kiskereskedők forgalmának parányi részét (minden esetben kevesebb mint 1 %-át) képviseli, és a dömpingellenes intézkedések elenyésző hatást gyakorolnának vagy egyáltalán nem lennének hatással forgalmukra vagy nyereségükre. |
| --- | --- |

(151)

Válaszaikból azonban világosan kitűnik, hogy a vizsgálat tárgyát képező termék e kiskereskedők forgalmának parányi részét (minden esetben kevesebb mint 1 %-át) képviseli, és a dömpingellenes intézkedések elenyésző hatást gyakorolnának vagy egyáltalán nem lennének hatással forgalmukra vagy nyereségükre.

5.   A fogyasztók érdekei

| (152) | A Bizottság egy fogyasztói szövetséggel vette fel a kapcsolatot, amelyik azt válaszolta, hogy nem kíván részt venni a vizsgálatban. Más fogyasztói szövetség nem jelentkezett a Bizottságnál. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság egy fogyasztói szövetséggel vette fel a kapcsolatot, amelyik azt válaszolta, hogy nem kíván részt venni a vizsgálatban. Más fogyasztói szövetség nem jelentkezett a Bizottságnál.

| (153) | A dömpingellenes vámok fogyasztókra gyakorolt hatása valószínűleg jelentéktelen, mivel az alumíniumfólia-tekercs a fogyasztók heti költségvetésének rendkívül kis százalékát teszi ki. Valószínű továbbá, hogy az alumíniumfólia-tekercs árai a vám kivetése nyomán kiskereskedelmi szinten elhanyagolható mértékben növekednének, vagy nem is történne áremelkedés. |
| --- | --- |

(153)

A dömpingellenes vámok fogyasztókra gyakorolt hatása valószínűleg jelentéktelen, mivel az alumíniumfólia-tekercs a fogyasztók heti költségvetésének rendkívül kis százalékát teszi ki. Valószínű továbbá, hogy az alumíniumfólia-tekercs árai a vám kivetése nyomán kiskereskedelmi szinten elhanyagolható mértékben növekednének, vagy nem is történne áremelkedés.

6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (154) | A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy – az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok alapján – nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának. |
| --- | --- |

(154)

A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy – az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok alapján – nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.

H.   JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (155) | A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(155)

A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (156) | Az intézkedések szintjének megállapítása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözetet és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét. |
| --- | --- |

(156)

Az intézkedések szintjének megállapítása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözetet és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét.

| (157) | A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. |
| --- | --- |

(157)

A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne.

| (158) | Az (óriás) alumíniumfólia-tekercseket érintő korábbi vizsgálatok során a rendes haszonkulcsot a fentiek alapján 5 %-ban állapították meg. A panaszos szerint kárt okozó dömping hiányában az ágazat számára 6 % lenne az ésszerű haszonkulcs. E kijelentését azonban nem támasztotta alá megfelelően, ennélfogva más vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megfelelőnek ítéli a korábbi vizsgálatban megállapított 5 %-os haszonkulcs alkalmazását. A Bizottság tehát ideiglenesen úgy ítéli meg, hogy egy, a forgalom 5 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő számadatnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. Ennek alapján kiszámították az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy az uniós eladási árakból kivonták a vizsgálati időszakban elért tényleges nyereséget, és a fent említett haszonkulccsal helyettesítették azt. |
| --- | --- |

(158)

Az (óriás) alumíniumfólia-tekercseket érintő korábbi vizsgálatok során a rendes haszonkulcsot a fentiek alapján 5 %-ban állapították meg. A panaszos szerint kárt okozó dömping hiányában az ágazat számára 6 % lenne az ésszerű haszonkulcs. E kijelentését azonban nem támasztotta alá megfelelően, ennélfogva más vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megfelelőnek ítéli a korábbi vizsgálatban megállapított 5 %-os haszonkulcs alkalmazását. A Bizottság tehát ideiglenesen úgy ítéli meg, hogy egy, a forgalom 5 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő számadatnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. Ennek alapján kiszámították az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy az uniós eladási árakból kivonták a vizsgálati időszakban elért tényleges nyereséget, és a fent említett haszonkulccsal helyettesítették azt.

| (159) | A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített termékek kárt nem okozó ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután az átlagos teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(159)

A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített termékek kárt nem okozó ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután az átlagos teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (160) | Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára. |
| --- | --- |

(160)

Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára.

| (161) | A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:

  Javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok









  Vállalat neve | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CeDo Shanghai Co. Ltd. | 39,3 % | 16,3 % | 16,3 % |
| Ningbo Times Co. Ltd. | 31,4 % | 15,5 % | 15,5 % |
| Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd. | 28,6 % | 13,0 % | 13,0 % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 35,2 % | 15,5 % | 15,5 % |
| Országos dömpingkülönbözet | 43,4 % | 35,4 % | 35,4 % |

(161)

A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:

Javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok

Vállalat neve

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes vám

CeDo Shanghai Co. Ltd.

39,3 %

16,3 %

16,3 %

Ningbo Times Co. Ltd.

31,4 %

15,5 %

15,5 %

Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.

28,6 %

13,0 %

13,0 %

Egyéb együttműködő vállalatok

35,2 %

15,5 %

15,5 %

Országos dömpingkülönbözet

43,4 %

35,4 %

35,4 %

| (162) | Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „valamennyi más vállalatra” alkalmazandó, országos vámmal) így kizárólag a Kínából származó és e vállalatok – tehát az említett jogalanyok – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(162)

Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „valamennyi más vállalatra” alkalmazandó, országos vámmal) így kizárólag a Kínából származó és e vállalatok – tehát az említett jogalanyok – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.

| (163) | A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (4), és mellékelni kell hozzá minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a termeléshez, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával. |
| --- | --- |

(163)

A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (4), és mellékelni kell hozzá minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a termeléshez, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.

I.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (164) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(164)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód 7607111110 és 7607191010) behozatalára.

(2)   Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Vám (%) | TARIC kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| CeDo Shanghai Co., Ltd. | 16,3 % | B299 |
| Ningbo Times Co., Ltd. | 15,5 % | B300 |
| Ningbo Favoured Commodity Co., Ltd. | 13,0 % | B301 |
| Able Packaging Co., Ltd | 15,5 % | B302 |
| Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd | 15,5 % | B303 |
| Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd | 15,5 % | B304 |
| Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd | 15,5 % | B305 |
| Weifang Quanxin Aluminium Foil Co., Ltd | 15,5 % | B306 |
| Zhengzhou Zhuoshi Tech Co., Ltd | 15,5 % | B307 |
| Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd | 15,5 % | B308 |
| Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd | 15,5 % | B309 |
| Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd | 15,5 % | B310 |
| Minden más vállalat | 35,4 % | B999 |

Vállalat

Vám (%)

TARIC kiegészítő kód

CeDo Shanghai Co., Ltd.

16,3 %

B299

Ningbo Times Co., Ltd.

15,5 %

B300

Ningbo Favoured Commodity Co., Ltd.

13,0 %

B301

Able Packaging Co., Ltd

15,5 %

B302

Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd

15,5 %

B303

Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd

15,5 %

B304

Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd

15,5 %

B305

Weifang Quanxin Aluminium Foil Co., Ltd

15,5 %

B306

Zhengzhou Zhuoshi Tech Co., Ltd

15,5 %

B307

Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd

15,5 %

B308

Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd

15,5 %

B309

Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd

15,5 %

B310

Minden más vállalat

35,4 %

B999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 371., 2011.12.20., 4. o.

2

(3)  Nincs adat, mivel az alumíniumfóliára vonatkozó 7607 11 11-es KN-kódot 2009-ben vezették be.

3

Forrás: Eurostat.

Forrás

(4)  Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H igazgatóság, Brüsszel, Belgium, (European CommissionDirectorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.)

4

---

| 18.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/47 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/47

---

A BIZOTTSÁG 834/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. szeptember 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 59,9 |
| XS | 59,9 |
| ZZ | 59,9 |
| 0707 00 05 | MK | 31,3 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 68,9 |
| 0709 93 10 | TR | 112,4 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 50 10 | AR | 98,1 |
| BO | 100,6 |
| CL | 88,5 |
| TR | 97,0 |
| UY | 107,8 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 98,7 |
| 0806 10 10 | EG | 180,7 |
| MK | 41,5 |
| TN | 197,3 |
| TR | 118,3 |
| ZZ | 134,5 |
| 0808 10 80 | AR | 201,7 |
| BR | 89,7 |
| CL | 117,0 |
| NZ | 115,6 |
| US | 120,9 |
| ZA | 108,3 |
| ZZ | 125,5 |
| 0808 30 90 | AR | 196,5 |
| CN | 49,3 |
| TR | 115,4 |
| ZA | 154,7 |
| ZZ | 129,0 |
| 0809 30 | TR | 160,5 |
| ZZ | 160,5 |
| 0809 40 05 | BA | 60,9 |
| HR | 73,9 |
| IL | 63,3 |
| TR | 107,6 |
| XS | 60,5 |
| ZZ | 73,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

59,9

XS

59,9

ZZ

59,9

0707 00 05

MK

31,3

TR

106,4

ZZ

68,9

0709 93 10

TR

112,4

ZZ

112,4

0805 50 10

AR

98,1

BO

100,6

CL

88,5

TR

97,0

UY

107,8

ZA

100,3

ZZ

98,7

0806 10 10

EG

180,7

MK

41,5

TN

197,3

TR

118,3

ZZ

134,5

0808 10 80

AR

201,7

BR

89,7

CL

117,0

NZ

115,6

US

120,9

ZA

108,3

ZZ

125,5

0808 30 90

AR

196,5

CN

49,3

TR

115,4

ZA

154,7

ZZ

129,0

0809 30

TR

160,5

ZZ

160,5

0809 40 05

BA

60,9

HR

73,9

IL

63,3

TR

107,6

XS

60,5

ZZ

73,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 18.9.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 251/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 251/49

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. szeptember 17.)

az Eurostatról

(2012/504/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

mivel:

| (1) | Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) alapvető jogi keretet biztosít az európai statisztikákhoz. Az említett rendelet szerint a Bizottság (Eurostat) az Unió európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős statisztikai hatósága. |
| --- | --- |

(1)

Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) alapvető jogi keretet biztosít az európai statisztikákhoz. Az említett rendelet szerint a Bizottság (Eurostat) az Unió európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős statisztikai hatósága.

| (2) | Az európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és a 223/2009/EK rendeletben foglalt, és az európai statisztikai rendszer bizottsága által 2011. szeptember 28-án felülvizsgált és aktualizált európai statisztikai gyakorlati kódexben részletesebben kidolgozott statisztikai elveknek megfelelően kell végezni. |
| --- | --- |

(2)

Az európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és a 223/2009/EK rendeletben foglalt, és az európai statisztikai rendszer bizottsága által 2011. szeptember 28-án felülvizsgált és aktualizált európai statisztikai gyakorlati kódexben részletesebben kidolgozott statisztikai elveknek megfelelően kell végezni.

| (3) | A 223/2009/EK rendelet előírja továbbá a bizalmas adatok védelmét, amelyek kizárólag statisztikai célokra használhatók fel. |
| --- | --- |

(3)

A 223/2009/EK rendelet előírja továbbá a bizalmas adatok védelmét, amelyek kizárólag statisztikai célokra használhatók fel.

| (4) | A Bizottság vállalta az Unióban a statisztikairányítás megerősítését és a fent említett statisztikai elvek tiszteletben tartását (2). Ezt a kötelezettségvállalást megerősítette és továbbfejlesztette az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló, „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című, 2011. április 15-i közlemény (3). E határozat a Bizottság megújított kötelezettségvállalása az Eurostat által fejlesztett, előállított és közzétett európai statisztikák iránti bizalom tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság vállalta az Unióban a statisztikairányítás megerősítését és a fent említett statisztikai elvek tiszteletben tartását (2). Ezt a kötelezettségvállalást megerősítette és továbbfejlesztette az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló, „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című, 2011. április 15-i közlemény (3). E határozat a Bizottság megújított kötelezettségvállalása az Eurostat által fejlesztett, előállított és közzétett európai statisztikák iránti bizalom tekintetében.

| (5) | Az Unió gazdaságirányítási keretében történt újabb fejlemények a statisztikai területet is érintették, és ezeket figyelembe kell venni. Ez különösen a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott statisztikai függetlenségre vonatkozik. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió gazdaságirányítási keretében történt újabb fejlemények a statisztikai területet is érintették, és ezeket figyelembe kell venni. Ez különösen a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott statisztikai függetlenségre vonatkozik.

| (6) | Ebben az összefüggésben a Bizottságnak a személyzeti szabályzat értelmében gyakorolnia kell kinevező hatáskörét az Eurostat főigazgatójának felvétele, áthelyezése és felmentése tekintetében, saját feladatainak ellátása során annak megfelelő figyelembevételével, hogy a függetlenséget, az objektivitást és a hatékonyságot garantálnia kell, és kizárólag szakmai szempontokon alapuló átlátható eljárást követve. |
| --- | --- |

(6)

Ebben az összefüggésben a Bizottságnak a személyzeti szabályzat értelmében gyakorolnia kell kinevező hatáskörét az Eurostat főigazgatójának felvétele, áthelyezése és felmentése tekintetében, saját feladatainak ellátása során annak megfelelő figyelembevételével, hogy a függetlenséget, az objektivitást és a hatékonyságot garantálnia kell, és kizárólag szakmai szempontokon alapuló átlátható eljárást követve.

| (7) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (5) további konkrét feladatokat írt elő az Eurostat számára. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet (5) további konkrét feladatokat írt elő az Eurostat számára.

| (8) | Ezenkívül „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről: kitekintés az elkövetkező évtizedre” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közleményben (6) foglaltak szerint az Eurostatnak magas szintű statisztikai szolgáltatást kell nyújtania úgy, hogy egyben javítja az uniós szervekkel folytatott kommunikációt a statisztikai igények előrejelzése és a meglévő statisztikák használatának fokozása érdekében. Ez a Bizottság más szolgálataival való szorosabb kapcsolatok kiépítését is magában foglalja. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről: kitekintés az elkövetkező évtizedre” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közleményben (6) foglaltak szerint az Eurostatnak magas szintű statisztikai szolgáltatást kell nyújtania úgy, hogy egyben javítja az uniós szervekkel folytatott kommunikációt a statisztikai igények előrejelzése és a meglévő statisztikák használatának fokozása érdekében. Ez a Bizottság más szolgálataival való szorosabb kapcsolatok kiépítését is magában foglalja.

| (9) | A statisztikákat a 223/2009/EK rendeletre való hivatkozással kell meghatározni. E határozat alkalmazásában különbséget kell tenni az európai és az egyéb statisztikák között. |
| --- | --- |

(9)

A statisztikákat a 223/2009/EK rendeletre való hivatkozással kell meghatározni. E határozat alkalmazásában különbséget kell tenni az európai és az egyéb statisztikák között.

| (10) | A szakpolitikai célok és e célok eléréséhez szükséges információk meghatározása a politikai döntéshozók felelőssége. Ezeknek a tevékenységeknek tehát az érintett bizottsági szolgálatok megbízatásába és felelősségi körébe kell tartozniuk, míg az Eurostatnak az európai statisztikákkal kapcsolatos tevékenységek programozását kell biztosítania, figyelembe véve a felhasználói igényeket, a releváns szakpolitikai fejleményeket és az erőforrásbeli korlátokat. |
| --- | --- |

(10)

A szakpolitikai célok és e célok eléréséhez szükséges információk meghatározása a politikai döntéshozók felelőssége. Ezeknek a tevékenységeknek tehát az érintett bizottsági szolgálatok megbízatásába és felelősségi körébe kell tartozniuk, míg az Eurostatnak az európai statisztikákkal kapcsolatos tevékenységek programozását kell biztosítania, figyelembe véve a felhasználói igényeket, a releváns szakpolitikai fejleményeket és az erőforrásbeli korlátokat.

| (11) | Az egyéb statisztikákhoz kapcsolódó bizottsági tevékenységeket folyamatos tervezési és koordinációs folyamatnak kell kísérnie az ilyen tevékenységekről való egységes formába foglalt információ biztosítása érdekében. Ezt a gyakorlatot az Eurostatnak kell irányítania, és a gyakorlat hatáskörének olyan témákra kell korlátozódnia, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság érintett szolgálatai és az Eurostat között kölcsönös megállapodás van érvényben. |
| --- | --- |

(11)

Az egyéb statisztikákhoz kapcsolódó bizottsági tevékenységeket folyamatos tervezési és koordinációs folyamatnak kell kísérnie az ilyen tevékenységekről való egységes formába foglalt információ biztosítása érdekében. Ezt a gyakorlatot az Eurostatnak kell irányítania, és a gyakorlat hatáskörének olyan témákra kell korlátozódnia, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság érintett szolgálatai és az Eurostat között kölcsönös megállapodás van érvényben.

| (12) | Az európai statisztikákat az európai statisztikai program és a kapcsolódó éves munkaprogram határozza meg. |
| --- | --- |

(12)

Az európai statisztikákat az európai statisztikai program és a kapcsolódó éves munkaprogram határozza meg.

| (13) | Az európai statisztikák iránti közbizalom biztosítása és a kiváló minőségű statisztikák Eurostat általi fejlesztésének, előállításának és közzétételének ösztönzése érdekében az európai statisztikák minősítésére folyamatot kell kialakítani és alkalmazni. |
| --- | --- |

(13)

Az európai statisztikák iránti közbizalom biztosítása és a kiváló minőségű statisztikák Eurostat általi fejlesztésének, előállításának és közzétételének ösztönzése érdekében az európai statisztikák minősítésére folyamatot kell kialakítani és alkalmazni.

| (14) | A kiváló minőségű európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét az Eurostat főigazgatójának kell biztosítania, aki a főstatisztikus szerepét tölti be. Ezen túlmenően az ő feladata többek között az Európai Bizottság statisztikai tevékenységeinek összehangolása a minőség biztosításának és az adatszolgáltatási teher minimalizálásának céljából. Ezért a főstatisztikussal az egyéb statisztikák fejlesztésével és előállításával kapcsolatban is konzultálni kell. |
| --- | --- |

(14)

A kiváló minőségű európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét az Eurostat főigazgatójának kell biztosítania, aki a főstatisztikus szerepét tölti be. Ezen túlmenően az ő feladata többek között az Európai Bizottság statisztikai tevékenységeinek összehangolása a minőség biztosításának és az adatszolgáltatási teher minimalizálásának céljából. Ezért a főstatisztikussal az egyéb statisztikák fejlesztésével és előállításával kapcsolatban is konzultálni kell.

| (15) | A statisztikai tevékenységekkel kapcsolatos, az Eurostat és más bizottsági szolgálatok közötti szoros együttműködésnek, valamint a főstatisztikus által e tevékenységek megfelelő összehangolásának biztosítania kell az európai statisztikák koherenciáját és összehasonlíthatóságát és a jövő kihívásainak való jobb megfelelést, különösen az adminisztratív és az adatszolgáltatási terhek minimalizálása tekintetében. Ugyanebből a célból az európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez szükséges mértékben és költséghatékony módon hozzáférést kell biztosítani a Bizottságon belül az adminisztratív adatforrásokhoz. |
| --- | --- |

(15)

A statisztikai tevékenységekkel kapcsolatos, az Eurostat és más bizottsági szolgálatok közötti szoros együttműködésnek, valamint a főstatisztikus által e tevékenységek megfelelő összehangolásának biztosítania kell az európai statisztikák koherenciáját és összehasonlíthatóságát és a jövő kihívásainak való jobb megfelelést, különösen az adminisztratív és az adatszolgáltatási terhek minimalizálása tekintetében. Ugyanebből a célból az európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez szükséges mértékben és költséghatékony módon hozzáférést kell biztosítani a Bizottságon belül az adminisztratív adatforrásokhoz.

| (16) | Amennyiben az Eurostat személyes adatokat dolgoz fel, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) kell alkalmazni. Ezen túlmenően a személyes adatok alapján előállított európai statisztikákat adott esetben nemek szerint le kell bontani. |
| --- | --- |

(16)

Amennyiben az Eurostat személyes adatokat dolgoz fel, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) kell alkalmazni. Ezen túlmenően a személyes adatok alapján előállított európai statisztikákat adott esetben nemek szerint le kell bontani.

| (17) | Ezért az Eurostat Európai Bizottságon belüli szerepét és felelősségi körét részletesebben meg kell határozni és tisztázni kell. |
| --- | --- |

(17)

Ezért az Eurostat Európai Bizottságon belüli szerepét és felelősségi körét részletesebben meg kell határozni és tisztázni kell.

| (18) | A közösségi statisztikák előállítása tekintetében az Eurostat szerepéről szóló, 1997. április 21-i 97/281/EK bizottsági határozatot (8) hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(18)

A közösségi statisztikák előállítása tekintetében az Eurostat szerepéről szóló, 1997. április 21-i 97/281/EK bizottsági határozatot (8) hatályon kívül kell helyezni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat a statisztikák fejlesztését, előállítására és közzétételét illetően meghatározza az Eurostat szerepét és felelősségét a Bizottság szervezetén belül.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

1.   „Statisztikák”: a 223/2009/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott statisztikák. Ezek lehetnek európai, illetve egyéb statisztikák.

2.   „Európai statisztikák”: a 223/2009/EK rendelet 1. cikkében említett, és az európai statisztikai éves munkaprogramban meghatározott statisztikák.

3.   „Egyéb statisztikák”: a nem európai és az 5. cikk (2) bekezdésében említett koordinációs és tervezési folyamatban meghatározott statisztikák.

3. cikk

Eurostat

Az Eurostat a 223/2009/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint az Unió statisztikai hatósága. A Bizottság egyik szolgálata, amely a főigazgató vezetése alatt áll.

4. cikk

Statisztikai elvek

Az Eurostat az európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét a 223/2009/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott és az európai statisztika gyakorlati kódexében részletesebben kidolgozott statisztikai elveknek (szakmai függetlenség, pártatlanság, tárgyilagosság, megbízhatóság, bizalmas kezelés és költséghatékonyság) megfelelően végzi.

5. cikk

Tervezés és programozás

(1)   Az európai statisztikákkal kapcsolatos tevékenységeket a 223/2009/EK rendelet 13. cikkben említett európai statisztikai program, valamint ugyanezen rendelet 17. cikkében említett éves munkaprogram határozza meg.

(2)   Az egyéb statisztikákkal kapcsolatos tevékenységeket az Eurostat által irányított koordinációs és tervezési folyamat keretében határozzák meg. A folyamat hatáskörének olyan témákra kell korlátozódnia, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság érintett szolgálatai és az Eurostat között kölcsönös megállapodás van érvényben.

(3)   Az Eurostat és a Bizottság többi szolgálata szolgálatok közötti egyedi megállapodásokat köthetnek e tevékenységek - ideértve az adminisztratív nyilvántartásokkal kapcsolatos tevékenységeket is - céljából.

6. cikk

Az Eurostat feladatai

(1)   Az európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért az Eurostat felelős.

Ennek érdekében az Eurostat különösen:

| a) | összegyűjti és összesíti az európai statisztikák összeállításához szükséges statisztikai információkat; |
| --- | --- |

a)

összegyűjti és összesíti az európai statisztikák összeállításához szükséges statisztikai információkat;

| b) | statisztikai módszereket, szabványokat és eljárásokat fejleszt ki és mozdít elő; |
| --- | --- |

b)

statisztikai módszereket, szabványokat és eljárásokat fejleszt ki és mozdít elő;

| c) | irányítja az európai statisztikai rendszert, erősíti az együttműködést partnerei között, és biztosítja vezető szerepét világszerte a hivatalos statisztikák terén; |
| --- | --- |

c)

irányítja az európai statisztikai rendszert, erősíti az együttműködést partnerei között, és biztosítja vezető szerepét világszerte a hivatalos statisztikák terén;

| d) | együttműködik a nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal annak érdekében, hogy könnyebbé váljon az európai statisztikáknak más statisztikai rendszerekben összeállított statisztikákkal való összehasonlíthatósága, és – adott esetben – támogatást biztosít harmadik országok számára statisztikai rendszereik tökéletesítése terén. |
| --- | --- |

d)

együttműködik a nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal annak érdekében, hogy könnyebbé váljon az európai statisztikáknak más statisztikai rendszerekben összeállított statisztikákkal való összehasonlíthatósága, és – adott esetben – támogatást biztosít harmadik országok számára statisztikai rendszereik tökéletesítése terén.

(2)   Az Eurostat biztosítja, hogy az európai statisztikák a statisztikai elvekkel - különösen a szakmai függetlenség, a pártatlanság és a bizalmas kezelés elvével - összhangban hozzáférhetőek legyenek valamennyi felhasználó számára.

E tekintetben az Eurostat az európai statisztikák felhasználásához technikai magyarázatokat és támogatást nyújt, és megfelelő kommunikációs csatornákat használhat a statisztikai sajtóközlemények céljára.

(3)   Az Eurostat a felhasználói igények, szakpolitikai fejlemények és más kezdeményezések figyelembevétele érdekében együttműködik és rendszeres konstruktív párbeszédet folytat a többi bizottsági szolgálattal és adott esetben az adatszolgáltatókkal. E célból azokat a bizottsági szolgálatokat, amelyek konkrét európai statisztikák potenciális felhasználói, tájékoztatni kell, és már a korai szakaszban be kell vonni az új vagy megváltozott statisztikák fejlesztésébe, többek között az új vagy megváltozott statisztikai módszerek, szabványok és meghatározások lehetséges szakpolitikai hatásainak megértése érdekében.

(4)   Az egyéb statisztikák fejlesztését és előállítását az Eurostat koordinálja. Ennek érdekében az Eurostat:

| a) | optimalizálja a statisztikai célokra felhasználható meglévő információk használatát a minőség biztosítása és a válaszadók terheinek csökkentése érdekében; az Eurostat a Bizottság bármely szolgálatát felkérheti az e célból történő közreműködésre; |
| --- | --- |

a)

optimalizálja a statisztikai célokra felhasználható meglévő információk használatát a minőség biztosítása és a válaszadók terheinek csökkentése érdekében; az Eurostat a Bizottság bármely szolgálatát felkérheti az e célból történő közreműködésre;

| b) | tájékoztatást kér a Bizottság valamennyi szolgálatától az általuk előállított statisztikák köréről és minőségi jellemzőiről, az adatok előállításának módszertanában történt jelentős változásokról, valamint a tervezett új adatgyűjtésekről; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást kér a Bizottság valamennyi szolgálatától az általuk előállított statisztikák köréről és minőségi jellemzőiről, az adatok előállításának módszertanában történt jelentős változásokról, valamint a tervezett új adatgyűjtésekről;

| c) | az egyéb statisztikák fejlesztését és előállítását illetően a rendelkezésre álló források erejéig útmutatást, képzéseket és szakértői tanácsadást nyújt a Bizottság többi szolgálata számára. |
| --- | --- |

c)

az egyéb statisztikák fejlesztését és előállítását illetően a rendelkezésre álló források erejéig útmutatást, képzéseket és szakértői tanácsadást nyújt a Bizottság többi szolgálata számára.

7. cikk

Az Eurostat főigazgatója

(1)   Az európai statisztikák tekintetében az Eurostat főigazgatója kizárólagosan felel a statisztikai folyamatokat, módszereket, szabványokat és eljárásokat, illetve a statisztikai kiadványok tartalmát és időzítését illető döntésekért, az európai statisztikai programnak és az éves munkaprogramnak megfelelően. E statisztikai feladatok végzése tekintetében az Eurostat főigazgatója függetlenül jár el; nem kérhet és nem fogadhat el utasítást semmilyen uniós intézménytől vagy szervtől, sem valamely tagállam kormányától, vagy más intézménytől, szervtől, hivataltól vagy szervezettől.

(2)   Az Eurostat főigazgatója az Eurostat számára elkülönített előirányzatok végrehajtása tekintetében engedélyezésre jogosult tisztviselőként jár el.

8. cikk

Főstatisztikus

(1)   Az Eurostat főigazgatóját a főstatisztikusnak kell tekinteni.

(2)   A főstatisztikus:

| a) | irányítja a Bizottságon belül az európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét; |
| --- | --- |

a)

irányítja a Bizottságon belül az európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét;

| b) | felelős az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikk (4) bekezdésében említettek szerint az egyéb statisztikák fejlesztésének és előállításának koordinálásáért; |
| --- | --- |

b)

felelős az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikk (4) bekezdésében említettek szerint az egyéb statisztikák fejlesztésének és előállításának koordinálásáért;

| c) | képviseli a Bizottságot a nemzetközi statisztikai fórumokon, különösen az uniós intézmények és szervek statisztikai tevékenységeinek összehangolása céljából a 223/2009/EK rendelet 6. cikk (3) bekezdésében említettek szerint; |
| --- | --- |

c)

képviseli a Bizottságot a nemzetközi statisztikai fórumokon, különösen az uniós intézmények és szervek statisztikai tevékenységeinek összehangolása céljából a 223/2009/EK rendelet 6. cikk (3) bekezdésében említettek szerint;

| d) | betölti a 223/2009/EK rendelet 7. cikkében említett európai statisztikai rendszer bizottsága elnökének szerepét; |
| --- | --- |

d)

betölti a 223/2009/EK rendelet 7. cikkében említett európai statisztikai rendszer bizottsága elnökének szerepét;

| e) | a Bizottság többi szolgálatával közvetlen konzultációt folytatva előkészíti az e határozat 5. cikkének (1) bekezdésében említett programokat, a felhasználói igényeket és az egyéb fontosabb fejleményeket a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve; |
| --- | --- |

e)

a Bizottság többi szolgálatával közvetlen konzultációt folytatva előkészíti az e határozat 5. cikkének (1) bekezdésében említett programokat, a felhasználói igényeket és az egyéb fontosabb fejleményeket a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve;

| f) | összekötő szerepet tölt be az európai statisztikai rendszer és az európai statisztikairányítási tanácsadó testület között valamennyi, az európai statisztika gyakorlati kódexe végrehajtásával kapcsolatos ügyben. |
| --- | --- |

f)

összekötő szerepet tölt be az európai statisztikai rendszer és az európai statisztikairányítási tanácsadó testület között valamennyi, az európai statisztika gyakorlati kódexe végrehajtásával kapcsolatos ügyben.

(3)   Bármely szolgálatnak, amennyiben olyan tevékenységet kíván végezni, amely során statisztikákat is előállít, erre vonatkozóan már az ilyen tevékenységek előkészítésének korai szakaszában konzultálnia kell a főstatisztikussal. A főstatisztikus e tekintetben ajánlásokat tehet. Az európai statisztikák fejlesztése, előállítása és közzétételéhez nem kapcsolódó kezdeményezések, különösen a szolgálatok közötti egyedi megállapodások teljes egészében az érintett szolgálat felelősségi körébe tartoznak.

9. cikk

Hozzáférés az adminisztratív nyilvántartásokhoz

(1)   A válaszadók terheinek csökkentése érdekében az Eurostat a Bizottság szolgálatain belül olyan mértékben jogosult az uniós jogszabályok által bizalmasnak minősített adminisztratív adatokhoz való hozzáférésre, és ezeknek az adminisztratív adatoknak a statisztikákba törtnő integrálására, amilyen mértékben ezek az adatok az európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez szükségesek.

(2)   Az Eurostattal konzultációt kell folytatni, és be lehet vonni a többi bizottsági szolgálat által fejlesztett és fenntartott adminisztratív nyilvántartások és adatbázisok kezdeti tervezésébe, fejlesztésébe, illetve megszüntetésébe az ilyen nyilvántartások és adatbázisok európai statisztikák céljára történő későbbi felhasználásának megkönnyítése érdekében. E célból az Eurostatnak jogában áll, hogy javasolja az európai statisztikák előállítása szempontjából releváns adminisztratív nyilvántartásokat érintő szabványosítási tevékenységeket.

(3)   E cikk rendelkezéseinek hatékonysága növelése érdekében az Eurostat kérésére valamennyi bizottsági szolgálatnak hozzáférést kell biztosítania az adminisztratív adatokhoz, az európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez szükséges mértékben és az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően.

10. cikk

Az európai statisztika gyakorlati kódexe

(1)   A 223/2009/EK rendelet 11. cikke szerint az európai statisztikák fejlesztése, előállítása és közzététele az Eurostat által az európai statisztikai rendszer bizottsága által felülvizsgált és aktualizált európai statisztika gyakorlati kódexében megfelelően történik.

(2)   Az Eurostat az európai statisztikairányítási tanácsadó testületet valamennyi, az európai statisztika gyakorlati kódexét érintő intézkedésbe bevonja a testület megbízatásának megfelelően.

(3)   Az Eurostat figyelemmel kíséri az európai statisztika gyakorlati kódexének a nemzeti statisztikai hivatalok általi hatékony végrehajtását.

11. cikk

Minőségbiztosítás és a statisztikák minősítése

(1)   Az Eurostat felel az európai statisztikák minőségirányításáért. E célból, és az előírt minőségi kritériumok alapján, reagálva a különböző statisztikai minőségi profilok iránti felhasználói igényekre az Eurostat:

| a) | ellenőrzi és értékeli az általa összegyűjtött vagy hozzá beérkezett adatok minőségét, és a közzétett európai statisztikák minőségéről jelentést készít; |
| --- | --- |

a)

ellenőrzi és értékeli az általa összegyűjtött vagy hozzá beérkezett adatok minőségét, és a közzétett európai statisztikák minőségéről jelentést készít;

| b) | minősítési folyamatot alakít ki és alkalmaz az európai statisztikákra vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

minősítési folyamatot alakít ki és alkalmaz az európai statisztikákra vonatkozóan;

| c) | ellenőrzi az Unió megerősített gazdaságirányítási keretében az Eurostat felelősségi körébe tartozó adatokat, és gyakorolja mindazokat a jogokat, amelyeket a megfelelő eljárásokban kifejezetten az Eurostatra ruháztak. |
| --- | --- |

c)

ellenőrzi az Unió megerősített gazdaságirányítási keretében az Eurostat felelősségi körébe tartozó adatokat, és gyakorolja mindazokat a jogokat, amelyeket a megfelelő eljárásokban kifejezetten az Eurostatra ruháztak.

(2)   Az Eurostat minőségbiztosítási keretrendszert hoz létre, amely az európai statisztika gyakorlati kódexe megfelelő végrehajtásának biztosítására hozott vagy tervezett intézkedéseket tükrözi.

12. cikk

A bizalmas adatok kezelése

(1)   Az Eurostat főigazgatója minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa a statisztikai adatok bizalmas kezelésének tiszteletben tartását.

(2)   A 223/2009/EK rendelet 3. cikkének (7) bekezdése értelmében bizalmasnak minősülő adatokhoz az ugyanezen rendelet V. fejezetének rendelkezései szerint csak az Eurostat tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint más, szerződés alapján az Eurostatnak dolgozó természetes személyek férhetnek hozzá egyéni munkakörükben eljárva, amennyiben ezek az adatok az európai statisztikák előállításához szükségesek.

(3)   Az Eurostat főigazgatója megtesz továbbá minden szükséges intézkedést azon adatok védelme érdekében, amelyek nyilvánosságra hozatala sértené az uniós érdekeket, vagy annak a tagállamnak az érdekeit, amelyre vonatkoznak.

13. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 97/281/EK határozat hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozást az e határozatra történő hivatkozásként kell értelmezni.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

1

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról (COM(2005) 217 végleges).

2

(3)  COM(2011) 211 végleges.

3

(4)  HL L 306., 2011.11.23., 12. o.

4

(5)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

5

(6)  COM(2009) 404 végleges.

6

(7)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

7

(8)  HL L 112., 1997.4.29., 56. o.

8

---