# Den Europæiske Unions L 318/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.318.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 318 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang15. november 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.318.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 318

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang15. november 2012

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) nr. 1067/2012 af 14. november 2012 om ændring af forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1068/2012 af 30. oktober 2012 om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser(Aceituna Aloreña de Málaga (BOB)) | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1069/2012 af 31. oktober 2012 om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Newmarket Sausage (BGB)) | 5 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1070/2012 af 14. november 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 2535/2001 for så vidt angår præferenceimport af mælk og mejeriprodukter, der ikke er omfattet af kontingenter, og importkontingenter for mejeriprodukter med oprindelse i Republikken Moldova | 7 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1071/2012 af 14. november 2012 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand | 10 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 1072/2012 af 14. november 2012 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 28 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1073/2012 af 14. november 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 66 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2012/701/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 13. november 2012 om ændring af beslutning 2008/185/EF for så vidt angår optagelse af Irland, Nordirland og for Italiens vedkommende provinsen Bolzano på listen over medlemsstater eller regioner deraf, der er frie for Aujeszkys sygdom
  (meddelt under nummer C(2012) 7976)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | 2012/702/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 13. november 2012 om ændring af beslutning 2008/855/EF for så vidt angår forsendelse til andre medlemsstater af visse typer kød og kødprodukter fra berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget til samme beslutning
  (meddelt under nummer C(2012) 7977)

   (
  1
  ) | 71 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) nr. 1067/2012 af 14. november 2012 om ændring af forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1068/2012 af 30. oktober 2012 om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser(Aceituna Aloreña de Málaga (BOB))

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1069/2012 af 31. oktober 2012 om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Newmarket Sausage (BGB))

5

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1070/2012 af 14. november 2012 om ændring af forordning (EF) nr. 2535/2001 for så vidt angår præferenceimport af mælk og mejeriprodukter, der ikke er omfattet af kontingenter, og importkontingenter for mejeriprodukter med oprindelse i Republikken Moldova

7

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1071/2012 af 14. november 2012 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand

10

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 1072/2012 af 14. november 2012 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina

28

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1073/2012 af 14. november 2012 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

66

AFGØRELSER

2012/701/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 13. november 2012 om ændring af beslutning 2008/185/EF for så vidt angår optagelse af Irland, Nordirland og for Italiens vedkommende provinsen Bolzano på listen over medlemsstater eller regioner deraf, der er frie for Aujeszkys sygdom
  (meddelt under nummer C(2012) 7976)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 7976)

1

68

2012/702/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 13. november 2012 om ændring af beslutning 2008/855/EF for så vidt angår forsendelse til andre medlemsstater af visse typer kød og kødprodukter fra berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget til samme beslutning
  (meddelt under nummer C(2012) 7977)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2012) 7977)

1

71

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 17. juni 2004 om vedtagelse af forretningsordenen for Den Europæiske Centralbanks Generelle Råd (ECB/2004/12) (EUT L 230 af 30.6.2004) | 74 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 17. juni 2004 om vedtagelse af forretningsordenen for Den Europæiske Centralbanks Generelle Råd (ECB/2004/12) (EUT L 230 af 30.6.2004)

(EUT L 230 af 30.6.2004)

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 15.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 318/1

---

RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1067/2012

af 14. november 2012

om ændring af forordning (EU) nr. 267/2012 om restriktive foranstaltninger over for Iran

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 215,

under henvisning til Rådets afgørelse 2010/413/FUSP af 26. juli 2010 om restriktive foranstaltninger over for Iran (1),

under henvisning til fælles forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Foranstaltningerne i afgørelse 2010/413/FUSP får virkning ved Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 (2). Nævnte forordning fastsætter bl.a., at alle pengemidler og økonomiske ressourcer, som tilhører, eller ejes, besiddes eller kontrolleres af de personer, enheder og organer, der er opført i bilag VIII og IX til forordningen, indefryses. |
| --- | --- |

(1)

Foranstaltningerne i afgørelse 2010/413/FUSP får virkning ved Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 (2). Nævnte forordning fastsætter bl.a., at alle pengemidler og økonomiske ressourcer, som tilhører, eller ejes, besiddes eller kontrolleres af de personer, enheder og organer, der er opført i bilag VIII og IX til forordningen, indefryses.

| (2) | Ved Rådets afgørelse 2012/635/FUSP (3) indføres en undtagelse fra de restriktive foranstaltninger for at beskytte Unionens energisikkerhed. |
| --- | --- |

(2)

Ved Rådets afgørelse 2012/635/FUSP (3) indføres en undtagelse fra de restriktive foranstaltninger for at beskytte Unionens energisikkerhed.

| (3) | Denne undtagelse hører under anvendelsesområdet for traktaten, og det er derfor nødvendigt at indføre lovgivning på EU-plan for at gennemføre den. |
| --- | --- |

(3)

Denne undtagelse hører under anvendelsesområdet for traktaten, og det er derfor nødvendigt at indføre lovgivning på EU-plan for at gennemføre den.

| (4) | Forordning (EU) nr. 267/2012 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EU) nr. 267/2012 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(5)

For at sikre, at de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er effektive, bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU) nr. 267/2012 indsættes følgende artikel:

»Artikel 28a

Forbuddene i artikel 23, stk. 2 og 3, finder ikke anvendelse på handlinger og overførsler, der udføres med hensyn til enheder, der er opført på listen i bilag IX:

| a) | som er indehavere af rettigheder, der følger af en oprindelig tildeling af en produktionsdelingsaftale, som omhandlet i artikel 39, inden den 27. oktober 2010 fra en anden suveræn regering end den iranske, for så vidt som sådanne handlinger og overførsler vedrører disse enheders deltagelse i nævnte aftale |
| --- | --- |

a)

som er indehavere af rettigheder, der følger af en oprindelig tildeling af en produktionsdelingsaftale, som omhandlet i artikel 39, inden den 27. oktober 2010 fra en anden suveræn regering end den iranske, for så vidt som sådanne handlinger og overførsler vedrører disse enheders deltagelse i nævnte aftale

| b) | for så vidt som de indtil den 31. december 2014 er nødvendige for at opfylde forpligtelser, der stammer fra de kontrakter, der henvises til i artikel 12, stk. 1, litra b), forudsat at disse handlinger og overførsler i hvert eneste tilfælde er blevet forhåndsgodkendt af den pågældende kompetente myndighed, og at den pågældende medlemsstat har informeret de andre medlemsstater og Kommissionen om sin hensigt til at give tilladelse.« |
| --- | --- |

b)

for så vidt som de indtil den 31. december 2014 er nødvendige for at opfylde forpligtelser, der stammer fra de kontrakter, der henvises til i artikel 12, stk. 1, litra b), forudsat at disse handlinger og overførsler i hvert eneste tilfælde er blevet forhåndsgodkendt af den pågældende kompetente myndighed, og at den pågældende medlemsstat har informeret de andre medlemsstater og Kommissionen om sin hensigt til at give tilladelse.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.

På Rådets vegne

A. D. MAVROYIANNIS

Formand

---

(1)  EUT L 195 af 27.7.2010, s. 39.

1

(2)  EUT L 88 af 24.3.2012, s. 1.

2

(3)  EUT L 282 af 16.10.2012, s. 58.

3

---

| 15.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 318/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 318/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1068/2012

af 30. oktober 2012

om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser(Aceituna Aloreña de Málaga (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Aceituna Aloreña de Málaga« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Aceituna Aloreña de Málaga« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres herved.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 69 af 7.3.2012. s. 10.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.6.   Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

SPANIEN

Aceituna Aloreña de Málaga (BOB)

---

| 15.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 318/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 318/5

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1069/2012

af 31. oktober 2012

om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Newmarket Sausage (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Det Forenede Kongeriges ansøgning om registrering af betegnelsen »Newmarket Sausage« offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 510/2006 er Det Forenede Kongeriges ansøgning om registrering af betegnelsen »Newmarket Sausage« offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres herved.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. oktober 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 69 af 7.3.2012. s. 15.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.2.   Kødprodukter

DET FORENEDE KONGERIGE

Newmarket Sausage (BGB)

---

| 15.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 318/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 318/7

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1070/2012

af 14. november 2012

om ændring af forordning (EF) nr. 2535/2001 for så vidt angår præferenceimport af mælk og mejeriprodukter, der ikke er omfattet af kontingenter, og importkontingenter for mejeriprodukter med oprindelse i Republikken Moldova

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 144, stk. 1, og artikel 148, litra c), sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afsnit 2, kapitel I, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2535/2001 af 14. december 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår importordningen for mælk og mejeriprodukter og åbning af toldkontingenter (2) gælder for importkontingent nr. 09.4210, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 55/2008 (3) og tildelt Republikken Moldova frem til 2012. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 581/2011 af 8. juni 2011 (4) forlænger gyldigheden af forordning (EF) nr. 55/2008 til slutningen af 2015. Forordning (EF) nr. 2535/2011 bør derfor tage hensyn til forlængelsen af gyldigheden af kontingent nr. 09.4210. |
| --- | --- |

(1)

Afsnit 2, kapitel I, i Kommissionens forordning (EF) nr. 2535/2001 af 14. december 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår importordningen for mælk og mejeriprodukter og åbning af toldkontingenter (2) gælder for importkontingent nr. 09.4210, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 55/2008 (3) og tildelt Republikken Moldova frem til 2012. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 581/2011 af 8. juni 2011 (4) forlænger gyldigheden af forordning (EF) nr. 55/2008 til slutningen af 2015. Forordning (EF) nr. 2535/2011 bør derfor tage hensyn til forlængelsen af gyldigheden af kontingent nr. 09.4210.

| (2) | I afsnit 2, kapitel II, i forordning (EF) nr. 2535/2001 fastsættes der bestemmelser for præferenceimport, der ikke er omfattet af kontingenter, men som er omfattet af særlige aftaler og retsakter. For at sikre en korrekt forvaltning af importen bør disse bestemmelser også finde anvendelse på al anden præferenceimport, der ikke er omfattet af kontingenter, og som er omhandlet i artikel 2 i samme forordning. Desuden bør disse regler af hensyn til klarheden og åbenheden omfatte en forpligtelse til at angive præferencetolden ved import i rubrik 24 i licensansøgningen og licenserne. |
| --- | --- |

(2)

I afsnit 2, kapitel II, i forordning (EF) nr. 2535/2001 fastsættes der bestemmelser for præferenceimport, der ikke er omfattet af kontingenter, men som er omfattet af særlige aftaler og retsakter. For at sikre en korrekt forvaltning af importen bør disse bestemmelser også finde anvendelse på al anden præferenceimport, der ikke er omfattet af kontingenter, og som er omhandlet i artikel 2 i samme forordning. Desuden bør disse regler af hensyn til klarheden og åbenheden omfatte en forpligtelse til at angive præferencetolden ved import i rubrik 24 i licensansøgningen og licenserne.

| (3) | Forordning (EF) nr. 2535/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 2535/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 2535/2001 foretages følgende ændringer:

| 1) | Afsnit 2, kapitel II, affattes således:
  "KAPITEL II


  Import uden for kontingenter på grundlag af en enkelt importlicens

  Artikel 20
  1.   Dette kapitel finder anvendelse på:






  a) | præferenceimport, der ikke er omfattet af kontingenter, og som er omhandlet i:






  i) | bilag I til protokol 1 til afgørelse nr. 1/98 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Afsnit 2, kapitel II, affattes således:

"KAPITEL II

Import uden for kontingenter på grundlag af en enkelt importlicens

Artikel 20

1.   Dette kapitel finder anvendelse på:

a)

præferenceimport, der ikke er omfattet af kontingenter, og som er omhandlet i:

i)

bilag I til protokol 1 til afgørelse nr. 1/98 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet

| ii) | bilag IV til aftalen med Sydafrika |
| --- | --- |

ii)

bilag IV til aftalen med Sydafrika

| iii) | bilag 2 til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter |
| --- | --- |

iii)

bilag 2 til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter

| b) | enhver anden præferenceimport, der ikke er omfattet af kontingenter, af produkter anført i bilag II, del I, punkt J, til forordning (EF) nr. 376/2008. |
| --- | --- |

b)

enhver anden præferenceimport, der ikke er omfattet af kontingenter, af produkter anført i bilag II, del I, punkt J, til forordning (EF) nr. 376/2008.

2.   De pågældende produkter og toldsatser for den import, der er angivet i stk. 1, litra a), er anført i bilag II til denne forordning.

Artikel 21

1.   Licensansøgningen og licensen skal indeholde følgende oplysninger:

| a) | i rubrik 8: oprindelseslandet |
| --- | --- |

a)

i rubrik 8: oprindelseslandet

| b) | i rubrik 20: én af angivelserne i bilag XVI. |
| --- | --- |

b)

i rubrik 20: én af angivelserne i bilag XVI.

2.   Den nedsatte toldsats skal angives i rubrik 24 i licensen.

3.   Licensen forpligter til at importere fra det land, der er anført i rubrik 8.

Artikel 22

Anvendelsen af den nedsatte toldsats er betinget af, at der fremlægges en importlicens ledsaget af en angivelse om overgang til fri omsætning samt et oprindelsesbevis."

| 2) | I bilag I, erstattes punkt J af teksten i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

I bilag I, erstattes punkt J af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 341 af 22.12.2001, s. 29.

2

(3)  EUT L 20 af 24.1.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 165 af 24.6.2011, s. 5.

4

---

BILAG

‧I. J

TOLDKONTINGENT UNDER BILAG I TIL FORORDNING (EF) Nr. 55/2008

| Kontingentnr. | KN-kode | Varebeskrivelse (1) | Oprindelsesland | Importår | Årligt kontingent fra 1. januar til 31. december
  (tons)
  (produktvægt) | Importtold
  (EUR/100 kg nettovægt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| årligt | halvårligt |
| 09.4210 | 0401 til 0406 | | Republikken Moldova | | | | 0 |
| Mejeriprodukter | Fra 1. juli til 31. december 2008 | | 1 000 |
| | 2009 | 1 000 | 500 |
| | 2010 til 2015 | 1 500 | 750 |

Kontingentnr.

KN-kode

Varebeskrivelse (1)

Oprindelsesland

Importår

Årligt kontingent fra 1. januar til 31. december

(tons)

(produktvægt)

Importtold

(EUR/100 kg nettovægt)

årligt

halvårligt

09.4210

0401 til 0406

Republikken Moldova

0

Mejeriprodukter

Fra 1. juli til 31. december 2008

1 000

2009

1 000

500

2010 til 2015

1 500

750

---

(1)  Varebeskrivelsen skal uanset reglerne for fortolkning af den kombinerede nomenklatur kun betragtes som vejledende, idet KN-koden anvendes i forbindelse med præferenceordningen i dette bilag. Hvor der er anvendt ex KN-kode, bestemmes præferenceordningen ved samtidig anvendelse af KN-koden og en tilhørende beskrivelse.‧

1

---

| 15.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 318/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 318/10

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1071/2012

af 14. november 2012

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab ("grundforordningen") (1), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Indledning

| (1) | Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"), Thailand og Indonesien ("de pågældende lande"). |
| --- | --- |

(1)

Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"), Thailand og Indonesien ("de pågældende lande").

| (2) | Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 af Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union ("klageren") på vegne af producenter, som tegner sig for over 50 % af Unionens samlede produktion af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("deformerbare fittings med gevind"). Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 af Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union ("klageren") på vegne af producenter, som tegner sig for over 50 % af Unionens samlede produktion af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("deformerbare fittings med gevind"). Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.

2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen underrettede officielt klageren, EU-producenterne, de eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere og repræsentanter for de eksporterende lande om procedurens indledning. Kommissionen underrettede også producenter i Argentina, da Argentina blev anset for et muligt referenceland. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt klageren, EU-producenterne, de eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere og repræsentanter for de eksporterende lande om procedurens indledning. Kommissionen underrettede også producenter i Argentina, da Argentina blev anset for et muligt referenceland. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (4) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(4)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (5) | I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende deformerbare fittings med gevind (jf. definitionen i afsnit B nedenfor) i perioden 1.1.2011 til 31.12.2011. Der blev ikke påtænkt anvendt stikprøver for de eksporterende producenter i de to andre pågældende lande, Thailand og Indonesien. |
| --- | --- |

(5)

I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende deformerbare fittings med gevind (jf. definitionen i afsnit B nedenfor) i perioden 1.1.2011 til 31.12.2011. Der blev ikke påtænkt anvendt stikprøver for de eksporterende producenter i de to andre pågældende lande, Thailand og Indonesien.

| (6) | For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter i Kina, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. To virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, og fire virksomheder anmodede om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(6)

For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter i Kina, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. To virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, og fire virksomheder anmodede om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (7) | Kommissionen fremlagde officielt konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren. De fik også mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen fremlagde officielt konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren. De fik også mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt.

| (8) | Hvad angår EU-producenterne og som uddybet i betragtning 29, indsendte seks EU-producenter de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre EU-producenter på grundlag af deres salgsmængde. |
| --- | --- |

(8)

Hvad angår EU-producenterne og som uddybet i betragtning 29, indsendte seks EU-producenter de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre EU-producenter på grundlag af deres salgsmængde.

| (9) | Som anført i betragtning 31 indsendte 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de ni importører med den største importmængde til Unionen og på grundlag af deres geografiske placering i Unionen. Da en af importørerne ikke besvarede spørgeskemaet, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører. |
| --- | --- |

(9)

Som anført i betragtning 31 indsendte 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de ni importører med den største importmængde til Unionen og på grundlag af deres geografiske placering i Unionen. Da en af importørerne ikke besvarede spørgeskemaet, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører.

| (10) | Som anført i betragtning 30 indsendte 12 eksporterende producenter i Kina de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter i Kina med den største eksportmængde til Unionen. |
| --- | --- |

(10)

Som anført i betragtning 30 indsendte 12 eksporterende producenter i Kina de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter i Kina med den største eksportmængde til Unionen.

| (11) | Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de tre EU-producenter i stikprøven, de tre eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Thailand, tre eksporterende producenter fra Indonesien, ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der indgik i stikprøven, og syv brugere. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de tre EU-producenter i stikprøven, de tre eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Thailand, tre eksporterende producenter fra Indonesien, ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der indgik i stikprøven, og syv brugere.

| (12) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Kina, to eksporterende producenter fra Thailand, en eksporterende producent fra Indonesien og otte ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(12)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Kina, to eksporterende producenter fra Thailand, en eksporterende producent fra Indonesien og otte ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaet.

| (13) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EU-producenter






  — | ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EU-producenter

—

ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanien

| — | Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarien |
| --- | --- |

—

Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarien

| — | Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Østrig |
| --- | --- |

—

Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Østrig

| b) | Eksporterende producenter i Kina






  — | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kina |
| --- | --- | --- |

b)

Eksporterende producenter i Kina

—

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kina

| — | Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kina |
| --- | --- |

—

Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kina

| — | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kina |
| --- | --- |

—

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kina

| c) | Eksporterende producenter i Thailand






  — | Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand |
| --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producenter i Thailand

—

Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand

| — | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand |
| --- | --- |

—

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand

| d) | Eksporterende producent i Indonesien






  — | PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesien |
| --- | --- | --- |

d)

Eksporterende producent i Indonesien

—

PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesien

| e) | Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører






  — | Crane Limited, Ipswich, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- | --- |

e)

Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører

—

Crane Limited, Ipswich, Det Forenede Kongerige

| — | GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Tyskland |
| --- | --- |

—

GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Tyskland

| — | Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- |

—

Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland

| — | MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nederlandene |
| --- | --- |

—

MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nederlandene

| — | Raccorditalia s.r.l., Brugherio (MB), Italien. |
| --- | --- |

—

Raccorditalia s.r.l., Brugherio (MB), Italien.

| (14) | Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Indien som referenceland:






  — | Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indien. |
| --- | --- | --- |

(14)

Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Indien som referenceland:

—

Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indien.

3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (15) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1.1.2011 til 31.12.2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode"). |
| --- | --- |

(15)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1.1.2011 til 31.12.2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (16) | Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("den pågældende vare"), som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10. |
| --- | --- |

(16)

Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("den pågældende vare"), som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10.

| (17) | De vigtigste råvarer er metalskrot, koks/elektricitet, sand (til støbning) og zink (til galvanisering). Det første trin i produktionsprocessen er smeltning af metalskrot i kuppelovne. Derefter følger formningsprocessen og støbningen af forskellige former, som derefter adskilles i enkelte stykker. Varerne skal igennem en langvarig udglødningsproces for at sikre, at de er tilstrækkeligt deformerbare til anvendelser, hvor f.eks. stød- og vibrationsbestandighed er nødvendige, og for at kunne modstå hurtige temperaturskift. Derefter kan fittings om nødvendigt galvaniseres. Herefter påføres varerne gevind. |
| --- | --- |

(17)

De vigtigste råvarer er metalskrot, koks/elektricitet, sand (til støbning) og zink (til galvanisering). Det første trin i produktionsprocessen er smeltning af metalskrot i kuppelovne. Derefter følger formningsprocessen og støbningen af forskellige former, som derefter adskilles i enkelte stykker. Varerne skal igennem en langvarig udglødningsproces for at sikre, at de er tilstrækkeligt deformerbare til anvendelser, hvor f.eks. stød- og vibrationsbestandighed er nødvendige, og for at kunne modstå hurtige temperaturskift. Derefter kan fittings om nødvendigt galvaniseres. Herefter påføres varerne gevind.

| (18) | Deformerbare fittings med gevind anvendes til at forbinde to eller flere rør, forbinde et rør til et apparat, ændre retning på en væskestrømning eller lukke et rør. Deformerbare fittings med gevind anvendes hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. De anvendes også i rørsystemer på olieraffinaderier. Deformerbare fittings findes i mange udformninger, og de mest almindelige er 90 graders albuer, t-formede fittings, samleled, krydsled og muffeled. De produceres både i sort (ikke galvaniseret) og i galvaniseret form. |
| --- | --- |

(18)

Deformerbare fittings med gevind anvendes til at forbinde to eller flere rør, forbinde et rør til et apparat, ændre retning på en væskestrømning eller lukke et rør. Deformerbare fittings med gevind anvendes hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. De anvendes også i rørsystemer på olieraffinaderier. Deformerbare fittings findes i mange udformninger, og de mest almindelige er 90 graders albuer, t-formede fittings, samleled, krydsled og muffeled. De produceres både i sort (ikke galvaniseret) og i galvaniseret form.

2.   Samme vare

| (19) | Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, Thailand og Indonesien og på hjemmemarkedet i Indien, der blev valgt som referenceland, samt den vare, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4, ("samme vare"). |
| --- | --- |

(19)

Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, Thailand og Indonesien og på hjemmemarkedet i Indien, der blev valgt som referenceland, samt den vare, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4, ("samme vare").

| (20) | Der blev fremsat en række påstande vedrørende varedækningen, som hovedsagelig kom fra importører, men også fra myndighederne i en medlemsstat. Disse påstande er behandlet enkeltvis nedenfor. |
| --- | --- |

(20)

Der blev fremsat en række påstande vedrørende varedækningen, som hovedsagelig kom fra importører, men også fra myndighederne i en medlemsstat. Disse påstande er behandlet enkeltvis nedenfor.

| (21) | En importør påstod, at "elektrogalvaniserede fittings" burde udelukkes fra definitionen af deformerbare fittings med gevind. Det påstås, at produktionen af elektrogalvaniserede fittings forudsætter flere produktionstrin efter gevindskæringen såsom vask og en supplerende elektrisk galvanisering. Dette fører utvivlsomt til en række kvalitetsforbedringer og fordele i forhold til almindelige fittings. Det står dog klart, at elektrogalvaniserede fittings og almindelige fittings er fuldt udskiftelige og derfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De anses derfor for at være den pågældende vare. |
| --- | --- |

(21)

En importør påstod, at "elektrogalvaniserede fittings" burde udelukkes fra definitionen af deformerbare fittings med gevind. Det påstås, at produktionen af elektrogalvaniserede fittings forudsætter flere produktionstrin efter gevindskæringen såsom vask og en supplerende elektrisk galvanisering. Dette fører utvivlsomt til en række kvalitetsforbedringer og fordele i forhold til almindelige fittings. Det står dog klart, at elektrogalvaniserede fittings og almindelige fittings er fuldt udskiftelige og derfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De anses derfor for at være den pågældende vare.

| (22) | Den samme importør importerer samlinger af kompressionsfittings, som derefter sættes sammen med andre dele i færdige kompressionsfittings. Spørgsmålet var, om samlinger af kompressionsfittings hører under definitionen af den pågældende vare. Selv om disse samlinger ligner en fitting og har gevind, kan de dog ikke anvendes direkte til at samle rør – de skal samles, før hele samlingen kan påføres rørene. Selv om de er dyrere, er de udskiftelige med andre gevindskårne fittings, idet de også kan anvendes til at forbinde rør, dog overvejende til reparationer og ikke i nye installationer. Det konkluderes derfor foreløbigt, at kompressionsfittings og samlinger heraf falder under definitionen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(22)

Den samme importør importerer samlinger af kompressionsfittings, som derefter sættes sammen med andre dele i færdige kompressionsfittings. Spørgsmålet var, om samlinger af kompressionsfittings hører under definitionen af den pågældende vare. Selv om disse samlinger ligner en fitting og har gevind, kan de dog ikke anvendes direkte til at samle rør – de skal samles, før hele samlingen kan påføres rørene. Selv om de er dyrere, er de udskiftelige med andre gevindskårne fittings, idet de også kan anvendes til at forbinde rør, dog overvejende til reparationer og ikke i nye installationer. Det konkluderes derfor foreløbigt, at kompressionsfittings og samlinger heraf falder under definitionen af den pågældende vare.

| (23) | Visse parter påstod, at deformerbare fittings, som produceres og sælges af EU-producenterne, ikke kunne betragtes som sammenlignelige med de varer, der producers og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande, idet kvaliteten af det materiale, der anvendes til EU-varerne, generelt er deformerbart støbejern med hvid kerne, mens kvaliteten af det materiale, der anvendes til de varer, der eksporteres, er deformerbart støbejern med sort kerne. |
| --- | --- |

(23)

Visse parter påstod, at deformerbare fittings, som produceres og sælges af EU-producenterne, ikke kunne betragtes som sammenlignelige med de varer, der producers og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande, idet kvaliteten af det materiale, der anvendes til EU-varerne, generelt er deformerbart støbejern med hvid kerne, mens kvaliteten af det materiale, der anvendes til de varer, der eksporteres, er deformerbart støbejern med sort kerne.

| (24) | Som det allerede konkluderes i Rådets forordning (EF) nr. 1784/2000 (3) vedrørende den samme vare, har undersøgelsen foreløbig vist, at der ikke er forskel i markedsopfattelsen af fittings med hvid kerne og fittings med sort kerne, da de i alle andre henseender end kulstofindholdet har næsten identiske egenskaber og samme anvendelsesformål og dermed er udskiftelige. Dette bekræftes ved det forhold, at de importører/forhandlere, der køber både deformerbare fittings med sort kerne fra de pågældende lande og deformerbare fittings med hvid kerne fra EU-erhvervsgrenen, sælger dem til brugere uden at skelne mellem de to kvaliteter af materiale. For så vidt angår brugerne af den undersøgte vare, har undersøgelsen bekræftet, at de ikke i væsentlig grad skelner mellem fittings med sort kerne og fittings med hvid kerne. |
| --- | --- |

(24)

Som det allerede konkluderes i Rådets forordning (EF) nr. 1784/2000 (3) vedrørende den samme vare, har undersøgelsen foreløbig vist, at der ikke er forskel i markedsopfattelsen af fittings med hvid kerne og fittings med sort kerne, da de i alle andre henseender end kulstofindholdet har næsten identiske egenskaber og samme anvendelsesformål og dermed er udskiftelige. Dette bekræftes ved det forhold, at de importører/forhandlere, der køber både deformerbare fittings med sort kerne fra de pågældende lande og deformerbare fittings med hvid kerne fra EU-erhvervsgrenen, sælger dem til brugere uden at skelne mellem de to kvaliteter af materiale. For så vidt angår brugerne af den undersøgte vare, har undersøgelsen bekræftet, at de ikke i væsentlig grad skelner mellem fittings med sort kerne og fittings med hvid kerne.

| (25) | Dette fastslås også ved det forhold, at både fittings med hvid kerne og med sort kerne indgår i den europæiske standard EN 10242 og i den internationale standard ISO 49, som fastlægger kravene til udformning af deformerbare fittings og deres ydeevne. Hvad angår kvaliteten af det anvendte materiale, kan både hvid kerne og sort kerne anvendes. |
| --- | --- |

(25)

Dette fastslås også ved det forhold, at både fittings med hvid kerne og med sort kerne indgår i den europæiske standard EN 10242 og i den internationale standard ISO 49, som fastlægger kravene til udformning af deformerbare fittings og deres ydeevne. Hvad angår kvaliteten af det anvendte materiale, kan både hvid kerne og sort kerne anvendes.

| (26) | Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbig, at deformerbare fittings med hvid kerne, som produceres og sælges af en del af EU-producenterne, bør betragtes som samme vare som de deformerbare fittings med sort kerne, der produceres og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande. |
| --- | --- |

(26)

Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbig, at deformerbare fittings med hvid kerne, som produceres og sælges af en del af EU-producenterne, bør betragtes som samme vare som de deformerbare fittings med sort kerne, der produceres og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande.

| (27) | En importør importerer begrænsede mængder af ufærdige fittings uden gevind. Importøren foretager selv gevindskæringen efterfølgende. Da de importerede varer ikke har gevind, betragtes de ikke som den pågældende vare. |
| --- | --- |

(27)

En importør importerer begrænsede mængder af ufærdige fittings uden gevind. Importøren foretager selv gevindskæringen efterfølgende. Da de importerede varer ikke har gevind, betragtes de ikke som den pågældende vare.

| (28) | Myndighederne i en af medlemsstaterne påpegede, at udtrykket "deformerbart" i henhold til de forklarende bemærkninger til den kombinerede nomenklatur (4) omfatter kuglegrafitstøbejern (identisk med duktilt støbejern). Selv om ingen af de interesserede parter opgav salg af fittings med gevind af duktilt støbejern i UP, er der bevis for, at dette er muligt. Da disse fittings har de samme grundlæggende fysiske egenskaber som de deformerbare fittings med gevind, der er blevet undersøgt, skønnes det hensigtsmæssigt at præcisere, at varer af duktilt støbejern falder under anvendelsesområdet for denne procedure og for foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(28)

Myndighederne i en af medlemsstaterne påpegede, at udtrykket "deformerbart" i henhold til de forklarende bemærkninger til den kombinerede nomenklatur (4) omfatter kuglegrafitstøbejern (identisk med duktilt støbejern). Selv om ingen af de interesserede parter opgav salg af fittings med gevind af duktilt støbejern i UP, er der bevis for, at dette er muligt. Da disse fittings har de samme grundlæggende fysiske egenskaber som de deformerbare fittings med gevind, der er blevet undersøgt, skønnes det hensigtsmæssigt at præcisere, at varer af duktilt støbejern falder under anvendelsesområdet for denne procedure og for foranstaltningerne.

C.   STIKPRØVEUDTAGNING

1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (29) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative salgsmængde af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Den udtagne stikprøve består af tre producenter - ud af de seks kendte producenter af den samme vare - der indgår i to virksomhedsgrupper, som tegner sig for 81 % af salget af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev samtlige EU-producenter og klageren hørt, og alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til den foreslåede stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning. |
| --- | --- |

(29)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative salgsmængde af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Den udtagne stikprøve består af tre producenter - ud af de seks kendte producenter af den samme vare - der indgår i to virksomhedsgrupper, som tegner sig for 81 % af salget af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev samtlige EU-producenter og klageren hørt, og alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til den foreslåede stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning.

2.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (30) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Tolv eksporterende producenter, der tegner sig for 51 % af den kinesiske eksport til Unionen i UP, indsendte stikprøveoplysninger, jf. bilag A til indledningsmeddelelsen. Stikprøven bestod af tre virksomheder, der tegner sig for 88 % af eksportmængden fra de samarbejdsvillige parter fra Kina til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de pågældende eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder hørt. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning. |
| --- | --- |

(30)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Tolv eksporterende producenter, der tegner sig for 51 % af den kinesiske eksport til Unionen i UP, indsendte stikprøveoplysninger, jf. bilag A til indledningsmeddelelsen. Stikprøven bestod af tre virksomheder, der tegner sig for 88 % af eksportmængden fra de samarbejdsvillige parter fra Kina til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de pågældende eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder hørt. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning.

3.   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

| (31) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen ud fra den største repræsentative importmængde til Unionen og virksomhedernes geografiske placering en stikprøve, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I alt 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte stikprøveoplysningerne, jf. bilag B til indledningsmeddelelsen. Den oprindelige stikprøve bestod af 6 importører fra fem medlemsstater, som tegner sig for 59 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle importører hørt. Som følge af en række bemærkninger blev endnu tre virksomheder udtaget til stikprøven, hvilket resulterede i en endelig stikprøve på ni importører fra seks medlemsstater, som tegner sig for 67 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger til den nye stikprøve. Da en af importørerne ikke indsendte en spørgeskemabesvarelse, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører. |
| --- | --- |

(31)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen ud fra den største repræsentative importmængde til Unionen og virksomhedernes geografiske placering en stikprøve, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I alt 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte stikprøveoplysningerne, jf. bilag B til indledningsmeddelelsen. Den oprindelige stikprøve bestod af 6 importører fra fem medlemsstater, som tegner sig for 59 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle importører hørt. Som følge af en række bemærkninger blev endnu tre virksomheder udtaget til stikprøven, hvilket resulterede i en endelig stikprøve på ni importører fra seks medlemsstater, som tegner sig for 67 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger til den nye stikprøve. Da en af importørerne ikke indsendte en spørgeskemabesvarelse, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører.

D.   DUMPING

1.   Folkerepublikken Kina

1.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (32) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(32)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (33) | Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:






  1. | Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne. |
| --- | --- | --- |

(33)

Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:

1.

Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.

| 2. | Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

2.

Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.

| 3. | Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

3.

Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.

| 4. | Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold. |
| --- | --- |

4.

Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.

| 5. | Valutaomregninger finder sted til markedskurs. |
| --- | --- |

5.

Valutaomregninger finder sted til markedskurs.

| (34) | To eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. |
| --- | --- |

(34)

To eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.

| (35) | Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.

| (36) | Efterprøvningen fastslog, at ingen af de to eksporterende producenter, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(36)

Efterprøvningen fastslog, at ingen af de to eksporterende producenter, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (37) | De reviderede regnskaber fra de to eksporterende producenter opfyldte heller ikke de internationale regnskabsstandarder, og de reviderede regnskaber hos den ene eksportør var endog ufuldstændige, idet de ikke omfattede en likviditetsopgørelse. Det er derfor indlysende, at de ikke opfyldte kriterium 2. |
| --- | --- |

(37)

De reviderede regnskaber fra de to eksporterende producenter opfyldte heller ikke de internationale regnskabsstandarder, og de reviderede regnskaber hos den ene eksportør var endog ufuldstændige, idet de ikke omfattede en likviditetsopgørelse. Det er derfor indlysende, at de ikke opfyldte kriterium 2.

| (38) | En eksportør kunne ikke bevise, at den kapital, der blev distribueret i forbindelse med virksomhedens privatisering var blevet korrekt evalueret, mens den anden eksportør modtog statsydelser overvejende i form af en skattemæssig særbehandling. De opfyldte derfor ikke kriterium 3. |
| --- | --- |

(38)

En eksportør kunne ikke bevise, at den kapital, der blev distribueret i forbindelse med virksomhedens privatisering var blevet korrekt evalueret, mens den anden eksportør modtog statsydelser overvejende i form af en skattemæssig særbehandling. De opfyldte derfor ikke kriterium 3.

| (39) | En virksomhed, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, fremsatte bemærkninger til fremlæggelsen af resultaterne. Den anfægtede ingen af kendsgerningerne i fremlæggelsen, men rejste tre store spørgsmål i sine bemærkninger. |
| --- | --- |

(39)

En virksomhed, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, fremsatte bemærkninger til fremlæggelsen af resultaterne. Den anfægtede ingen af kendsgerningerne i fremlæggelsen, men rejste tre store spørgsmål i sine bemærkninger.

| (40) | Indledningsvis blev det påstået, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling var ulovlig, da den blev truffet næsten to måneder efter den lovbestemte frist. Det skal hertil bemærkes, at denne forsinkelse hovedsagelig skyldtes, at efterprøvningen med henblik på markedsøkonomisk behandling ikke kunne finde sted tidligere, da de kinesiske eksportører ikke havde tid på det tidspunkt. Det skal understreges, at tidspunktet for afgørelsen ikke havde nogen indflydelse på udfaldet. |
| --- | --- |

(40)

Indledningsvis blev det påstået, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling var ulovlig, da den blev truffet næsten to måneder efter den lovbestemte frist. Det skal hertil bemærkes, at denne forsinkelse hovedsagelig skyldtes, at efterprøvningen med henblik på markedsøkonomisk behandling ikke kunne finde sted tidligere, da de kinesiske eksportører ikke havde tid på det tidspunkt. Det skal understreges, at tidspunktet for afgørelsen ikke havde nogen indflydelse på udfaldet.

| (41) | Dernæst blev det påstået, at de reviderede regnskabers manglende overholdelse af kriteriet udelukkende skyldtes formelle fejl. Dernæst blev det påstået, at en regnskabspraksis, der ikke fuldt ud opfylder de formelle krav i IAS ikke udgør et brud på kriterium 2 om markedsøkonomisk behandling, så længe denne praksis ikke har påvirket virksomhedens finansielle resultater. Det skal i den forbindelse bemærkes, at kriterium 2 ikke omtaler virksomhedens finansielle resultater. Påstanden er derfor ubegrundet. Det relevante kriterium "regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring" er ganske vist et formelt kriterium. Det skal ikke desto mindre bemærkes, at samtlige brud var af væsentligt omfang, enten på grund af beløbenes størrelse eller omfanget af bruddet (f.eks. at den obligatoriske analyse ganske enkelt ikke var blevet gennemført). |
| --- | --- |

(41)

Dernæst blev det påstået, at de reviderede regnskabers manglende overholdelse af kriteriet udelukkende skyldtes formelle fejl. Dernæst blev det påstået, at en regnskabspraksis, der ikke fuldt ud opfylder de formelle krav i IAS ikke udgør et brud på kriterium 2 om markedsøkonomisk behandling, så længe denne praksis ikke har påvirket virksomhedens finansielle resultater. Det skal i den forbindelse bemærkes, at kriterium 2 ikke omtaler virksomhedens finansielle resultater. Påstanden er derfor ubegrundet. Det relevante kriterium "regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring" er ganske vist et formelt kriterium. Det skal ikke desto mindre bemærkes, at samtlige brud var af væsentligt omfang, enten på grund af beløbenes størrelse eller omfanget af bruddet (f.eks. at den obligatoriske analyse ganske enkelt ikke var blevet gennemført).

| (42) | Endelig blev det påstået, at de fordele i form af skattemæssig særbehandling, som virksomheden havde modtaget, ikke tidligere var blevet lagt til grund for et afslag på markedsøkonomisk behandling. Det skal i den forbindelse bemærkes, at alle sager behandles ud fra de foreliggende oplysninger. Under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling vurderes det, om de kinesiske eksportører er underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Det er tilfældet i denne sag, hvad angår statsydelser, som overvejende tog form af skattemæssig særbehandling. De generelle bemærkninger, som den kinesiske eksportør fremsatte, er derfor ikke tilstrækkeligt begrundede. |
| --- | --- |

(42)

Endelig blev det påstået, at de fordele i form af skattemæssig særbehandling, som virksomheden havde modtaget, ikke tidligere var blevet lagt til grund for et afslag på markedsøkonomisk behandling. Det skal i den forbindelse bemærkes, at alle sager behandles ud fra de foreliggende oplysninger. Under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling vurderes det, om de kinesiske eksportører er underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Det er tilfældet i denne sag, hvad angår statsydelser, som overvejende tog form af skattemæssig særbehandling. De generelle bemærkninger, som den kinesiske eksportør fremsatte, er derfor ikke tilstrækkeligt begrundede.

| (43) | Det konkluderes således, at det ikke er godtgjort, om de to eksporterende producenter opfyldte kriterium 2 og 3. Disse to virksomheder kan derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(43)

Det konkluderes således, at det ikke er godtgjort, om de to eksporterende producenter opfyldte kriterium 2 og 3. Disse to virksomheder kan derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.

1.2.   Individuel behandling

| (44) | Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsætter der i givet fald en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(44)

Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsætter der i givet fald en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (45) | Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:






  1. | Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste. |
| --- | --- | --- |

(45)

Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:

1.

Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.

| 2. | Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit. |
| --- | --- |

2.

Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.

| 3. | Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben. |
| --- | --- |

3.

Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.

| 4. | Valutaomregninger foretages til markedskursen. |
| --- | --- |

4.

Valutaomregninger foretages til markedskursen.

| 5. | Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører. |
| --- | --- |

5.

Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.

| (46) | De eksporterende producenter, som ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og den tredje producent i stikprøven anmodede alle om individuel behandling. Ud fra de foreliggende oplysninger blev det foreløbig fastslået, at alle eksporterende producenter i stikprøven opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kan indrømmes individuel behandling. |
| --- | --- |

(46)

De eksporterende producenter, som ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og den tredje producent i stikprøven anmodede alle om individuel behandling. Ud fra de foreliggende oplysninger blev det foreløbig fastslået, at alle eksporterende producenter i stikprøven opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kan indrømmes individuel behandling.

1.3.   Referenceland

| (47) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi ("referenceland"). |
| --- | --- |

(47)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi ("referenceland").

| (48) | I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte Argentina som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(48)

I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte Argentina som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.

| (49) | En række eksportører og importører har fremsat bemærkninger til valget af referenceland, idet Argentina angiveligt ikke skulle være et egnet referenceland, hvilket hovedsagelig skyldes den begrænsede konkurrence på hjemmemarkedet og det deraf følgende høje prisniveau på det argentinske hjemmemarked. Der er ganske rigtigt indikationer af, at det argentinske marked i høj grad er delt mellem tre hjemlige producenter. Iflg. de argentinske statistikker er importen til det argentinske marked ubetydeligt, idet de traditionelt største udenlandske leverandører Brasilien og Kina er pålagt høj antidumpingtold. |
| --- | --- |

(49)

En række eksportører og importører har fremsat bemærkninger til valget af referenceland, idet Argentina angiveligt ikke skulle være et egnet referenceland, hvilket hovedsagelig skyldes den begrænsede konkurrence på hjemmemarkedet og det deraf følgende høje prisniveau på det argentinske hjemmemarked. Der er ganske rigtigt indikationer af, at det argentinske marked i høj grad er delt mellem tre hjemlige producenter. Iflg. de argentinske statistikker er importen til det argentinske marked ubetydeligt, idet de traditionelt største udenlandske leverandører Brasilien og Kina er pålagt høj antidumpingtold.

| (50) | De samme eksportører og importører foreslog Thailand, Indien og Indonesien som mere egnede referencelande. I betragtning af bemærkningerne fra de interesserede parter søgte Kommissionen samarbejde fra argentinske og indiske producenter, og i sidste ende accepterede en argentinsk og en indisk producent at samarbejde. |
| --- | --- |

(50)

De samme eksportører og importører foreslog Thailand, Indien og Indonesien som mere egnede referencelande. I betragtning af bemærkningerne fra de interesserede parter søgte Kommissionen samarbejde fra argentinske og indiske producenter, og i sidste ende accepterede en argentinsk og en indisk producent at samarbejde.

| (51) | En analyse af disse besvarelser viste, at de hjemmemarkedspriser, som den eneste samarbejdsvillige argentinske producent havde angivet, ganske rigtigt var høje og lå væsentlig over salgspriserne hos EU-producenterne i stikprøven og deres ikke-skadevoldende pris. |
| --- | --- |

(51)

En analyse af disse besvarelser viste, at de hjemmemarkedspriser, som den eneste samarbejdsvillige argentinske producent havde angivet, ganske rigtigt var høje og lå væsentlig over salgspriserne hos EU-producenterne i stikprøven og deres ikke-skadevoldende pris.

| (52) | På den anden side viste det sig, at det indiske marked er meget konkurrencepræget med ca. 300 producenter. De hjemmemarkedspriser, som den samarbejdsvillige indiske eksportør angav, kan følgelig betragtes som rimelige. |
| --- | --- |

(52)

På den anden side viste det sig, at det indiske marked er meget konkurrencepræget med ca. 300 producenter. De hjemmemarkedspriser, som den samarbejdsvillige indiske eksportør angav, kan følgelig betragtes som rimelige.

| (53) | Thailand og Indonesien var involveret i den samme undersøgelse, men der er kun et begrænset antal producenter i disse to lande, hvilket gør deres hjemmemarkeder mindre konkurrencedygtige i forhold til Indien. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Indien er et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(53)

Thailand og Indonesien var involveret i den samme undersøgelse, men der er kun et begrænset antal producenter i disse to lande, hvilket gør deres hjemmemarkeder mindre konkurrencedygtige i forhold til Indien. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Indien er et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

1.4.   Normal værdi

| (54) | Da ingen af de kinesiske eksportører i stikprøven blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2,stk. 7, litra a), beregnet ved at anvende Indien som referenceland med markedsøkonomi. |
| --- | --- |

(54)

Da ingen af de kinesiske eksportører i stikprøven blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2,stk. 7, litra a), beregnet ved at anvende Indien som referenceland med markedsøkonomi.

| (55) | Det blev først konkluderet for hver af de pågældende eksporterende producenter, om referencelandsproducentens samlede hjemmemarkedssalg af deformerbare fittings med gevind var repræsentativt, dvs., om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af hver eksporterende producents samlede mængde af salg af den pågældende vare til eksport til Unionen. Dette var tilfældet for to af de tre eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(55)

Det blev først konkluderet for hver af de pågældende eksporterende producenter, om referencelandsproducentens samlede hjemmemarkedssalg af deformerbare fittings med gevind var repræsentativt, dvs., om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af hver eksporterende producents samlede mængde af salg af den pågældende vare til eksport til Unionen. Dette var tilfældet for to af de tre eksporterende producenter i stikprøven.

| (56) | De varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de virksomheder, hvor referencelandets producent havde et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, som var identisk eller direkte sammenligneligt med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev efterfølgende identificeret. |
| --- | --- |

(56)

De varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de virksomheder, hvor referencelandets producent havde et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, som var identisk eller direkte sammenligneligt med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev efterfølgende identificeret.

| (57) | For hver type, som producenten i referencelandet solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den type deformerbare fittings med gevind, der solgtes med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den eksporterende producents samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype. |
| --- | --- |

(57)

For hver type, som producenten i referencelandet solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den type deformerbare fittings med gevind, der solgtes med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den eksporterende producents samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.

| (58) | For producenten i referencelandet undersøgte Kommissionen dernæst, om hver type af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP. |
| --- | --- |

(58)

For producenten i referencelandet undersøgte Kommissionen dernæst, om hver type af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP.

| (59) | I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den pågældende type i UP. |
| --- | --- |

(59)

I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den pågældende type i UP.

| (60) | I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype. |
| --- | --- |

(60)

I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.

| (61) | Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel. |
| --- | --- |

(61)

Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.

| (62) | For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi. |
| --- | --- |

(62)

For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.

| (63) | For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af den eneste samarbejdsvillige referencelandsproducents salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel. |
| --- | --- |

(63)

For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af den eneste samarbejdsvillige referencelandsproducents salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.

1.5.   Eksportpris

| (64) | Da producenterne i stikprøven blev indrømmet individuel behandling, og da deres salg af den pågældende vare med henblik på eksport til Unionen fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(64)

Da producenterne i stikprøven blev indrømmet individuel behandling, og da deres salg af den pågældende vare med henblik på eksport til Unionen fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

1.6.   Sammenligning

| (65) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. |
| --- | --- |

(65)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.

| (66) | For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(66)

For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (67) | Der blev foretaget passende justeringer vedrørende fysiske egenskaber, indirekte skatter, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres. |
| --- | --- |

(67)

Der blev foretaget passende justeringer vedrørende fysiske egenskaber, indirekte skatter, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.

1.7.   Dumpingmargener

| (68) | For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(68)

For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (69) | På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |

(69)

På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Dumpingmargen

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

| (70) | Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(70)

Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.

| (71) | På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 42,3 %. |
| --- | --- |

(71)

På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 42,3 %.

| (72) | For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med de tilsvarende importstatistikker fra Eurostat. |
| --- | --- |

(72)

For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med de tilsvarende importstatistikker fra Eurostat.

| (73) | Da samarbejdet udgjorde over 50 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, og da erhvervsgrenen kan betragtes som opsplittet på grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Da der ikke var grund til at tro, at de eksporterende producenter bevidst undlod at samarbejde, blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da der ikke var indikationer for, at de virksomheder, der ikke samarbejdede, foretog dumping på et lavere niveau, og for at sikre foranstaltningernes effektivitet. |
| --- | --- |

(73)

Da samarbejdet udgjorde over 50 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, og da erhvervsgrenen kan betragtes som opsplittet på grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Da der ikke var grund til at tro, at de eksporterende producenter bevidst undlod at samarbejde, blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da der ikke var indikationer for, at de virksomheder, der ikke samarbejdede, foretog dumping på et lavere niveau, og for at sikre foranstaltningernes effektivitet.

| (74) | På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 42,3 % |
| Alle andre virksomheder | 67,8 % |

(74)

På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Dumpingmargen

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

42,3 %

Alle andre virksomheder

67,8 %

2.   Thailand og Indonesien

2.1.   Normal værdi

| (75) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, om dennes samlede salg af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt for alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand og Indonesien. |
| --- | --- |

(75)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, om dennes samlede salg af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt for alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand og Indonesien.

| (76) | Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller næsten identiske med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller næsten identiske med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.

| (77) | For hver type af samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være sammenlignelig med den type af den pågældende vare, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype. |
| --- | --- |

(77)

For hver type af samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være sammenlignelig med den type af den pågældende vare, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.

| (78) | Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.

| (79) | Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af priserne for alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype. |
| --- | --- |

(79)

Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af priserne for alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype.

| (80) | I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype. |
| --- | --- |

(80)

I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.

| (81) | Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel. |
| --- | --- |

(81)

Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.

| (82) | For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi. |
| --- | --- |

(82)

For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.

| (83) | For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(83)

For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi.

2.2.   Eksportpris

| (84) | Da de samarbejdsvillige thailandske og indonesiske eksportørers samlede eksportsalg af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(84)

Da de samarbejdsvillige thailandske og indonesiske eksportørers samlede eksportsalg af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

2.3.   Sammenligning

| (85) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. |
| --- | --- |

(85)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.

| (86) | For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(86)

For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (87) | Der blev foretaget passende justeringer vedrørende handelsled, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres. |
| --- | --- |

(87)

Der blev foretaget passende justeringer vedrørende handelsled, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.

2.4.   Dumpingmargener

a)   Thailand

| (88) | For de to samarbejdsvillige virksomheder i Thailand blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(88)

For de to samarbejdsvillige virksomheder i Thailand blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (89) | Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra de to samarbejdsvillige thailandske virksomheder udgjorde mere end 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Thailand fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen hos de to samarbejdsvillige virksomheder. |
| --- | --- |

(89)

Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra de to samarbejdsvillige thailandske virksomheder udgjorde mere end 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Thailand fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen hos de to samarbejdsvillige virksomheder.

| (90) | På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener for de thailandske virksomheder følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd. | 50,7 % |
| Alle andre virksomheder | 50,7 % |

(90)

På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener for de thailandske virksomheder følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Dumpingmargen

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd.

50,7 %

Alle andre virksomheder

50,7 %

b)   Indonesien

| (91) | For den eneste samarbejdsvillige virksomhed blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(91)

For den eneste samarbejdsvillige virksomhed blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (92) | Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra den eneste samarbejdsvillige indonesiske virksomhed udgjorde mere end 80 % af den samlede indonesiske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Indonesien fastsat til det samme niveau som for den samarbejdsvillige virksomhed. |
| --- | --- |

(92)

Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra den eneste samarbejdsvillige indonesiske virksomhed udgjorde mere end 80 % af den samlede indonesiske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Indonesien fastsat til det samme niveau som for den samarbejdsvillige virksomhed.

| (93) | På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| PT. Tri Sinar Purnama | 11,0 % |
| Alle andre virksomheder | 11,0 % |

(93)

På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Dumpingmargen

PT. Tri Sinar Purnama

11,0 %

Alle andre virksomheder

11,0 %

E.   SKADE

1.   EU-produktionen

| (94) | I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 6 producenter i Unionen. To grupper af EU-producenter bestående af tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 29, og de tegnede sig for over 81 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(94)

I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 6 producenter i Unionen. To grupper af EU-producenter bestående af tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 29, og de tegnede sig for over 81 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

2.   Definition af EU-erhvervsgrenen

| (95) | De 6 eksisterende EU-producenter, som fremstillede samme vare i UP, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen ("EU-erhvervsgrenen"), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(95)

De 6 eksisterende EU-producenter, som fremstillede samme vare i UP, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen ("EU-erhvervsgrenen"), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.

3.   EU-forbruget

| (96) | EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importmængden fra Eurostat, justeret efter resultaterne af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(96)

EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importmængden fra Eurostat, justeret efter resultaterne af undersøgelsen.

| (97) | EU-forbruget faldt markant med 21 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 12 procentpoint til et niveau, der lå 9 % under forbruget i begyndelsen af den betragtede periode.









  EU-forbrug (ton) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| EU-forbruget | 72 231 | 57 398 | 59 190 | 65 460 |
| Indeks | 100 | 79 | 82 | 91 |
| Kilde: | Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser |

(97)

EU-forbruget faldt markant med 21 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 12 procentpoint til et niveau, der lå 9 % under forbruget i begyndelsen af den betragtede periode.

EU-forbrug (ton)

2008

2009

2010

UP

EU-forbruget

72 231

57 398

59 190

65 460

Indeks

100

79

82

91

Kilde:

Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser

4.   Import fra de pågældende lande

4.1.   Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande

| (98) | Kommissionen undersøgte, om importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen undersøgte, om importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.

| (99) | Den dumpingmargen, der var fastsat i forhold til importen fra hvert af de pågældende lande, lå over bagateltærskelen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, (jf. betragtning 74, 90 og 93). |
| --- | --- |

(99)

Den dumpingmargen, der var fastsat i forhold til importen fra hvert af de pågældende lande, lå over bagateltærskelen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, (jf. betragtning 74, 90 og 93).

| (100) | Hvad angår mængden af dumpingimport fra Indonesien, blev det konstateret, at den kun udgjorde ca. 2,5 % af den samlede import af samme vare til Unionen i UP. Den kan derfor ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, eller bestemmelser i WTO's antidumpingaftale (5). |
| --- | --- |

(100)

Hvad angår mængden af dumpingimport fra Indonesien, blev det konstateret, at den kun udgjorde ca. 2,5 % af den samlede import af samme vare til Unionen i UP. Den kan derfor ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, eller bestemmelser i WTO's antidumpingaftale (5).

| (101) | Samtidig fastslog undersøgelsen på det indledende stadium, at hovedparten af importen fra Indonesien meget vel kan være blevet angivet under en anden KN-kode, nemlig 7307 99 10 i stedet for 7307 19 10, som normalt anvendes til rørfittings af deformerbart støbejern med gevind. Totaliteten eller i hvert fald en stor del af denne måske ukorrekt angivne import er dog allerede omfattet af de 2,5 %, der er nævnt i foregående betragtning. |
| --- | --- |

(101)

Samtidig fastslog undersøgelsen på det indledende stadium, at hovedparten af importen fra Indonesien meget vel kan være blevet angivet under en anden KN-kode, nemlig 7307 99 10 i stedet for 7307 19 10, som normalt anvendes til rørfittings af deformerbart støbejern med gevind. Totaliteten eller i hvert fald en stor del af denne måske ukorrekt angivne import er dog allerede omfattet af de 2,5 %, der er nævnt i foregående betragtning.

| (102) | I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbig, at denne import ikke skal kumuleres med importen fra Thailand og Kina. |
| --- | --- |

(102)

I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbig, at denne import ikke skal kumuleres med importen fra Thailand og Kina.

| (103) | Hvad angår mængden af dumpingimport fra Thailand og Kina, kan den ikke betragtes som ubetydelig, idet markedsandelen udgjorde hhv. 5,4 og 47,3 % i UP. |
| --- | --- |

(103)

Hvad angår mængden af dumpingimport fra Thailand og Kina, kan den ikke betragtes som ubetydelig, idet markedsandelen udgjorde hhv. 5,4 og 47,3 % i UP.

| (104) | Det blev anset for hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering på baggrund af de sammenlignelige konkurrencevilkår mellem de importerede varer fra disse to lande og den samme vare, som fremstilles i Unionen, dvs. gennem de samme salgskanaler og til samme kategori af kunder. Det fremgik ganske rigtigt af undersøgelsen, at de importerede varer fra Kina og Thailand blev solgt via de samme distributører. |
| --- | --- |

(104)

Det blev anset for hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering på baggrund af de sammenlignelige konkurrencevilkår mellem de importerede varer fra disse to lande og den samme vare, som fremstilles i Unionen, dvs. gennem de samme salgskanaler og til samme kategori af kunder. Det fremgik ganske rigtigt af undersøgelsen, at de importerede varer fra Kina og Thailand blev solgt via de samme distributører.

| (105) | Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt. Importen fra Thailand og Kina blev derfor undersøgt kumulativt. Importen omtales i det følgende som "importen fra de to pågældende lande". |
| --- | --- |

(105)

Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt. Importen fra Thailand og Kina blev derfor undersøgt kumulativt. Importen omtales i det følgende som "importen fra de to pågældende lande".

4.2.   Mængde og markedsandel for importen fra de to pågældende lande

| (106) | Mængden af import af den pågældende vare fra de to pågældende lande til EU- markedet er steget med 15 % i den betragtede periode. Mens importen oprindeligt faldt med 16 % mellem 2008 og 2009 efter et fald i forbruget, jf. betragtning 97, steg den herefter markant med 31 procentpoint indtil UP.









  Importmængde til Unionen (ton) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Kina | 26 188 | 22 413 | 22 065 | 30 786 |
| Indeks | 100 | 86 | 84 | 118 |
| Thailand | 3 723 | 2 681 | 3 331 | 3 485 |
| Indeks | 100 | 72 | 89 | 94 |
| De to pågældende lande | 29 911 | 25 094 | 25 396 | 34 271 |
| Indeks | 100 | 84 | 85 | 115 |
| Kilde: | Eurostat og resultaterne af undersøgelsen |

(106)

Mængden af import af den pågældende vare fra de to pågældende lande til EU- markedet er steget med 15 % i den betragtede periode. Mens importen oprindeligt faldt med 16 % mellem 2008 og 2009 efter et fald i forbruget, jf. betragtning 97, steg den herefter markant med 31 procentpoint indtil UP.

Importmængde til Unionen (ton)

2008

2009

2010

UP

Kina

26 188

22 413

22 065

30 786

Indeks

100

86

84

118

Thailand

3 723

2 681

3 331

3 485

Indeks

100

72

89

94

De to pågældende lande

29 911

25 094

25 396

34 271

Indeks

100

84

85

115

Kilde:

Eurostat og resultaterne af undersøgelsen

| (107) | Markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande steg med 11 procentpoint fra 41,7 % til 52,7 % i den betragtede periode. Væksten i markedsandelen fandt hovedsagelig sted mellem 2010 og UP i en periode, hvor efterspørgslen var på vej op igen.









  Markedsandele på EU-markedet |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Kina | 36,5 % | 39,3 % | 37,7 % | 47,3 % |
| Indeks | 100 | 108 | 103 | 129 |
| Thailand | 5,2 % | 4,7 % | 5,7 % | 5,4 % |
| Indeks | 100 | 91 | 110 | 103 |
| De to pågældende lande | 41,7 % | 44,0 % | 43,4 % | 52,7 % |
| Indeks | 100 | 106 | 104 | 126 |
| Kilde: | Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser |

(107)

Markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande steg med 11 procentpoint fra 41,7 % til 52,7 % i den betragtede periode. Væksten i markedsandelen fandt hovedsagelig sted mellem 2010 og UP i en periode, hvor efterspørgslen var på vej op igen.

Markedsandele på EU-markedet

2008

2009

2010

UP

Kina

36,5 %

39,3 %

37,7 %

47,3 %

Indeks

100

108

103

129

Thailand

5,2 %

4,7 %

5,7 %

5,4 %

Indeks

100

91

110

103

De to pågældende lande

41,7 %

44,0 %

43,4 %

52,7 %

Indeks

100

106

104

126

Kilde:

Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser

4.3.   Priser på importen fra de to pågældende lande og prisunderbud

a)   Prisudvikling

| (108) | Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen for dumpingimporten fra de to pågældende lande ved Unionens grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode steg gennemsnitsprisen for importen fra de to pågældende lande konstant med i alt 14 %.









  Importpriser (EUR/ton) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Kina | 1 428 | 1 557 | 1 631 | 1 676 |
| Indeks | 100 | 109 | 114 | 117 |
| Thailand | 2 126 | 2 208 | 2 036 | 2 148 |
| Indeks | 100 | 104 | 96 | 101 |
| De to pågældende lande | 1 515 | 1 626 | 1 679 | 1 721 |
| Indeks | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Kilde: | Eurostat |

(108)

Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen for dumpingimporten fra de to pågældende lande ved Unionens grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode steg gennemsnitsprisen for importen fra de to pågældende lande konstant med i alt 14 %.

Importpriser (EUR/ton)

2008

2009

2010

UP

Kina

1 428

1 557

1 631

1 676

Indeks

100

109

114

117

Thailand

2 126

2 208

2 036

2 148

Indeks

100

104

96

101

De to pågældende lande

1 515

1 626

1 679

1 721

Indeks

100

107

111

114

Kilde:

Eurostat

b)   Prisunderbud

| (109) | Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, af de eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i Unionen. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i de to pågældende lande. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i handelsled (navnlig OEM-salg) og omkostninger efter import. |
| --- | --- |

(109)

Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, af de eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i Unionen. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i de to pågældende lande. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i handelsled (navnlig OEM-salg) og omkostninger efter import.

| (110) | Sammenligningen viste, at importen af de pågældende varer fra Thailand og Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i Unionen til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 25-55 %, udtrykt som en procentdel heraf. |
| --- | --- |

(110)

Sammenligningen viste, at importen af de pågældende varer fra Thailand og Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i Unionen til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 25-55 %, udtrykt som en procentdel heraf.

5.   EU-erhvervsgrenens situation

| (111) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode. Nedennævnte tal vedrører alle EU-producenter, for så vidt angår produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandele, samt EU-producenterne i stikprøven, for så vidt angår alle de resterende indikatorer. For så vidt angår de indikatorer, der tager udgangspunkt i de stikprøveudvalgte producenter, og i betragtning af at stikprøven kun bestod af to grupper af producenter, kunne de faktiske aggregerede data af fortrolighedshensyn ikke fremlægges i nedenstående tabeller; i stedet fremlægges kun indeksene for at vise tendensen i disse indikatorer. |
| --- | --- |

(111)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode. Nedennævnte tal vedrører alle EU-producenter, for så vidt angår produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandele, samt EU-producenterne i stikprøven, for så vidt angår alle de resterende indikatorer. For så vidt angår de indikatorer, der tager udgangspunkt i de stikprøveudvalgte producenter, og i betragtning af at stikprøven kun bestod af to grupper af producenter, kunne de faktiske aggregerede data af fortrolighedshensyn ikke fremlægges i nedenstående tabeller; i stedet fremlægges kun indeksene for at vise tendensen i disse indikatorer.

5.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (112) | Produktionsmængderne i Unionen faldt mellem 2008 og 2009 med 39 % og faldt efterfølgende en anelse fra det allerede lave niveau til trods for en stigning på 12 procentpoint i forbruget i de efterfølgende år, jf. betragtning 97.









  EU-produktionsmængde (ton) |
| --- | --- |
| Alle producenter | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| EU-forbruget | 55 726 | 33 780 | 32 303 | 32 646 |
| Indeks | 100 | 61 | 58 | 59 |
| Kilde: | Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser |

(112)

Produktionsmængderne i Unionen faldt mellem 2008 og 2009 med 39 % og faldt efterfølgende en anelse fra det allerede lave niveau til trods for en stigning på 12 procentpoint i forbruget i de efterfølgende år, jf. betragtning 97.

EU-produktionsmængde (ton)

Alle producenter

2008

2009

2010

UP

EU-forbruget

55 726

33 780

32 303

32 646

Indeks

100

61

58

59

Kilde:

Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser

| (113) | EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 21 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2008 og 2009. Faldet i produktionskapaciteten skyldes især, at tre EU-producenter indstillede produktionen i den betragtede periode.









  EU-produktionskapacitet (ton) |
| --- | --- |
| Alle producenter | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Produktions-kapacitet | 90 400 | 75 440 | 71 440 | 71 440 |
| Indeks | 100 | 83 | 79 | 79 |
| Kilde: | Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser |

(113)

EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 21 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2008 og 2009. Faldet i produktionskapaciteten skyldes især, at tre EU-producenter indstillede produktionen i den betragtede periode.

EU-produktionskapacitet (ton)

Alle producenter

2008

2009

2010

UP

Produktions-kapacitet

90 400

75 440

71 440

71 440

Indeks

100

83

79

79

Kilde:

Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser

| (114) | Til trods for et fald i produktionskapacitet faldt kapacitetsudnyttelsen i EU-erhvervsgrenen med 26 %, især mellem 2008 og 2009.









  Udnyttelse af EU-produktionskapaciteten |
| --- | --- |
| Alle producenter | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Produktionskapa-citetsudnyttelse | 62 % | 45 % | 45 % | 46 % |
| Indeks | 100 | 73 | 73 | 74 |
| Kilde: | Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser |

(114)

Til trods for et fald i produktionskapacitet faldt kapacitetsudnyttelsen i EU-erhvervsgrenen med 26 %, især mellem 2008 og 2009.

Udnyttelse af EU-produktionskapaciteten

Alle producenter

2008

2009

2010

UP

Produktionskapa-citetsudnyttelse

62 %

45 %

45 %

46 %

Indeks

100

73

73

74

Kilde:

Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser

5.2.   Lagerbeholdninger

| (115) | Lagerbeholdningerne faldt med 23 % i den betragtede periode i tråd med EU-erhvervsgrenens faldende salgs- og produktionsmængder.









  Lagerbeholdninger (ton) |
| --- | --- |
| Stikprøven | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Indeks | 100 | 91 | 75 | 77 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven |

(115)

Lagerbeholdningerne faldt med 23 % i den betragtede periode i tråd med EU-erhvervsgrenens faldende salgs- og produktionsmængder.

Lagerbeholdninger (ton)

Stikprøven

2008

2009

2010

UP

Indeks

100

91

75

77

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven

5.3.   Salgsmængde og markedsandel

| (116) | EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt markant med 25 % mellem 2008 og 2009 på grund af den faldende efterspørgsel. Efter 2009 steg efterspørgslen dog markant igen i Unionen, jf. betragtning 97, men EU-erhvervsgrenens salg stagnerede på det lave niveau fra 2009 indtil udgangen af den betragtede periode.









  EU-salgsmængde (ton) |
| --- | --- |
| Alle producenter | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| EU-salget | 34 210 | 25 702 | 26 717 | 25 333 |
| Indeks | 100 | 75 | 78 | 74 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven |

(116)

EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt markant med 25 % mellem 2008 og 2009 på grund af den faldende efterspørgsel. Efter 2009 steg efterspørgslen dog markant igen i Unionen, jf. betragtning 97, men EU-erhvervsgrenens salg stagnerede på det lave niveau fra 2009 indtil udgangen af den betragtede periode.

EU-salgsmængde (ton)

Alle producenter

2008

2009

2010

UP

EU-salget

34 210

25 702

26 717

25 333

Indeks

100

75

78

74

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven

| (117) | EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant med 9 procentpoint eller 18 % i den betragtede periode, mens dumpingimportens markedsandel steg med 11 procentpoint i samme periode, jf. betragtning 107.









  EU-erhvervsgrenens markedsandel |
| --- | --- |
| Alle producenter | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| EU-salget | 47,7 % | 45,1 % | 45,6 % | 38,9 % |
| Indeks | 100 | 95 | 96 | 82 |
| Kilde: | Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser |

(117)

EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant med 9 procentpoint eller 18 % i den betragtede periode, mens dumpingimportens markedsandel steg med 11 procentpoint i samme periode, jf. betragtning 107.

EU-erhvervsgrenens markedsandel

Alle producenter

2008

2009

2010

UP

EU-salget

47,7 %

45,1 %

45,6 %

38,9 %

Indeks

100

95

96

82

Kilde:

Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser

5.4.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (118) | De stikprøveudvalgte EU-producenter var kun i stand til at øge deres salgspriser med 4 % i den betragtede periode. På grund af de stigende mængder af dumpingimport på EU-markedet var denne prisstigning lavere end stigningen i omkostningerne.









  Gennemsnitlig EU-pris pr. ton |
| --- | --- |
| Stikprøven | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven |

(118)

De stikprøveudvalgte EU-producenter var kun i stand til at øge deres salgspriser med 4 % i den betragtede periode. På grund af de stigende mængder af dumpingimport på EU-markedet var denne prisstigning lavere end stigningen i omkostningerne.

Gennemsnitlig EU-pris pr. ton

Stikprøven

2008

2009

2010

UP

Indeks

100

103

103

104

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven

5.5.   Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet

| (119) | EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var tilfredsstillende i begyndelsen af den betragtede periode, men var til gengæld nærmest væk i 2009. Selv om rentabiliteten forbedredes en anelse efterfølgende, lå den langt under det ikke-skadevoldende niveau i resten af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(119)

EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var tilfredsstillende i begyndelsen af den betragtede periode, men var til gengæld nærmest væk i 2009. Selv om rentabiliteten forbedredes en anelse efterfølgende, lå den langt under det ikke-skadevoldende niveau i resten af den betragtede periode.

| (120) | Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte den samme tendens som rentabilitetsudviklingen.









  Rentabilitet og investeringsafkast |
| --- | --- |
| Stikprøven | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Rentabilitet (Indeks) | 100 | 8 | 38 | 37 |
| Investerings-afkast (indeks) | 100 | 1 | 36 | 40 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven |

(120)

Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte den samme tendens som rentabilitetsudviklingen.

Rentabilitet og investeringsafkast

Stikprøven

2008

2009

2010

UP

Rentabilitet (Indeks)

100

8

38

37

Investerings-afkast (indeks)

100

1

36

40

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven

| (121) | Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne faldt konstant med i alt 64 % i den betragtede periode og nåede et meget lavt niveau i UP.









  Likviditet (EUR) |
| --- | --- |
| Stikprøven | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Indeks | 100 | 55 | 58 | 36 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven |

(121)

Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne faldt konstant med i alt 64 % i den betragtede periode og nåede et meget lavt niveau i UP.

Likviditet (EUR)

Stikprøven

2008

2009

2010

UP

Indeks

100

55

58

36

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven

5.6.   Vækst

| (122) | EU-forbruget steg, jf. betragtning 97, markant mellem 2009 og UP med 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009. Det fremgår således, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at drage fordel af den nylige vækst i EU-forbruget som følge af den stigende markedsandel for dumpingimporten fra de to pågældende lande. |
| --- | --- |

(122)

EU-forbruget steg, jf. betragtning 97, markant mellem 2009 og UP med 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009. Det fremgår således, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at drage fordel af den nylige vækst i EU-forbruget som følge af den stigende markedsandel for dumpingimporten fra de to pågældende lande.

5.7.   Investeringer og evne til at rejse kapital

| (123) | I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer sig som følger:









  Nettoinvesteringer (EUR) |
| --- | --- |
| Stikprøven | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Indeks | 100 | 65 | 41 | 76 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven |

(123)

I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer sig som følger:

Nettoinvesteringer (EUR)

Stikprøven

2008

2009

2010

UP

Indeks

100

65

41

76

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven

| (124) | EU-producenternes investeringer faldt, jf. tabellen ovenfor, markant mellem 2008 og 2010. Denne tendens blev vendt i UP, hvor investeringerne i væsentligt omfang voksede igen, men uden dog at nå det samme niveau som i begyndelsen af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(124)

EU-producenternes investeringer faldt, jf. tabellen ovenfor, markant mellem 2008 og 2010. Denne tendens blev vendt i UP, hvor investeringerne i væsentligt omfang voksede igen, men uden dog at nå det samme niveau som i begyndelsen af den betragtede periode.

5.8.   Evne til at rejse kapital

| (125) | På grund af den utilstrækkelige rentabilitet, jf. betragtning 119, havde visse EU-producenter vanskeligt ved at rejse kapital til fremtidige investeringer under de gældende omstændigheder. Det utilstrækkelige afkast af investeringerne gav således også problemer med at rejse kapital. |
| --- | --- |

(125)

På grund af den utilstrækkelige rentabilitet, jf. betragtning 119, havde visse EU-producenter vanskeligt ved at rejse kapital til fremtidige investeringer under de gældende omstændigheder. Det utilstrækkelige afkast af investeringerne gav således også problemer med at rejse kapital.

5.9.   Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger

| (126) | Beskæftigelsesniveauet i fuldtidsækvivalenter (FTÆ) fulgte i vidt omfang udviklingen i produktionsmængden (jf. betragtning 112), hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen har forsøgt at nedbringe produktionsomkostningerne, hvor det var nødvendigt. EU-erhvervsgrenen søgte at tilpasse arbejdsstyrken til den forværrede markedssituation, hvilket førte til et konstant generelt fald i beskæftigelsen på 36 % i den betragtede periode.









  Beskæftigelse (i FTÆ) |
| --- | --- |
| Stikprøven | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Indeks | 100 | 75 | 67 | 64 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven |

(126)

Beskæftigelsesniveauet i fuldtidsækvivalenter (FTÆ) fulgte i vidt omfang udviklingen i produktionsmængden (jf. betragtning 112), hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen har forsøgt at nedbringe produktionsomkostningerne, hvor det var nødvendigt. EU-erhvervsgrenen søgte at tilpasse arbejdsstyrken til den forværrede markedssituation, hvilket førte til et konstant generelt fald i beskæftigelsen på 36 % i den betragtede periode.

Beskæftigelse (i FTÆ)

Stikprøven

2008

2009

2010

UP

Indeks

100

75

67

64

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven

| (127) | Trods EU-erhvervsgrenens ovennævnte bestræbelser på at tilpasse beskæftigelsen til den forværrede markedssituation faldt EU-producenternes produktion pr. fuldtidsækvivalent betydeligt med 19 % mellem 2008 og 2009. Situationen bedredes konstant i tiden herefter, men lå dog 9 % under niveauet fra begyndelsen af den betragtede periode.









  Produktivitet (ton pr. FTÆ) |
| --- | --- |
| Stikprøven | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Indeks | 100 | 81 | 87 | 91 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven |

(127)

Trods EU-erhvervsgrenens ovennævnte bestræbelser på at tilpasse beskæftigelsen til den forværrede markedssituation faldt EU-producenternes produktion pr. fuldtidsækvivalent betydeligt med 19 % mellem 2008 og 2009. Situationen bedredes konstant i tiden herefter, men lå dog 9 % under niveauet fra begyndelsen af den betragtede periode.

Produktivitet (ton pr. FTÆ)

Stikprøven

2008

2009

2010

UP

Indeks

100

81

87

91

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven

| (128) | I den betragtede periode steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i EU-erhvervsgrenen støt med i alt 12 %.









  Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ) |
| --- | --- |
| Stikprøven | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Indeks | 100 | 106 | 112 | 112 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven |

(128)

I den betragtede periode steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i EU-erhvervsgrenen støt med i alt 12 %.

Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)

Stikprøven

2008

2009

2010

UP

Indeks

100

106

112

112

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven

5.10.   Dumpingmargenens størrelse

| (129) | Dumpingmargenerne for importen fra de to pågældende lande er, jf. betragtning 74 og 90, høje. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandel og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne betragtes som betydelige. |
| --- | --- |

(129)

Dumpingmargenerne for importen fra de to pågældende lande er, jf. betragtning 74 og 90, høje. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandel og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne betragtes som betydelige.

5.11.   Genrejsning efter tidligere dumping

| (130) | Deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Brasilien, Tjekkiet, Japan, Kina, Korea og Thailand var allerede underlagt foranstaltninger (6) mellem 2000 og 2005 (7) ("de tidligere foranstaltninger"). EU-erhvervsgrenens tilfredsstillende rentabilitet fra begyndelsen af den betragtede periode (jf. betragtning 119) antyder, at disse foranstaltninger gav EU-erhvervsgrenen et midlertidigt pusterum. De stigende mængder af dumpingimport har dog sat en stopper for denne forholdsvis positive periode. Det skal også bemærkes, at den samlede markedsandel for de seks lande, der var berørt af de tidligere foranstaltninger, aldrig lå over 29 % (8), mens de to lande, der er berørt af denne undersøgelse, har en markedsandel på 52,7 % i UP, jf. betragtning 107. |
| --- | --- |

(130)

Deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Brasilien, Tjekkiet, Japan, Kina, Korea og Thailand var allerede underlagt foranstaltninger (6) mellem 2000 og 2005 (7) ("de tidligere foranstaltninger"). EU-erhvervsgrenens tilfredsstillende rentabilitet fra begyndelsen af den betragtede periode (jf. betragtning 119) antyder, at disse foranstaltninger gav EU-erhvervsgrenen et midlertidigt pusterum. De stigende mængder af dumpingimport har dog sat en stopper for denne forholdsvis positive periode. Det skal også bemærkes, at den samlede markedsandel for de seks lande, der var berørt af de tidligere foranstaltninger, aldrig lå over 29 % (8), mens de to lande, der er berørt af denne undersøgelse, har en markedsandel på 52,7 % i UP, jf. betragtning 107.

6.   Konklusion om skade

| (131) | Skadesindikatorerne udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Dette gælder især indikatorerne vedrørende rentabilitet, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel, som alle har udvist en klar negativ tendens. |
| --- | --- |

(131)

Skadesindikatorerne udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Dette gælder især indikatorerne vedrørende rentabilitet, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel, som alle har udvist en klar negativ tendens.

| (132) | Samtidig underbød importen af deformerbare fittings med gevind fra de to pågældende lande EU-erhvervsgrenens priser med op til 55 % i UP (jf. betragtning 110) og øgede derved markant deres markedsandel på samme tid (jf. betragtning 107). |
| --- | --- |

(132)

Samtidig underbød importen af deformerbare fittings med gevind fra de to pågældende lande EU-erhvervsgrenens priser med op til 55 % i UP (jf. betragtning 110) og øgede derved markant deres markedsandel på samme tid (jf. betragtning 107).

| (133) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(133)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

F.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Indledning

| (134) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, er det blevet undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Kina og Thailand har påført EU-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(134)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, er det blevet undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Kina og Thailand har påført EU-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2.   Dumpingimportens virkninger

| (135) | Mellem 2008 og UP voksede mængden af dumpingimport fra de to pågældende lande med 15 % på et marked, der skrumpede med 9 %, hvilket resulterede i en stigning i markedsandelen på EU-markedet fra 41,7 % til fra 52,7 %. |
| --- | --- |

(135)

Mellem 2008 og UP voksede mængden af dumpingimport fra de to pågældende lande med 15 % på et marked, der skrumpede med 9 %, hvilket resulterede i en stigning i markedsandelen på EU-markedet fra 41,7 % til fra 52,7 %.

| (136) | Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra de to pågældende lande i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte 8,7 procentpoint i markedsandel og måtte reducere sin produktion med 41 %. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte en meget lav rentabilitet i det meste af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(136)

Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra de to pågældende lande i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte 8,7 procentpoint i markedsandel og måtte reducere sin produktion med 41 %. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte en meget lav rentabilitet i det meste af den betragtede periode.

| (137) | Ud fra ovenstående konkluderes det midlertidigt, at dumpingimporten fra de to pågældende lande til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(137)

Ud fra ovenstående konkluderes det midlertidigt, at dumpingimporten fra de to pågældende lande til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

3.   Andre faktorers indvirkning

3.1.   Import fra andre tredjelande

| (138) | Eurostat rapporterer om væsentlig import fra Indien til meget lave priser i hele den betragtede periode, og meget tyder på, at denne import ikke er den pågældende vare, men forskellige varer, der tariferes under den samme KN-kode. |
| --- | --- |

(138)

Eurostat rapporterer om væsentlig import fra Indien til meget lave priser i hele den betragtede periode, og meget tyder på, at denne import ikke er den pågældende vare, men forskellige varer, der tariferes under den samme KN-kode.

| (139) | Importen fra de andre tredjelande var begrænset i hele den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end de to pågældende lande faldt med 2,1 procentpoint fra 10,5 % til 8,4 %. |
| --- | --- |

(139)

Importen fra de andre tredjelande var begrænset i hele den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end de to pågældende lande faldt med 2,1 procentpoint fra 10,5 % til 8,4 %.

| (140) | De næste største importkilder i UP var Indonesien, Brasilien og Tyrkiet, som havde markedsandele på mellem hhv. 1,3 % og 1,6 %, og alle disse lande tabte markedsandele i den betragtede periode.









  Markedsandel for importen |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Brasilien | 3,6 % | 3,8 % | 4,0 % | 1,5 % |
| Indonesien | 1,8 % | 2,5 % | 1,9 % | 1,6 % |
| Tyrkiet | 1,6 % | 2,0 % | 1,9 % | 1,3 % |
| Andre lande | 3,6 % | 2,5 % | 3,2 % | 4,0 % |
| I alt | 10,5 % | 10,8 % | 11,0 % | 8,4 % |
| Indeks | 100 | 105 | 104 | 80 |
| Kilde: | Eurostat |

(140)

De næste største importkilder i UP var Indonesien, Brasilien og Tyrkiet, som havde markedsandele på mellem hhv. 1,3 % og 1,6 %, og alle disse lande tabte markedsandele i den betragtede periode.

Markedsandel for importen

2008

2009

2010

UP

Brasilien

3,6 %

3,8 %

4,0 %

1,5 %

Indonesien

1,8 %

2,5 %

1,9 %

1,6 %

Tyrkiet

1,6 %

2,0 %

1,9 %

1,3 %

Andre lande

3,6 %

2,5 %

3,2 %

4,0 %

I alt

10,5 %

10,8 %

11,0 %

8,4 %

Indeks

100

105

104

80

Kilde:

Eurostat

| (141) | Som følge af begrænsede mængder og faldende tendenser kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end de pågældende lande ikke lader til at have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP. |
| --- | --- |

(141)

Som følge af begrænsede mængder og faldende tendenser kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end de pågældende lande ikke lader til at have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.

3.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (142) | Hvad angår udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportsalg, faldt eksporten konstant med i alt 34 % i den betragtede periode.









  Eksportsalg (ton) |
| --- | --- |
| Stikprøven | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| Eksportsalg | 7 134 | 5 043 | 4 969 | 4 700 |
| Indeks | 100 | 71 | 70 | 66 |
| Kilde: | Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven |

(142)

Hvad angår udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportsalg, faldt eksporten konstant med i alt 34 % i den betragtede periode.

Eksportsalg (ton)

Stikprøven

2008

2009

2010

UP

Eksportsalg

7 134

5 043

4 969

4 700

Indeks

100

71

70

66

Kilde:

Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven

| (143) | I den betragtede periode udgjorde eksportsalget dog kun 13-15 % af EU-erhvervsgrenens produktion. Eksporten lader derfor ikke til i væsentligt omfang at have bidraget til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP. |
| --- | --- |

(143)

I den betragtede periode udgjorde eksportsalget dog kun 13-15 % af EU-erhvervsgrenens produktion. Eksporten lader derfor ikke til i væsentligt omfang at have bidraget til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP.

3.3.   Udviklingen i EU-forbruget

| (144) | EU-forbruget faldt, jf. betragtning 97, med 21 % mellem 2008 og 2009, hvilket betød et fald i EU-erhvervsgrenens EU-salg på 25 % i samme periode. Efter 2009 steg EU-forbruget dog markant med ca. 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009. |
| --- | --- |

(144)

EU-forbruget faldt, jf. betragtning 97, med 21 % mellem 2008 og 2009, hvilket betød et fald i EU-erhvervsgrenens EU-salg på 25 % i samme periode. Efter 2009 steg EU-forbruget dog markant med ca. 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009.

| (145) | De interesserede parter påstod, at en vigtig årsag til skaden var krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked, som angiveligt påvirkede ATUSA, en spansk virksomhed og en af de største klagere, betydeligt. ATUSA sælger dog hovedsageligt til andre EU-medlemsstater, og virkningen af krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked var begrænset til virksomhedens salg i Spanien, som aldrig udgjorde hovedparten af dens salg. Desuden er skadesbilledet klart, hvad angår både virksomhederne i stikprøven, samtlige klagere og den samlede EU-erhvervsgren. Skadesanalysen var under alle omstændigheder ikke begrænset til en EU-producents resultater eller et nationalt marked, men derimod til hele EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(145)

De interesserede parter påstod, at en vigtig årsag til skaden var krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked, som angiveligt påvirkede ATUSA, en spansk virksomhed og en af de største klagere, betydeligt. ATUSA sælger dog hovedsageligt til andre EU-medlemsstater, og virkningen af krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked var begrænset til virksomhedens salg i Spanien, som aldrig udgjorde hovedparten af dens salg. Desuden er skadesbilledet klart, hvad angår både virksomhederne i stikprøven, samtlige klagere og den samlede EU-erhvervsgren. Skadesanalysen var under alle omstændigheder ikke begrænset til en EU-producents resultater eller et nationalt marked, men derimod til hele EU-erhvervsgrenen.

| (146) | Visse interesserede parter påstod desuden, at den skade, der var forårsaget af den negative udvikling i EU-forbruget, ikke skyldtes dumpingimporten, men derimod virkningerne af alternative varer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i EU-forbruget kan have forvoldt EU-producenterne skade. Denne skade blev dog forværret af den stadige stigning i dumpingimporten på et marked med faldende efterspørgsel. Den nylige bedring i EU-forbruget, jf. ovenfor, har udelukkende gavnet dumpingimporten, mens EU-producenterne ikke har været i stand til at øge deres salgsmængder. |
| --- | --- |

(146)

Visse interesserede parter påstod desuden, at den skade, der var forårsaget af den negative udvikling i EU-forbruget, ikke skyldtes dumpingimporten, men derimod virkningerne af alternative varer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i EU-forbruget kan have forvoldt EU-producenterne skade. Denne skade blev dog forværret af den stadige stigning i dumpingimporten på et marked med faldende efterspørgsel. Den nylige bedring i EU-forbruget, jf. ovenfor, har udelukkende gavnet dumpingimporten, mens EU-producenterne ikke har været i stand til at øge deres salgsmængder.

3.4.   EU-producenternes strukturelle problemer

| (147) | Den kendsgerning, at Georg Fischer ("GF") fortsat har været rentabel til trods for deres højere priser, mens de andre EU-producenter ikke havde tilfredsstillende resultater, skulle iflg. visse interesserede parter betyde, at de strukturelle problemer var årsag til EU-erhvervsgrenens skade og ikke dumpingimporten. GF blev dog også påvirket negativt med tab af markedsandele og fortjenstmargen til følge. Beskæftigelsen og produktionen faldt også. Derfor kan påstanden om, at GF ikke led skade, ikke accepteres. |
| --- | --- |

(147)

Den kendsgerning, at Georg Fischer ("GF") fortsat har været rentabel til trods for deres højere priser, mens de andre EU-producenter ikke havde tilfredsstillende resultater, skulle iflg. visse interesserede parter betyde, at de strukturelle problemer var årsag til EU-erhvervsgrenens skade og ikke dumpingimporten. GF blev dog også påvirket negativt med tab af markedsandele og fortjenstmargen til følge. Beskæftigelsen og produktionen faldt også. Derfor kan påstanden om, at GF ikke led skade, ikke accepteres.

| (148) | Desuden var alle EU-producenter, inkl. GF, udsat for pristrykket fra dumpingimporten. |
| --- | --- |

(148)

Desuden var alle EU-producenter, inkl. GF, udsat for pristrykket fra dumpingimporten.

| (149) | Ligeledes påstod visse interesserede parter, at da Berg Montana, det bulgarske datterselskab i ATUSA-gruppen, også konstant havde været rentable, betød dette, at skaden kunne være forvoldt af andre årsager end dumpingimporten. Men også Berg Montana blev påvirket negativt af den kinesiske import: Produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt markant lige som beskæftigelsen. Da hovedparten af Berg Montanas salg foregår til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i ATUSA-gruppen, er det ikke hensigtsmæssigt at se på rentabiliteten i Berg Montana alene uden også at se på de finansielle resultater i gruppen som helhed, idet Berg Montanas rentabilitet er påvirket af intern afregning – og samlet set er ATUSA-gruppen tabsgivende. Derfor kan påstanden om, at Berg Montana ikke led skade, heller ikke accepteres. |
| --- | --- |

(149)

Ligeledes påstod visse interesserede parter, at da Berg Montana, det bulgarske datterselskab i ATUSA-gruppen, også konstant havde været rentable, betød dette, at skaden kunne være forvoldt af andre årsager end dumpingimporten. Men også Berg Montana blev påvirket negativt af den kinesiske import: Produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt markant lige som beskæftigelsen. Da hovedparten af Berg Montanas salg foregår til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i ATUSA-gruppen, er det ikke hensigtsmæssigt at se på rentabiliteten i Berg Montana alene uden også at se på de finansielle resultater i gruppen som helhed, idet Berg Montanas rentabilitet er påvirket af intern afregning – og samlet set er ATUSA-gruppen tabsgivende. Derfor kan påstanden om, at Berg Montana ikke led skade, heller ikke accepteres.

| (150) | Det kunne påstås, at faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder mellem 2008 og UP, jf. betragtning 127, er et tegn på strukturelle problemer. Dette fald indtraf dog i en periode, hvor EU-erhvervsgrenen reducerede sin arbejdsstyrke generelt med 36 % og sin produktion med 41 %. Disse nedskæringer indikerer, at EU-producenterne konstant var tvunget til at tilpasse deres operationer til markedspresset fra dumpingimporten og den midlertidigt svage efterspørgsel. Ud fra dette dystre økonomiske billede kan faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder betegnes som moderat. |
| --- | --- |

(150)

Det kunne påstås, at faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder mellem 2008 og UP, jf. betragtning 127, er et tegn på strukturelle problemer. Dette fald indtraf dog i en periode, hvor EU-erhvervsgrenen reducerede sin arbejdsstyrke generelt med 36 % og sin produktion med 41 %. Disse nedskæringer indikerer, at EU-producenterne konstant var tvunget til at tilpasse deres operationer til markedspresset fra dumpingimporten og den midlertidigt svage efterspørgsel. Ud fra dette dystre økonomiske billede kan faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder betegnes som moderat.

4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (151) | Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at importen fra de to pågældende lande er vokset i mængde og har vundet betydelige markedsandele i den betragtede periode. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser betydeligt. |
| --- | --- |

(151)

Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at importen fra de to pågældende lande er vokset i mængde og har vundet betydelige markedsandele i den betragtede periode. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser betydeligt.

| (152) | Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i den forbindelse konkluderet, at importen fra andre tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og udviklingen i EU-forbruget, tilsyneladende ikke var af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP. |
| --- | --- |

(152)

Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i den forbindelse konkluderet, at importen fra andre tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og udviklingen i EU-forbruget, tilsyneladende ikke var af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP.

| (153) | På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra Kina og Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(153)

På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra Kina og Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

G.   UNIONENS INTERESSER

1.   Indledende bemærkning

| (154) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger de sandsynlige virkninger af eventuelle foranstaltninger for alle involverede parter samt de sandsynlige følger af ikke at træffe foranstaltninger. |
| --- | --- |

(154)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger de sandsynlige virkninger af eventuelle foranstaltninger for alle involverede parter samt de sandsynlige følger af ikke at træffe foranstaltninger.

2.   EU-erhvervsgrenen

| (155) | Alle kendte EU-producenter går ind for indførelsen antidumpingforanstaltninger. Det skal påpeges, at de fleste skadesindikatorer udviste en negativ tendens, og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængde og markedsandel samt finansielle resultater, herunder rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad. |
| --- | --- |

(155)

Alle kendte EU-producenter går ind for indførelsen antidumpingforanstaltninger. Det skal påpeges, at de fleste skadesindikatorer udviste en negativ tendens, og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængde og markedsandel samt finansielle resultater, herunder rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.

| (156) | Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation. |
| --- | --- |

(156)

Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.

| (157) | Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra de to pågældende lande. Dette ville sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og lukning af produktionsanlæg i Unionen med omfattende tab af arbejdspladser til følge. |
| --- | --- |

(157)

Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra de to pågældende lande. Dette ville sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og lukning af produktionsanlæg i Unionen med omfattende tab af arbejdspladser til følge.

| (158) | Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det midlertidigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(158)

Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det midlertidigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.

3.   Importører

| (159) | 32 ikke forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 31, og deres import tegnede sig for ca. 45 % af den samlede import fra de to pågældende lande. Importørerne er generelt imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. I de fleste tilfælde vil virkningen af foranstaltningerne dog tilsyneladende være begrænset. I mange tilfælde tegner den pågældende vare sig for en mindre del af importørens samlede forretning. Enkelte importører køber således allerede deformerbare fittings med gevind fra andre kilder, og importører, der på nuværende tidspunkt kun køber fra de to pågældende lande, kan også skifte til andre kilder, herunder EU-erhvervsgrenen. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for importørernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(159)

32 ikke forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 31, og deres import tegnede sig for ca. 45 % af den samlede import fra de to pågældende lande. Importørerne er generelt imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. I de fleste tilfælde vil virkningen af foranstaltningerne dog tilsyneladende være begrænset. I mange tilfælde tegner den pågældende vare sig for en mindre del af importørens samlede forretning. Enkelte importører køber således allerede deformerbare fittings med gevind fra andre kilder, og importører, der på nuværende tidspunkt kun køber fra de to pågældende lande, kan også skifte til andre kilder, herunder EU-erhvervsgrenen. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for importørernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.

4.   Brugere

| (160) | Deformerbare fittings med gevind anvendes, jf. betragtning 18, hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. Brugerne af de deformerbare fittings med gevind er derfor vvs-folk. Ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Værdien af de deformerbare fittings med gevind tegner sig således for en mindre del af de samlede omkostninger til vvs-installationer. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for brugernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(160)

Deformerbare fittings med gevind anvendes, jf. betragtning 18, hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. Brugerne af de deformerbare fittings med gevind er derfor vvs-folk. Ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Værdien af de deformerbare fittings med gevind tegner sig således for en mindre del af de samlede omkostninger til vvs-installationer. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for brugernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.

| (161) | Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne, lader den positive virkning på EU-erhvervsgrenen alt i alt til klart at opveje de mulige negative virkninger på de andre interessegrupper. Derfor konkluderes det midlertidigt, at antidumpingtolden ikke er i strid med Unionens interesser. |
| --- | --- |

(161)

Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne, lader den positive virkning på EU-erhvervsgrenen alt i alt til klart at opveje de mulige negative virkninger på de andre interessegrupper. Derfor konkluderes det midlertidigt, at antidumpingtolden ikke er i strid med Unionens interesser.

5.   Konkurrenceaspekter

| (162) | De interesserede parter påstod, at hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, skabes der et duopol på EU-markedet, som vil domineres af de to største klagere, ATUSA og GF. Det skal i den forbindelse indledningsvis bemærkes, at disse to gruppers nuværende markedsandele er forholdsvis lave, i betragtning af det påståede "duopol", og udgør ca. 30 %. Dette skal sammenholdes med en markedsandel for de to pågældende lande, som udgør 52,7 %, mens importen fra andre tredjelande desuden har en markedsandel på 8,4 %. De andre EU-producenter har derudover en markedsandel på 7,5 %. |
| --- | --- |

(162)

De interesserede parter påstod, at hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, skabes der et duopol på EU-markedet, som vil domineres af de to største klagere, ATUSA og GF. Det skal i den forbindelse indledningsvis bemærkes, at disse to gruppers nuværende markedsandele er forholdsvis lave, i betragtning af det påståede "duopol", og udgør ca. 30 %. Dette skal sammenholdes med en markedsandel for de to pågældende lande, som udgør 52,7 %, mens importen fra andre tredjelande desuden har en markedsandel på 8,4 %. De andre EU-producenter har derudover en markedsandel på 7,5 %.

| (163) | Hensigten med antidumpingforanstaltninger er desuden ikke at forbyde al import, men at genskabe redelige konkurrenceforhold. Det skal også bemærkes, at de tidligere foranstaltninger mellem 2000 og 2005 ikke satte en stopper for importen. Tværtimod eksporterede Kina større mængder i 2002, 2003 og 2004 end før indførelsen af foranstaltningerne med en antidumpingtold på 49,4 %. Samlet set indikerer det store antal aktører på EU-markedet, at risikoen for et konkurrencebegrænsende duopol på EU-markedet er begrænset. |
| --- | --- |

(163)

Hensigten med antidumpingforanstaltninger er desuden ikke at forbyde al import, men at genskabe redelige konkurrenceforhold. Det skal også bemærkes, at de tidligere foranstaltninger mellem 2000 og 2005 ikke satte en stopper for importen. Tværtimod eksporterede Kina større mængder i 2002, 2003 og 2004 end før indførelsen af foranstaltningerne med en antidumpingtold på 49,4 %. Samlet set indikerer det store antal aktører på EU-markedet, at risikoen for et konkurrencebegrænsende duopol på EU-markedet er begrænset.

6.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (164) | Ud fra ovenstående blev det ud fra de foreliggende oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Kina og Thailand. |
| --- | --- |

(164)

Ud fra ovenstående blev det ud fra de foreliggende oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Kina og Thailand.

H.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1.   Skadestærskel

| (165) | I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten fra de to pågældende lande forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(165)

I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten fra de to pågældende lande forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.

| (166) | For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør. |
| --- | --- |

(166)

For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør.

| (167) | Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-producenterne mulighed for at dække deres produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en producent af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(167)

Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-producenterne mulighed for at dække deres produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en producent af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.

| (168) | I den tidligere undersøgelse vedrørende den samme vare blev denne rimelige fortjeneste fastlagt til 7 % (9). Da EU-producenterne var i stand til at opnå lignende fortjenester i begyndelsen af den betragtede periode, er der ikke noget, der tyder på, at denne fortjenstmargen ikke længere er rimelig. |
| --- | --- |

(168)

I den tidligere undersøgelse vedrørende den samme vare blev denne rimelige fortjeneste fastlagt til 7 % (9). Da EU-producenterne var i stand til at opnå lignende fortjenester i begyndelsen af den betragtede periode, er der ikke noget, der tyder på, at denne fortjenstmargen ikke længere er rimelig.

| (169) | På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-producenter for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 7 % til produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(169)

På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-producenter for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 7 % til produktionsomkostningerne.

| (170) | Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, når den solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(170)

Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, når den solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

2.   Midlertidige foranstaltninger

| (171) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af varer med oprindelse i Kina og Thailand svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(171)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af varer med oprindelse i Kina og Thailand svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (172) | I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt kinesiske og thailandske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fra begge lande fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder fra det givne land, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for alle andre virksomheder pålægges de virksomheder, som ikke samarbejdede i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(172)

I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt kinesiske og thailandske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fra begge lande fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder fra det givne land, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for alle andre virksomheder pålægges de virksomheder, som ikke samarbejdede i undersøgelsen.

| (173) | For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder. |
| --- | --- |

(173)

For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder.

| (174) | Der foreslås følgende midlertidige antidumpingtold:

  Folkerepublikken Kina









  Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Toldsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. | 67,8 % | 136,5 % | 67,8 % |
| Jinan Meide Casting Co., Ltd. | 39,3 % | 122,4 % | 39,3 % |
| Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. | 32,1 % | 128,4 % | 32,1 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 42,3 % | 124,7 % | 42,3 % |
| Alle andre virksomheder | | | 67,8 % |

(174)

Der foreslås følgende midlertidige antidumpingtold:

Folkerepublikken Kina

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Toldsats

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

67,8 %

136,5 %

67,8 %

Jinan Meide Casting Co., Ltd.

39,3 %

122,4 %

39,3 %

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

32,1 %

128,4 %

32,1 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

42,3 %

124,7 %

42,3 %

Alle andre virksomheder

67,8 %

Thailand

| Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Toldsats |
| --- | --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. | 15,9 % | 86,2 % | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd. | 50,7 % | 39,7 % | 39,7 % |
| Alle andre virksomheder | | | 39,7 % |

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Toldsats

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.

15,9 %

86,2 %

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd.

50,7 %

39,7 %

39,7 %

Alle andre virksomheder

39,7 %

| (175) | Ovenstående antidumpingforanstaltninger er midlertidigt indført i form af værditold. |
| --- | --- |

(175)

Ovenstående antidumpingforanstaltninger er midlertidigt indført i form af værditold.

| (176) | De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder". |
| --- | --- |

(176)

De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".

| (177) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (10) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told. |
| --- | --- |

(177)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (10) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.

| (178) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP. |
| --- | --- |

(178)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.

| (179) | For så vidt angår Thailand, opfordres sidstnævnte virksomheder, hvis de opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt. |
| --- | --- |

(179)

For så vidt angår Thailand, opfordres sidstnævnte virksomheder, hvis de opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.

I.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (180) | I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i forordningen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
| --- | --- |

(180)

I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i forordningen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Land | Virksomhed | Toldsats | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublik-ken Kina | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County | 67,8 % | B335 |
| | Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan | 39,3 % | B336 |
| | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao | 32,1 % | B337 |
| | Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County | 42,3 % | B338 |
| | Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town | 42,3 % | B339 |
| | Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City | 42,3 % | B340 |
| | China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County | 42,3 % | B341 |
| | Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County | 42,3 % | B342 |
| | Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei | 42,3 % | B343 |
| | Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County | 42,3 % | B344 |
| | Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan | 42,3 % | B345 |
| | Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu | 42,3 % | B346 |
| | Alle andre virksomheder | 67,8 % | B999 |
| Thailand | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn | 15,9 % | B347 |
| | Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn | 39,7 % | B348 |
| | Alle andre virksomheder | 39,7 % | B999 |

Land

Virksomhed

Toldsats

Taric-tillægskode

Folkerepublik-ken Kina

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County

67,8 %

B335

Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan

39,3 %

B336

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao

32,1 %

B337

Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County

42,3 %

B338

Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town

42,3 %

B339

Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City

42,3 %

B340

China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County

42,3 %

B341

Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County

42,3 %

B342

Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei

42,3 %

B343

Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County

42,3 %

B344

Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan

42,3 %

B345

Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu

42,3 %

B346

Alle andre virksomheder

67,8 %

B999

Thailand

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn

15,9 %

B347

Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn

39,7 %

B348

Alle andre virksomheder

39,7 %

B999

3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.

I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 44 af 16.2.2012, s. 33.

2

(3)  EFT L 208 af 18.8.2000, s. 8, betragtning 14f.

3

(4)  EUT C 137 af 6.5.2011, s. 1.

4

(5)  Jf. Kommissionens afgørelse 98/175/EF af 3. marts 1998 (EFT L 63 af 4.3.98, s. 32, betragtning 2).

5

(6)  EFT L 55 af 29.2.2000, s. 3 (midlertidige), EFT L 208 af 18.8.2000, s. 8 (endelige).

6

(7)  Efter udvidelsen af EU udløb foranstaltningerne over for Tjekkiet den 1. maj 2004.

7

(8)  EFT L 55 af 29.2.2000, s. 3, betragtning 146.

8

(9)  EFT L 55 af 29.2.2000, s. 3, betragtning 188.

9

(10)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles, Belgien.

10

---

| 15.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 318/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 318/28

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1072/2012

af 14. november 2012

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   SAGSFORLØB

1.   Indledning

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).

| (2) | Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 på vegne af EU-producenter (»klagerne«), der tegner sig for over 30 % af den samlede produktion i Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der var tale om dumping af den nævnte vare, og at dette forvoldte væsentlig skade, hvilket blev betragtet som en tilstrækkelig begrundelse for indledning af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 på vegne af EU-producenter (»klagerne«), der tegner sig for over 30 % af den samlede produktion i Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der var tale om dumping af den nævnte vare, og at dette forvoldte væsentlig skade, hvilket blev betragtet som en tilstrækkelig begrundelse for indledning af en procedure.

2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (3) | Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i Den Russiske Føderation, der var foreslået som et muligt referenceland i indledningsmeddelelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om en høring og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i Den Russiske Føderation, der var foreslået som et muligt referenceland i indledningsmeddelelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om en høring og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (4) | På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i indledningsmeddelelsen anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011. Disse oplysninger gav Kommissionen mulighed for, jf. artikel 17 i grundforordningen, at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en prøve. |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i indledningsmeddelelsen anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011. Disse oplysninger gav Kommissionen mulighed for, jf. artikel 17 i grundforordningen, at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en prøve.

| (5) | På baggrund af det store antal EU-producenter, der var berørt af proceduren, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i indledningsfasen, og den var baseret på producenternes salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen og deres varesegment. Den omfattede seks EU-producenter, som dækkede alle vigtige varetyper og var beliggende i fem medlemsstater, og hvoraf to var små og mellemstore virksomheder. Den midlertidige stikprøve tegnede sig for over 15 % af den samlede anslåede EU-produktion. En af producenterne i den midlertidige stikprøve ønskede dog ikke at indgå i stikprøven, og flere interesserede parter tilkendegav, at en medlemsstat med en meget stor produktion var blevet overset og burde medtages i en repræsentativ stikprøve. På den baggrund ændrede Kommissionen sin midlertidige stikprøve, og den endelige stikprøve omfattede derefter syv EU-producenter, som dækkede alle vigtige varetyper og var beliggende i seks medlemsstater, og hvoraf to var små og mellemstore virksomheder. Denne stikprøve tegnede sig for over 20 % af den samlede anslåede EU-produktion. |
| --- | --- |

(5)

På baggrund af det store antal EU-producenter, der var berørt af proceduren, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i indledningsfasen, og den var baseret på producenternes salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen og deres varesegment. Den omfattede seks EU-producenter, som dækkede alle vigtige varetyper og var beliggende i fem medlemsstater, og hvoraf to var små og mellemstore virksomheder. Den midlertidige stikprøve tegnede sig for over 15 % af den samlede anslåede EU-produktion. En af producenterne i den midlertidige stikprøve ønskede dog ikke at indgå i stikprøven, og flere interesserede parter tilkendegav, at en medlemsstat med en meget stor produktion var blevet overset og burde medtages i en repræsentativ stikprøve. På den baggrund ændrede Kommissionen sin midlertidige stikprøve, og den endelige stikprøve omfattede derefter syv EU-producenter, som dækkede alle vigtige varetyper og var beliggende i seks medlemsstater, og hvoraf to var små og mellemstore virksomheder. Denne stikprøve tegnede sig for over 20 % af den samlede anslåede EU-produktion.

| (6) | Omkring 400 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, som tegner sig for over 60 % af den samlede eksport, indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de modtagne oplysninger udtog Kommissionen foreløbigt en stikprøve på fem eksporterende producenter, der tegnede sig for den største eksportmængde til EU, og opfordrede alle eksporterende producenter, som Kommissionen havde kendskab til, til at indgive bemærkninger til den foreslåede stikprøve. To eksporterende producenter, der midlertidigt var udtaget til stikprøven, korrigerede derefter deres stikprøveoplysninger, således at deres eksportmængde ikke var tilstrækkelig til, at de kunne udtages til stikprøven. Kommissionen udtog derefter den endelige stikprøve med de ajourførte fem største virksomheder målt i eksportmængde. Ud af alle samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner de udtagne virksomheder sig for næsten 20 % af eksporten til Unionen. |
| --- | --- |

(6)

Omkring 400 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, som tegner sig for over 60 % af den samlede eksport, indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de modtagne oplysninger udtog Kommissionen foreløbigt en stikprøve på fem eksporterende producenter, der tegnede sig for den største eksportmængde til EU, og opfordrede alle eksporterende producenter, som Kommissionen havde kendskab til, til at indgive bemærkninger til den foreslåede stikprøve. To eksporterende producenter, der midlertidigt var udtaget til stikprøven, korrigerede derefter deres stikprøveoplysninger, således at deres eksportmængde ikke var tilstrækkelig til, at de kunne udtages til stikprøven. Kommissionen udtog derefter den endelige stikprøve med de ajourførte fem største virksomheder målt i eksportmængde. Ud af alle samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner de udtagne virksomheder sig for næsten 20 % af eksporten til Unionen.

| (7) | Følgende virksomheder eller grupper af virksomheder blev endeligt udtaget til stikprøven:






  a) | Hunan Hualian China Industry Co., Ltd og de dermed forbundne selskaber |
| --- | --- | --- |

(7)

Følgende virksomheder eller grupper af virksomheder blev endeligt udtaget til stikprøven:

a)

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd og de dermed forbundne selskaber

| b) | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og de dermed forbundne selskaber |
| --- | --- |

b)

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og de dermed forbundne selskaber

| c) | CHL International Ltd og de dermed forbundne selskaber |
| --- | --- |

c)

CHL International Ltd og de dermed forbundne selskaber

| d) | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited og de dermed forbundne selskaber (»Niceton«) |
| --- | --- |

d)

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited og de dermed forbundne selskaber (»Niceton«)

| e) | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

e)

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.

| (8) | En virksomhed anfægtede udvælgelsen af virksomheder til stikprøven og fremførte, at den burde udtages til stikprøven. Den hævdede, at det ikke ville medføre et urimeligt antal udtagne virksomheder eller forsinke undersøgelsen, hvis den blev inkluderet i stikprøven, navnlig fordi virksomheden er en forholdsvis lille eksportør. Den hævdede endvidere, at den er udenlandsk ejet, og at stikprøven ikke ville være repræsentativ, hvis den ikke blev taget med. |
| --- | --- |

(8)

En virksomhed anfægtede udvælgelsen af virksomheder til stikprøven og fremførte, at den burde udtages til stikprøven. Den hævdede, at det ikke ville medføre et urimeligt antal udtagne virksomheder eller forsinke undersøgelsen, hvis den blev inkluderet i stikprøven, navnlig fordi virksomheden er en forholdsvis lille eksportør. Den hævdede endvidere, at den er udenlandsk ejet, og at stikprøven ikke ville være repræsentativ, hvis den ikke blev taget med.

| (9) | Kommissionen minder om, at udvælgelsen af virksomheder til stikprøven fandt sted på grundlag af de største mængder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, under hensyntagen til det antal producenter, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Eftersom virksomheden er en forholdsvis lille eksportør, ville det ikke øge stikprøvens repræsentativitet målt i eksportmængde at tage den med. Det bemærkes endvidere, at virksomheden gav sig til kende meget sent — fire måneder efter meddelelsen om den endelige udvælgelse til alle eksporterende producenter og også efter kontrolbesøg hos de udvalgte virksomheder. Anmodningen om at blive udtaget til stikprøven blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen minder om, at udvælgelsen af virksomheder til stikprøven fandt sted på grundlag af de største mængder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, under hensyntagen til det antal producenter, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Eftersom virksomheden er en forholdsvis lille eksportør, ville det ikke øge stikprøvens repræsentativitet målt i eksportmængde at tage den med. Det bemærkes endvidere, at virksomheden gav sig til kende meget sent — fire måneder efter meddelelsen om den endelige udvælgelse til alle eksporterende producenter og også efter kontrolbesøg hos de udvalgte virksomheder. Anmodningen om at blive udtaget til stikprøven blev derfor afvist.

| (10) | Mere end 60 ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede stikprøvespørgsmålene inden fristens udløb og tilbød at deltage i proceduren. Af disse virksomheder blev fem udtaget til stikprøven. Disse fem ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev udvalgt på basis af mængden og værdien af import og videresalg i Unionen, deres geografiske beliggenhed, deres forretningsmodel og deres varesegment. De stikprøveudvalgte virksomheder svarede til de største mængder og den største værdi af import og videresalg i Unionen, der kunne anses for repræsentativ, og som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I henhold til de tal, der blev indberettet i stikprøvefasen, tegnede de sig for ca. 6 % af importen af den pågældende vare i UP. |
| --- | --- |

(10)

Mere end 60 ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede stikprøvespørgsmålene inden fristens udløb og tilbød at deltage i proceduren. Af disse virksomheder blev fem udtaget til stikprøven. Disse fem ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev udvalgt på basis af mængden og værdien af import og videresalg i Unionen, deres geografiske beliggenhed, deres forretningsmodel og deres varesegment. De stikprøveudvalgte virksomheder svarede til de største mængder og den største værdi af import og videresalg i Unionen, der kunne anses for repræsentativ, og som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I henhold til de tal, der blev indberettet i stikprøvefasen, tegnede de sig for ca. 6 % af importen af den pågældende vare i UP.

| (11) | For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet om det, og til de kinesiske myndigheder. |
| --- | --- |

(11)

For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet om det, og til de kinesiske myndigheder.

| (12) | 11 kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Tre af disse ansøgere blev udtaget til stikprøven, men de øvrige otte gjorde ikke. En af disse eksporterende producenter, som ikke blev udtaget til stikprøven, trak efterfølgende sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, men fastholdt sin anmodning om individuel behandling. De to resterende stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fire andre virksomheder, der ikke var udtaget til stikprøven, anmodede kun om individuel behandling. |
| --- | --- |

(12)

11 kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Tre af disse ansøgere blev udtaget til stikprøven, men de øvrige otte gjorde ikke. En af disse eksporterende producenter, som ikke blev udtaget til stikprøven, trak efterfølgende sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, men fastholdt sin anmodning om individuel behandling. De to resterende stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fire andre virksomheder, der ikke var udtaget til stikprøven, anmodede kun om individuel behandling.

| (13) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem kinesiske eksporterende producenter i stikprøven og til næsten 300 andre eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet herom. Der blev desuden sendt spørgeskemaer til de syv stikprøveudvalgte EU-producenter, de fem stikprøveudvalgte importører, fire sammenslutninger af detailhandlere og distributører samt til individuelle detailhandlere og distributører, der havde anmodet herom. Spørgeskemaer blev desuden sendt til eksporterende producenter i Indien, Tyrkiet, Brasilien, Thailand og Rusland, der blev betragtet som egnede til udvælgelse som referenceland. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem kinesiske eksporterende producenter i stikprøven og til næsten 300 andre eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet herom. Der blev desuden sendt spørgeskemaer til de syv stikprøveudvalgte EU-producenter, de fem stikprøveudvalgte importører, fire sammenslutninger af detailhandlere og distributører samt til individuelle detailhandlere og distributører, der havde anmodet herom. Spørgeskemaer blev desuden sendt til eksporterende producenter i Indien, Tyrkiet, Brasilien, Thailand og Rusland, der blev betragtet som egnede til udvælgelse som referenceland.

| (14) | Der indkom besvarelser fra 13 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina og fra tre producenter fra mulige referencelande (Brasilien, Thailand og Rusland). Der indkom desuden spørgeskemabesvarelser fra de syv stikprøveudvalgte EU-producenter og de fem stikprøveudvalgte importører. Spørgeskemabesvarelser blev også modtaget fra en detailhandler, en distributør og to sammenslutninger af detailhandlere og distributører. |
| --- | --- |

(14)

Der indkom besvarelser fra 13 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina og fra tre producenter fra mulige referencelande (Brasilien, Thailand og Rusland). Der indkom desuden spørgeskemabesvarelser fra de syv stikprøveudvalgte EU-producenter og de fem stikprøveudvalgte importører. Spørgeskemabesvarelser blev også modtaget fra en detailhandler, en distributør og to sammenslutninger af detailhandlere og distributører.

| (15) | Kommissionen modtog desuden bemærkninger fra mere end 20 importører, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent, flere detailhandlere, en leverandør af markedsføringsprogrammer og Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts-Crafts (CCCLA). |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen modtog desuden bemærkninger fra mere end 20 importører, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent, flere detailhandlere, en leverandør af markedsføringsprogrammer og Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts-Crafts (CCCLA).

| (16) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder: |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)   EU-producenter

| (17) | Der blev aflagt kontrolbesøg hos de syv største stikprøveudvalgte EU-producenter. |
| --- | --- |

(17)

Der blev aflagt kontrolbesøg hos de syv største stikprøveudvalgte EU-producenter.

| (18) | De stikprøveudvalgte EU-producenter og de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter anmodede i medfør af grundforordningens artikel 19 om, at deres identitet blev holdt fortrolig. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet kunne være skadelig for dem. |
| --- | --- |

(18)

De stikprøveudvalgte EU-producenter og de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter anmodede i medfør af grundforordningens artikel 19 om, at deres identitet blev holdt fortrolig. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet kunne være skadelig for dem.

| (19) | Visse klagende EU-producenter leverer nemlig til kunder i Unionen, som også modtager varer fra Kina, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere fandt derfor, at de var i en følsom position, eftersom visse af deres kunder kunne tage det ilde op, at de indgiver eller støtter en klage over påstået skadelig dumping. De fandt derfor, at der var risiko for gengældelse fra nogle af deres kunder. Nogle klagende EU-producenter eksporterer desuden også til Kina. Disse virksomheder vurderede, at indgivelse af eller støtte til en klage over påstået skadevoldende dumping kunne udgøre en trussel mod deres virksomhed i Kina. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet. |
| --- | --- |

(19)

Visse klagende EU-producenter leverer nemlig til kunder i Unionen, som også modtager varer fra Kina, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere fandt derfor, at de var i en følsom position, eftersom visse af deres kunder kunne tage det ilde op, at de indgiver eller støtter en klage over påstået skadelig dumping. De fandt derfor, at der var risiko for gengældelse fra nogle af deres kunder. Nogle klagende EU-producenter eksporterer desuden også til Kina. Disse virksomheder vurderede, at indgivelse af eller støtte til en klage over påstået skadevoldende dumping kunne udgøre en trussel mod deres virksomhed i Kina. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet.

| (20) | Repræsentanterne for visse eksporterende producenter, CCCLA og visse ikke forretningsmæssigt forbundne importører gjorde gældende, at de ikke på passende vis kunne udøve deres ret til at forsvare sig, fordi klagernes og de støttende parters identitet ikke var oplyst. De anførte, at parterne under disse omstændigheder blev afskåret fra at indgive bemærkninger om status, væsentlig skade, om hvorvidt producenter kunne blive udelukket fra en EU-erhvervsgren i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a), og/eller om stikprøvens repræsentativitet. Det bemærkes dog, at Kommissionen sikrede, at disse forhold kunne bekræftes og er omhandlet i de dokumenter, der er tilgængelige for de interesserede parters kontrol, f.eks. korrespondance til interesserede parter, via notater om status og stikprøveudvælgelse og ved at kræve tilstrækkeligt dokumenterede indsendelser fra andre parter. Påstanden afvistes derfor. |
| --- | --- |

(20)

Repræsentanterne for visse eksporterende producenter, CCCLA og visse ikke forretningsmæssigt forbundne importører gjorde gældende, at de ikke på passende vis kunne udøve deres ret til at forsvare sig, fordi klagernes og de støttende parters identitet ikke var oplyst. De anførte, at parterne under disse omstændigheder blev afskåret fra at indgive bemærkninger om status, væsentlig skade, om hvorvidt producenter kunne blive udelukket fra en EU-erhvervsgren i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a), og/eller om stikprøvens repræsentativitet. Det bemærkes dog, at Kommissionen sikrede, at disse forhold kunne bekræftes og er omhandlet i de dokumenter, der er tilgængelige for de interesserede parters kontrol, f.eks. korrespondance til interesserede parter, via notater om status og stikprøveudvælgelse og ved at kræve tilstrækkeligt dokumenterede indsendelser fra andre parter. Påstanden afvistes derfor.

b)   Eksporterende producenter i Kina

| — | Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (»Hunan Hualian«) |
| --- | --- |

—

Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (»Hunan Hualian«)

| — | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (»Guangxi Sanhuan«) |
| --- | --- |

—

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (»Guangxi Sanhuan«)

| — | CHL International Ltd og CHL Porcelain Industries Ltd (»CHL«) |
| --- | --- |

—

CHL International Ltd og CHL Porcelain Industries Ltd (»CHL«)

| — | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited og en dermed forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed baseret i Hongkong, Niceton International Limited (»Niceton«) |
| --- | --- |

—

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited og en dermed forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed baseret i Hongkong, Niceton International Limited (»Niceton«)

| — | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

| — | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd

| — | Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd

| — | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd

| — | Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd

| — | Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd og Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (»Grand Collection«) |
| --- | --- |

—

Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd og Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (»Grand Collection«)

| — | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd

| — | Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

—

Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited

c)   EU-importører

| — | Symbol srl, Treviso, Italien |
| --- | --- |

—

Symbol srl, Treviso, Italien

| — | Metro AG, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- |

—

Metro AG, Düsseldorf, Tyskland

| — | Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Tyskland

| — | Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Østrig |
| --- | --- |

—

Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Østrig

| — | IKEA Supply AG, Pratteln, Schweiz |
| --- | --- |

—

IKEA Supply AG, Pratteln, Schweiz

d)   Eksporterende producenter i referencelandet

| (21) | Den samarbejdsvillige brasilianske producentvirksomhed anmodede om, at virksomhedens identitet blev holdt fortrolig, idet offentliggørelsen heraf kunne være skadelig for den. Anmodningen blev vurderet berettiget og blev derfor imødekommet. |
| --- | --- |

(21)

Den samarbejdsvillige brasilianske producentvirksomhed anmodede om, at virksomhedens identitet blev holdt fortrolig, idet offentliggørelsen heraf kunne være skadelig for den. Anmodningen blev vurderet berettiget og blev derfor imødekommet.

3.   Undersøgelsesperiode

| (22) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser, som var relevante for vurderingen af skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(22)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser, som var relevante for vurderingen af skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

| (23) | Klagerne fremførte, at skadesvurderingsperioden burde udvides med et år og begynde i 2007, mens CCCLA fremførte, at den burde forkortes med et år og dermed først begynde i 2009. Med hensyn til det første krav blev det ikke imødekommet, idet intet i dokumentationen underbyggede, at en periode på fem år ville afspejle udviklingen bedre, som foreslået af klagerne. Med hensyn til den anden påstand henviste CCCLA generelt til WTO's retspraksis, som ville have fastslået, at WTO-medlemmer ikke kan vælge en basislinje, som kun resulterer i en sammenligning fra punkt til punkt, og at det ville være vanskeligt for WTO-medlemmet at dokumentere, at der foreligger væsentlig skade, hvis en ændring af basislinjeåret nemt kan ændre resultatet vedrørende en skade. Undersøgelsen viste dog, at en forkortelse af den betragtede periode i dette tilfælde ville resultere i en unødvendigt kort analyseperiode, der i lyset af den økonomiske krises indvirkning på visse indikatorer kunne have givet et skævt billede af skadens udvikling. Disse påstande blev derfor foreløbigt afvist. |
| --- | --- |

(23)

Klagerne fremførte, at skadesvurderingsperioden burde udvides med et år og begynde i 2007, mens CCCLA fremførte, at den burde forkortes med et år og dermed først begynde i 2009. Med hensyn til det første krav blev det ikke imødekommet, idet intet i dokumentationen underbyggede, at en periode på fem år ville afspejle udviklingen bedre, som foreslået af klagerne. Med hensyn til den anden påstand henviste CCCLA generelt til WTO's retspraksis, som ville have fastslået, at WTO-medlemmer ikke kan vælge en basislinje, som kun resulterer i en sammenligning fra punkt til punkt, og at det ville være vanskeligt for WTO-medlemmet at dokumentere, at der foreligger væsentlig skade, hvis en ændring af basislinjeåret nemt kan ændre resultatet vedrørende en skade. Undersøgelsen viste dog, at en forkortelse af den betragtede periode i dette tilfælde ville resultere i en unødvendigt kort analyseperiode, der i lyset af den økonomiske krises indvirkning på visse indikatorer kunne have givet et skævt billede af skadens udvikling. Disse påstande blev derfor foreløbigt afvist.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (24) | Den pågældende vare er bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale henhørende under KN-kode6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90 med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«). Den kan være af porcelæn, almindeligt ler, stentøj, fajance eller fint ler eller andre materialer. De primære råmaterialer omfatter mineraler, som f.eks. kaolin, feldspat og kvarts, og sammensætningen af de anvendte råmaterialer bestemmer typen af den færdigproducerede keramiske vare. |
| --- | --- |

(24)

Den pågældende vare er bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale henhørende under KN-kode6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90 med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«). Den kan være af porcelæn, almindeligt ler, stentøj, fajance eller fint ler eller andre materialer. De primære råmaterialer omfatter mineraler, som f.eks. kaolin, feldspat og kvarts, og sammensætningen af de anvendte råmaterialer bestemmer typen af den færdigproducerede keramiske vare.

| (25) | Bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale handles i mange forskellige former, som har udviklet sig med tiden. De anvendes mange forskellige steder, f.eks. i husholdninger, hoteller, restauranter og plejeinstitutioner. |
| --- | --- |

(25)

Bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale handles i mange forskellige former, som har udviklet sig med tiden. De anvendes mange forskellige steder, f.eks. i husholdninger, hoteller, restauranter og plejeinstitutioner.

1.1.   Påstand om udelukkelse

| (26) | I løbet af undersøgelsen blev en række påstande om udelukkelse af bestemte varer fra varedækningen forelagt og analyseret. Analysen af disse påstande er opsummeret i det følgende. |
| --- | --- |

(26)

I løbet af undersøgelsen blev en række påstande om udelukkelse af bestemte varer fra varedækningen forelagt og analyseret. Analysen af disse påstande er opsummeret i det følgende.

1.1.1.   (Fint) benporcelæn

| (27) | I sin fremstilling anførte CCCLA, at (fint) benporcelæn burde udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse. (Fint) benporcelæn er angiveligt grundlæggende forskelligt fra andre typer bordservice og køkkenartikler som følge af forskelle i de fysiske egenskaber, produktionsprocesser, anvendelsesformål og forbrugeropfattelse. Det er fremstillet af benaske, og det er kendetegnet ved en særlig hvidhed og gennemskinnelighed. Med en meget høj mekanisk styrke og modstandsdygtighed mod skår kan det produceres i meget tyndere tværsnit i en mere avanceret og dyrere produktionsproces, der typisk ikke anvendes af EU-producenter. Endvidere producerer kun få EU-producenter (fint) benporcelæn. |
| --- | --- |

(27)

I sin fremstilling anførte CCCLA, at (fint) benporcelæn burde udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse. (Fint) benporcelæn er angiveligt grundlæggende forskelligt fra andre typer bordservice og køkkenartikler som følge af forskelle i de fysiske egenskaber, produktionsprocesser, anvendelsesformål og forbrugeropfattelse. Det er fremstillet af benaske, og det er kendetegnet ved en særlig hvidhed og gennemskinnelighed. Med en meget høj mekanisk styrke og modstandsdygtighed mod skår kan det produceres i meget tyndere tværsnit i en mere avanceret og dyrere produktionsproces, der typisk ikke anvendes af EU-producenter. Endvidere producerer kun få EU-producenter (fint) benporcelæn.

| (28) | Med hensyn til disse påstande viste undersøgelsen for det første, at der ikke findes en universelt anerkendt definition af benporcelæn. (Fint) benporcelæn er kun én type blødt porcelæn, hvor en stor del af råmaterialerne er de samme som i andre varer af keramisk materiale. I sin fremstilling modsagde CCCLA sig selv med hensyn til kombinationen og andelen af de forskellige bestanddele. For det andet bekræftede undersøgelsen ikke, at (fint) benporcelæn kræver en meget mere avanceret produktionsproces. For det tredje er anvendelsen af (fint) benporcelæn til bordservice identisk overalt, uanset om det drejer sig om Kina eller EU. Hårdheden og robustheden er desuden ikke specifik for (fint) benporcelæn. Bordservice af keramisk materiale til f.eks. restauranter eller catering er også særligt hårdt og robust. Sidst, men ikke mindst, fremstilles (fint) benporcelæn af en række EU-producenter, og det konkurrerer med importen af (fint) benporcelæn med oprindelse i Kina. Påstanden om udelukkelse af (fint) benporcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(28)

Med hensyn til disse påstande viste undersøgelsen for det første, at der ikke findes en universelt anerkendt definition af benporcelæn. (Fint) benporcelæn er kun én type blødt porcelæn, hvor en stor del af råmaterialerne er de samme som i andre varer af keramisk materiale. I sin fremstilling modsagde CCCLA sig selv med hensyn til kombinationen og andelen af de forskellige bestanddele. For det andet bekræftede undersøgelsen ikke, at (fint) benporcelæn kræver en meget mere avanceret produktionsproces. For det tredje er anvendelsen af (fint) benporcelæn til bordservice identisk overalt, uanset om det drejer sig om Kina eller EU. Hårdheden og robustheden er desuden ikke specifik for (fint) benporcelæn. Bordservice af keramisk materiale til f.eks. restauranter eller catering er også særligt hårdt og robust. Sidst, men ikke mindst, fremstilles (fint) benporcelæn af en række EU-producenter, og det konkurrerer med importen af (fint) benporcelæn med oprindelse i Kina. Påstanden om udelukkelse af (fint) benporcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.

1.1.2.   (Køkken)knive af keramiske materialer

| (29) | To eksporterende producenter, CCCLA og en række importører anførte, at (køkken)knive af keramiske materialer burde udelukkes fra varedækningen. I denne påstand hævdes det, at sådanne knive og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af deres særlige egenskaber ikke kunne betragtes som én og samme vare. (Køkken)knive af keramiske materialer består oftest af et blad fremstillet af det keramiske materiale zirkoniumoxid, som ikke anvendes til »almindeligt« bordservice, som f.eks. kopper og tallerkener. Deres substituerbarhed med hovedkategorierne af den undersøgte vare vil være begrænset. |
| --- | --- |

(29)

To eksporterende producenter, CCCLA og en række importører anførte, at (køkken)knive af keramiske materialer burde udelukkes fra varedækningen. I denne påstand hævdes det, at sådanne knive og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af deres særlige egenskaber ikke kunne betragtes som én og samme vare. (Køkken)knive af keramiske materialer består oftest af et blad fremstillet af det keramiske materiale zirkoniumoxid, som ikke anvendes til »almindeligt« bordservice, som f.eks. kopper og tallerkener. Deres substituerbarhed med hovedkategorierne af den undersøgte vare vil være begrænset.

| (30) | Undersøgelsen viste, at (køkken)knive af keramiske materialer har samme fysiske egenskaber (form og hårdhed), industrielle design og anvendelsesformål (udskæring) som (køkken)knive af metal. De er derfor forskellige fra de andre varer, der er omfattet af proceduren, fordi sidstnævnte primært er varer, der bruges som beholdere til fødevarer i kraft af deres specifikke udformning og fysiske egenskaber. |
| --- | --- |

(30)

Undersøgelsen viste, at (køkken)knive af keramiske materialer har samme fysiske egenskaber (form og hårdhed), industrielle design og anvendelsesformål (udskæring) som (køkken)knive af metal. De er derfor forskellige fra de andre varer, der er omfattet af proceduren, fordi sidstnævnte primært er varer, der bruges som beholdere til fødevarer i kraft af deres specifikke udformning og fysiske egenskaber.

| (31) | Det blev desuden fremført, at teknologien til produktion af sådanne (køkken)knive af keramiske materialer ikke findes i EU, og at en fortsættelse af undersøgelsen vedrørende (køkken)knive af keramiske materialer ville være i strid med EU's og WTO's regler. Klagerne anerkendte, at der, så vidt de vidste, ikke fandtes en sådan produktion i Unionen. |
| --- | --- |

(31)

Det blev desuden fremført, at teknologien til produktion af sådanne (køkken)knive af keramiske materialer ikke findes i EU, og at en fortsættelse af undersøgelsen vedrørende (køkken)knive af keramiske materialer ville være i strid med EU's og WTO's regler. Klagerne anerkendte, at der, så vidt de vidste, ikke fandtes en sådan produktion i Unionen.

| (32) | Det blev tilføjet, at (køkken)knive af keramiske materialer kun sælges fra eksklusive salgssteder, og at distributionskanaler (distributører af køkkenartikler) og den repræsentative sammenslutning (sammenslutning for skæreredskaber) også var forskellige. Undersøgelsen kunne dog ikke bekræfte, at disse forhold var afgørende for en anden forbrugeropfattelse sammenlignet med andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. |
| --- | --- |

(32)

Det blev tilføjet, at (køkken)knive af keramiske materialer kun sælges fra eksklusive salgssteder, og at distributionskanaler (distributører af køkkenartikler) og den repræsentative sammenslutning (sammenslutning for skæreredskaber) også var forskellige. Undersøgelsen kunne dog ikke bekræfte, at disse forhold var afgørende for en anden forbrugeropfattelse sammenlignet med andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale.

| (33) | Det blev endvidere fremført, at foranstaltninger vedrørende knive af keramiske materialer ikke ville genskabe redelige markedsvilkår for bordservice, men i stedet ville skade slutforbrugerne (af (køkken)knive af keramiske materialer). Nogle parter anførte, at der ikke kunne være tale om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, eftersom (køkken)knive af keramiske materialer ikke produceres i Unionen. Kommissionen gjorde analysen af disse påstande betinget af en konklusion om, hvorvidt (køkken)knive af keramiske materialer og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan betragtes som én og samme vare. |
| --- | --- |

(33)

Det blev endvidere fremført, at foranstaltninger vedrørende knive af keramiske materialer ikke ville genskabe redelige markedsvilkår for bordservice, men i stedet ville skade slutforbrugerne (af (køkken)knive af keramiske materialer). Nogle parter anførte, at der ikke kunne være tale om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, eftersom (køkken)knive af keramiske materialer ikke produceres i Unionen. Kommissionen gjorde analysen af disse påstande betinget af en konklusion om, hvorvidt (køkken)knive af keramiske materialer og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan betragtes som én og samme vare.

| (34) | På grundlag af overvejelserne i betragtning 29 ovenfor konkluderede undersøgelsen foreløbigt, at (køkken)knive af keramiske materialer er grundlæggende forskellige fra andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af forskelle i fysiske egenskaber, produktionsprocesser og anvendelsesformål. Påstanden om at udelukke dem fra varedækningen i denne undersøgelse anerkendes derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(34)

På grundlag af overvejelserne i betragtning 29 ovenfor konkluderede undersøgelsen foreløbigt, at (køkken)knive af keramiske materialer er grundlæggende forskellige fra andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af forskelle i fysiske egenskaber, produktionsprocesser og anvendelsesformål. Påstanden om at udelukke dem fra varedækningen i denne undersøgelse anerkendes derfor foreløbigt.

1.1.3.   Varer med kinesisk/orientalsk udseende

| (35) | To importører hævdede, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med kinesisk/orientalsk udseende burde udelukkes fra varedækningen. Hovedbegrundelsen var, at denne type varer ikke produceres i Unionen, at efterspørgslen i Unionen efter disse varer altid var blevet dækket af import, og at import af denne type ikke ville have negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens markedsandel. |
| --- | --- |

(35)

To importører hævdede, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med kinesisk/orientalsk udseende burde udelukkes fra varedækningen. Hovedbegrundelsen var, at denne type varer ikke produceres i Unionen, at efterspørgslen i Unionen efter disse varer altid var blevet dækket af import, og at import af denne type ikke ville have negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens markedsandel.

| (36) | Undersøgelsen viste, at der hverken er en universelt anerkendt og objektiv definition af denne kategori eller særlige kendetegn, der identificerer den. EU-producenter kan desuden også fremstille denne stil. Bordservice og køkkenartikler med kinesisk/orientalsk udseende har endvidere ikke et unikt eller anderledes anvendelsesformål. Sidst, men ikke mindst, påviste undersøgelsen, at der i mange asiatiske restauranter anvendes bordservice i vestlig stil, og at de pågældende varer nemt kan erstattes. Påstanden om udelukkelse af varer med kinesisk/orientalsk udseende afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(36)

Undersøgelsen viste, at der hverken er en universelt anerkendt og objektiv definition af denne kategori eller særlige kendetegn, der identificerer den. EU-producenter kan desuden også fremstille denne stil. Bordservice og køkkenartikler med kinesisk/orientalsk udseende har endvidere ikke et unikt eller anderledes anvendelsesformål. Sidst, men ikke mindst, påviste undersøgelsen, at der i mange asiatiske restauranter anvendes bordservice i vestlig stil, og at de pågældende varer nemt kan erstattes. Påstanden om udelukkelse af varer med kinesisk/orientalsk udseende afvises derfor foreløbigt.

1.1.4.   Jernporcelæn

| (37) | Det blev på den ene side fremført, at jernporcelæn burde udelukkes fra varedækningen på grund af dets unikke fysiske egenskaber og produktionsproces. Med øget holdbarhed og styrke indeholder råmaterialerne til jernporcelæn angiveligt 6-10 % aluminiumspulver, mens forarbejdningsprocessen for råmaterialerne (kaolin) angiveligt er unik. Jernporcelæn kræver uddannet arbejdskraft og har en højere kvalitet og pris sammenlignet med traditionelt bordservice. Der er desuden ingen, som producerer det i Unionen. |
| --- | --- |

(37)

Det blev på den ene side fremført, at jernporcelæn burde udelukkes fra varedækningen på grund af dets unikke fysiske egenskaber og produktionsproces. Med øget holdbarhed og styrke indeholder råmaterialerne til jernporcelæn angiveligt 6-10 % aluminiumspulver, mens forarbejdningsprocessen for råmaterialerne (kaolin) angiveligt er unik. Jernporcelæn kræver uddannet arbejdskraft og har en højere kvalitet og pris sammenlignet med traditionelt bordservice. Der er desuden ingen, som producerer det i Unionen.

| (38) | På den anden side fremførte en importør, at jernporcelæn, der typisk anvendes på restauranter, tegner sig for en betydelig del af den samlede kinesiske produktion af keramiske materialer, og at resultaterne af undersøgelsen ville blive misvisende, hvis det blev udelukket. |
| --- | --- |

(38)

På den anden side fremførte en importør, at jernporcelæn, der typisk anvendes på restauranter, tegner sig for en betydelig del af den samlede kinesiske produktion af keramiske materialer, og at resultaterne af undersøgelsen ville blive misvisende, hvis det blev udelukket.

| (39) | Undersøgelsen viste, at der hverken er en universelt anerkendt og objektiv definition af jernporcelæn eller særlige kendetegn, der identificerer det. EU-producenter fremstiller desuden også denne type bordservice, og både EU-producerede og kinesiske varer konkurrerer direkte. Jernporcelæn har heller ikke et unikt eller anderledes anvendelsesformål. Påstanden om udelukkelse af jernporcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(39)

Undersøgelsen viste, at der hverken er en universelt anerkendt og objektiv definition af jernporcelæn eller særlige kendetegn, der identificerer det. EU-producenter fremstiller desuden også denne type bordservice, og både EU-producerede og kinesiske varer konkurrerer direkte. Jernporcelæn har heller ikke et unikt eller anderledes anvendelsesformål. Påstanden om udelukkelse af jernporcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.

1.1.5.   Håndlavet porcelæn

| (40) | En svensk sammenslutning, som repræsenterer relevante svenske importører, argumenterede for en udelukkelse af håndlavet porcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse. Den henviste til den gamle tradition for sådant håndværk i Kina, dets overkommelige pris og den anden forbrugeropfattelse af kinesiske håndlavede varer i forhold til ikkehåndlavede varer produceret i Unionen. |
| --- | --- |

(40)

En svensk sammenslutning, som repræsenterer relevante svenske importører, argumenterede for en udelukkelse af håndlavet porcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse. Den henviste til den gamle tradition for sådant håndværk i Kina, dets overkommelige pris og den anden forbrugeropfattelse af kinesiske håndlavede varer i forhold til ikkehåndlavede varer produceret i Unionen.

| (41) | Undersøgelsen viste dog, at der ikke findes en universelt anerkendt/objektiv definition af denne kategori, og at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller håndlavet porcelæn. Undersøgelsen påviste hverken grundlæggende forskellige fysiske egenskaber i forhold til andre former for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale eller en anden forbrugeropfattelse sammenlignet med håndlavet porcelæn produceret i Unionen. Påstanden om udelukkelse af håndlavet porcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(41)

Undersøgelsen viste dog, at der ikke findes en universelt anerkendt/objektiv definition af denne kategori, og at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller håndlavet porcelæn. Undersøgelsen påviste hverken grundlæggende forskellige fysiske egenskaber i forhold til andre former for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale eller en anden forbrugeropfattelse sammenlignet med håndlavet porcelæn produceret i Unionen. Påstanden om udelukkelse af håndlavet porcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.

1.1.6.   Håndmalet bordservice

| (42) | Flere importører argumenterede for en udelukkelse af håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse. I argumenterne fremførtes det, at håndmalet bordservice er målrettet mod en bestemt forbrugertype, at det kan bruges til andre formål end traditionelt bordservice (f.eks. pynt), at det ikke produceres i kommercielle mængder i Unionen, og at det hverken er konkurrencedygtigt eller substituerbart med andet bordservice/andre køkkenartikler; argumenterne vedrørte desuden en anden forbrugeropfattelse, varens luksuriøse og mere skrøbelige karakter samt dens specifikke produktionsproces, som kræver mere arbejdskraft og højt kvalificerede arbejdere. |
| --- | --- |

(42)

Flere importører argumenterede for en udelukkelse af håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse. I argumenterne fremførtes det, at håndmalet bordservice er målrettet mod en bestemt forbrugertype, at det kan bruges til andre formål end traditionelt bordservice (f.eks. pynt), at det ikke produceres i kommercielle mængder i Unionen, og at det hverken er konkurrencedygtigt eller substituerbart med andet bordservice/andre køkkenartikler; argumenterne vedrørte desuden en anden forbrugeropfattelse, varens luksuriøse og mere skrøbelige karakter samt dens specifikke produktionsproces, som kræver mere arbejdskraft og højt kvalificerede arbejdere.

| (43) | Undersøgelsen viste, at varen er fuldstændig identisk med ikkehåndmalet bordservice, indtil håndmalingen finder sted. Den viste også, at den øgede manuelle håndtering, der kræves i produktionsprocessen, ikke gør varen til en anden vare. For de fleste forbrugere er det faktisk vanskeligt, hvis ikke umuligt, at skelne håndmalet porcelæn fra ikkehåndmalet porcelæn. Undersøgelsen viste videre, at håndmalet bordservice normalt har det samme anvendelsesformål som andre typer bordservice af keramisk materiale, og at det ikke nødvendigvis er mere skrøbeligt. Den viste også, at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller håndmalet porcelæn, og at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Påstanden om udelukkelse af håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(43)

Undersøgelsen viste, at varen er fuldstændig identisk med ikkehåndmalet bordservice, indtil håndmalingen finder sted. Den viste også, at den øgede manuelle håndtering, der kræves i produktionsprocessen, ikke gør varen til en anden vare. For de fleste forbrugere er det faktisk vanskeligt, hvis ikke umuligt, at skelne håndmalet porcelæn fra ikkehåndmalet porcelæn. Undersøgelsen viste videre, at håndmalet bordservice normalt har det samme anvendelsesformål som andre typer bordservice af keramisk materiale, og at det ikke nødvendigvis er mere skrøbeligt. Den viste også, at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller håndmalet porcelæn, og at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Påstanden om udelukkelse af håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.

1.1.7.   Underglaseret figurativt håndmalet bordservice

| (44) | En importør argumenterede for en udelukkelse af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse. I argumenterne fremførtes det, at underglaseret håndmalet bordservice kræver en anden produktionsproces, har et andet særligt anvendelsesformål (bruges til fødevarer, hvilket varer med maling på glasur angiveligt ikke kan) og har en anden kvalitet og andre fysiske kendetegn, nemlig fødevaresikkert og 100 % egnet til opvaskemaskine og mikrobølgeovn. Parten fremførte også, at ingen EU-producent kan eller er villig til at fremstille kommercielle mængder af underglaseret figurativt håndmalet bordservice, og tilkendegav, at der ikke er risiko for omgåelse, hvis underglaseret figurativt håndmalet bordservice udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse. Det hævdedes også, at forbrugerne ville opfatte det anderledes, idet det opfattes som et samler-/livsstilsobjekt snarere end en del af et mærke og ikke sælges som komplette stel. |
| --- | --- |

(44)

En importør argumenterede for en udelukkelse af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse. I argumenterne fremførtes det, at underglaseret håndmalet bordservice kræver en anden produktionsproces, har et andet særligt anvendelsesformål (bruges til fødevarer, hvilket varer med maling på glasur angiveligt ikke kan) og har en anden kvalitet og andre fysiske kendetegn, nemlig fødevaresikkert og 100 % egnet til opvaskemaskine og mikrobølgeovn. Parten fremførte også, at ingen EU-producent kan eller er villig til at fremstille kommercielle mængder af underglaseret figurativt håndmalet bordservice, og tilkendegav, at der ikke er risiko for omgåelse, hvis underglaseret figurativt håndmalet bordservice udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse. Det hævdedes også, at forbrugerne ville opfatte det anderledes, idet det opfattes som et samler-/livsstilsobjekt snarere end en del af et mærke og ikke sælges som komplette stel.

| (45) | Undersøgelsen viste dog, at der ikke findes en universelt anerkendt/objektiv definition af denne kategori, og at flere EU-producenter rent faktisk kan fremstille denne type porcelæn. Det blev desuden bemærket, at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Undersøgelsen viste, at varen fysisk er fuldstændigt identisk med ikkehåndmalet bordservice, og at den gennemsnitlige forbruger ikke skelner mellem underglaseret figurativt håndmalet bordservice og andre typer dekoreret bordservice. Den viste også, at den øgede manuelle håndtering, der kræves i produktionsprocessen, ikke gør varen til en anden vare, og at underglaseret figurativt håndmalet bordservice grundlæggende har det samme anvendelsesformål som andre typer bordservice af keramisk materiale. Påstanden om udelukkelse af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(45)

Undersøgelsen viste dog, at der ikke findes en universelt anerkendt/objektiv definition af denne kategori, og at flere EU-producenter rent faktisk kan fremstille denne type porcelæn. Det blev desuden bemærket, at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Undersøgelsen viste, at varen fysisk er fuldstændigt identisk med ikkehåndmalet bordservice, og at den gennemsnitlige forbruger ikke skelner mellem underglaseret figurativt håndmalet bordservice og andre typer dekoreret bordservice. Den viste også, at den øgede manuelle håndtering, der kræves i produktionsprocessen, ikke gør varen til en anden vare, og at underglaseret figurativt håndmalet bordservice grundlæggende har det samme anvendelsesformål som andre typer bordservice af keramisk materiale. Påstanden om udelukkelse af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.

1.1.8.   Bordservice produceret uden for EU

| (46) | I nogle importørers fremstillinger hævdes det, at undersøgelsen bør begrænses til markeder, der forsynes af de klagende EU-producenter. Ellers vil told skade visse »specialiserede« importører, uden at de kan købe fra EU-producenter. Det fremføres også, at EU-producenter med mærkevarer ikke producerer for andre virksomheder, og at EU-producenter hverken effektuerer små ordrer eller arbejder med støbeforme, der kræves til bestemte former. EU-producenter er desuden ikke fleksible og tilbyder ikke gaveartikler. |
| --- | --- |

(46)

I nogle importørers fremstillinger hævdes det, at undersøgelsen bør begrænses til markeder, der forsynes af de klagende EU-producenter. Ellers vil told skade visse »specialiserede« importører, uden at de kan købe fra EU-producenter. Det fremføres også, at EU-producenter med mærkevarer ikke producerer for andre virksomheder, og at EU-producenter hverken effektuerer små ordrer eller arbejder med støbeforme, der kræves til bestemte former. EU-producenter er desuden ikke fleksible og tilbyder ikke gaveartikler.

| (47) | Denne påstand afvises foreløbigt, da den er for bred og udefineret, og da der ikke er et objektivt grundlag for en sådan udelukkelse. EU-producenter har desuden et bredt vareudvalg og tilbyder regelmæssigt nye varer, således at kollektioner og varer løbende varierer. De typer varer og kvaliteter, der produceres af EU-erhvervsgrenen, findes også almindeligvis hos eksportører. Undersøgelsen viste endvidere, at nogle EU-producenter producerer varer under andre parters mærker. Den konstaterede også, at EU-producerede og kinesiske importerede varer konkurrerer direkte, nemt kan erstattes og har samme anvendelsesformål, lignende produktionsprocesser og kundeopfattelse. Spørgsmålet om fleksibilitet er omhandlet i afsnittet om Unionens interesser. |
| --- | --- |

(47)

Denne påstand afvises foreløbigt, da den er for bred og udefineret, og da der ikke er et objektivt grundlag for en sådan udelukkelse. EU-producenter har desuden et bredt vareudvalg og tilbyder regelmæssigt nye varer, således at kollektioner og varer løbende varierer. De typer varer og kvaliteter, der produceres af EU-erhvervsgrenen, findes også almindeligvis hos eksportører. Undersøgelsen viste endvidere, at nogle EU-producenter producerer varer under andre parters mærker. Den konstaterede også, at EU-producerede og kinesiske importerede varer konkurrerer direkte, nemt kan erstattes og har samme anvendelsesformål, lignende produktionsprocesser og kundeopfattelse. Spørgsmålet om fleksibilitet er omhandlet i afsnittet om Unionens interesser.

1.1.9.   Stentøj

| (48) | En importør med produktion i Kina fremførte, at import af stentøjsvarer, primært køkkenartikler, burde udelukkes fra varedækningen. Denne part hævdede, at der kun sker marginal produktion af stentøjsvarer i EU, og at klagerne højst sandsynligt havde medtaget stentøjsvarer for at foregribe omgåelse. Importøren fremførte videre, at vedkommendes priser for importerede varer var meget højere end EU-producenternes priser, og at denne import ikke forvoldte pristryk eller skade. |
| --- | --- |

(48)

En importør med produktion i Kina fremførte, at import af stentøjsvarer, primært køkkenartikler, burde udelukkes fra varedækningen. Denne part hævdede, at der kun sker marginal produktion af stentøjsvarer i EU, og at klagerne højst sandsynligt havde medtaget stentøjsvarer for at foregribe omgåelse. Importøren fremførte videre, at vedkommendes priser for importerede varer var meget højere end EU-producenternes priser, og at denne import ikke forvoldte pristryk eller skade.

| (49) | Undersøgelsen har dog påvist, at EU-produktionen af stentøj er betydelig. Den konkluderede, at EU-producerede og kinesiske importerede stentøjsvarer konkurrerer direkte, nemt kan erstattes og har samme anvendelsesformål, lignende produktionsprocesser og kundeopfattelse, samt fysiske kendetegn. Prisrelaterede påstande er omhandlet i betragtning 239. Påstanden om udelukkelse af stentøj fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(49)

Undersøgelsen har dog påvist, at EU-produktionen af stentøj er betydelig. Den konkluderede, at EU-producerede og kinesiske importerede stentøjsvarer konkurrerer direkte, nemt kan erstattes og har samme anvendelsesformål, lignende produktionsprocesser og kundeopfattelse, samt fysiske kendetegn. Prisrelaterede påstande er omhandlet i betragtning 239. Påstanden om udelukkelse af stentøj fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.

| (50) | Alternativt fremførte parten, at glaserede og/eller emaljerede stentøjsvarer eller kulørte og/eller delvist glaserede og/eller emaljerede stentøjsvarer burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. En konklusion vedrørende dette punkt kan dog ikke drages på dette trin i proceduren. |
| --- | --- |

(50)

Alternativt fremførte parten, at glaserede og/eller emaljerede stentøjsvarer eller kulørte og/eller delvist glaserede og/eller emaljerede stentøjsvarer burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. En konklusion vedrørende dette punkt kan dog ikke drages på dette trin i proceduren.

1.1.10.   Andre påstande

| (51) | En importør fremførte, at varedækningen i undersøgelsen var for bred til, at der kunne foretages en rimelig sammenligning af varetyperne. En importør med producentinteresser i Kina fremførte et lignende synspunkt. I den forbindelse henviste nogle parter også til varer, der alene har dekorative formål. |
| --- | --- |

(51)

En importør fremførte, at varedækningen i undersøgelsen var for bred til, at der kunne foretages en rimelig sammenligning af varetyperne. En importør med producentinteresser i Kina fremførte et lignende synspunkt. I den forbindelse henviste nogle parter også til varer, der alene har dekorative formål.

| (52) | I den henseende beskrives de relevante kriterier, der skal anvendes til at fastslå, hvorvidt en vare, der er genstand for en undersøgelse, kan betragtes som én og samme vare, dvs. de fysiske og tekniske egenskaber, nærmere nedenfor. Varer, der alene har dekorative formål, er derfor ikke omfattet. Selv om de forskellige typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan have forskellige specifikke egenskaber, viste undersøgelsen, at deres grundlæggende egenskaber med undtagelse af knive af keramisk materiale stadig er identiske. Det forhold, at den pågældende vare kan fremstilles med variationer i produktionsprocessen, er desuden ikke et kriterium i sig selv, der kan give anledning til en opdeling i to eller flere separate varer. Endelig viste undersøgelsen også, at de forskellige typer af den pågældende vare generelt bliver solgt gennem de samme salgskanaler. Mens visse specialbutikker eventuelt fokuserer på visse specifikke typer, sælger de fleste distributører (detailhandlere, varehuse og supermarkeder) forskellige typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale for således at give deres kunder adgang til et bredt sortiment. Påstande om, at varedækningen i denne undersøgelse er for bred, afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(52)

I den henseende beskrives de relevante kriterier, der skal anvendes til at fastslå, hvorvidt en vare, der er genstand for en undersøgelse, kan betragtes som én og samme vare, dvs. de fysiske og tekniske egenskaber, nærmere nedenfor. Varer, der alene har dekorative formål, er derfor ikke omfattet. Selv om de forskellige typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan have forskellige specifikke egenskaber, viste undersøgelsen, at deres grundlæggende egenskaber med undtagelse af knive af keramisk materiale stadig er identiske. Det forhold, at den pågældende vare kan fremstilles med variationer i produktionsprocessen, er desuden ikke et kriterium i sig selv, der kan give anledning til en opdeling i to eller flere separate varer. Endelig viste undersøgelsen også, at de forskellige typer af den pågældende vare generelt bliver solgt gennem de samme salgskanaler. Mens visse specialbutikker eventuelt fokuserer på visse specifikke typer, sælger de fleste distributører (detailhandlere, varehuse og supermarkeder) forskellige typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale for således at give deres kunder adgang til et bredt sortiment. Påstande om, at varedækningen i denne undersøgelse er for bred, afvises derfor foreløbigt.

| (53) | En part fremførte, at visse krydderikværne af keramisk materiale burde udelukkes fra varedækningen. Undersøgelsen kunne dog ikke drage en konklusion med hensyn til deres særlige egenskaber, og påstanden afvises derfor foreløbigt. |
| --- | --- |

(53)

En part fremførte, at visse krydderikværne af keramisk materiale burde udelukkes fra varedækningen. Undersøgelsen kunne dog ikke drage en konklusion med hensyn til deres særlige egenskaber, og påstanden afvises derfor foreløbigt.

1.2.   Konklusion om den pågældende vare

| (54) | Det fremgik af undersøgelsen, at alle typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale trods forskelle i egenskaber og stilart har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, dvs. bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der er beregnet til at komme i kontakt med fødevarer, grundlæggende anvendes til samme formål og kan betragtes som forskellige typer af den samme vare. |
| --- | --- |

(54)

Det fremgik af undersøgelsen, at alle typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale trods forskelle i egenskaber og stilart har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, dvs. bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der er beregnet til at komme i kontakt med fødevarer, grundlæggende anvendes til samme formål og kan betragtes som forskellige typer af den samme vare.

| (55) | Ud over det forhold, at de alle har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, er alle disse forskellige stilarter og typer i direkte indbyrdes konkurrence og i meget vid udstrækning substituerbare. Der er ikke nogen klare skillelinjer mellem dem, dvs. der er en del overlapning og konkurrence mellem forskellige varetyper, og almindelige købere skelner ofte ikke mellem porcelænsvarer og ikkeporcelænsvarer. |
| --- | --- |

(55)

Ud over det forhold, at de alle har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, er alle disse forskellige stilarter og typer i direkte indbyrdes konkurrence og i meget vid udstrækning substituerbare. Der er ikke nogen klare skillelinjer mellem dem, dvs. der er en del overlapning og konkurrence mellem forskellige varetyper, og almindelige købere skelner ofte ikke mellem porcelænsvarer og ikkeporcelænsvarer.

| (56) | Som forklaret i betragtning 28-33 ovenfor anses det også for hensigtsmæssigt at indsnævre den definition af varedækning, der er udgangspunktet for undersøgelsen, ved at udelukke knive af keramisk materiale. Den pågældende vare defineres derfor foreløbigt som bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, ekskl. knive, med oprindelse i Kina henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90. |
| --- | --- |

(56)

Som forklaret i betragtning 28-33 ovenfor anses det også for hensigtsmæssigt at indsnævre den definition af varedækning, der er udgangspunktet for undersøgelsen, ved at udelukke knive af keramisk materiale. Den pågældende vare defineres derfor foreløbigt som bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, ekskl. knive, med oprindelse i Kina henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90.

| (57) | Med henblik på denne procedure og i overensstemmelse med Unionens sædvanlige praksis konkluderes det derfor, at alle typer af den ovenfor beskrevne vare, med undtagelse af knive af keramisk materiale, skal betragtes som værende én og samme vare. |
| --- | --- |

(57)

Med henblik på denne procedure og i overensstemmelse med Unionens sædvanlige praksis konkluderes det derfor, at alle typer af den ovenfor beskrevne vare, med undtagelse af knive af keramisk materiale, skal betragtes som værende én og samme vare.

2.   Samme vare

| (58) | Undersøgelsen har vist, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, bordservice af keramisk materiale, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som importeres til Unionen fra Kina, samt bordservice af keramisk materiale, der fremstilles og sælges i referencelandet Brasilien, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(58)

Undersøgelsen har vist, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, bordservice af keramisk materiale, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som importeres til Unionen fra Kina, samt bordservice af keramisk materiale, der fremstilles og sælges i referencelandet Brasilien, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.

2.1.   Påstande

| (59) | I forbindelse med undersøgelsen hævdede visse interesserede parter, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, ikke svarede til den pågældende vare. De påstod, at dette især gjorde sig gældende med hensyn til varernes forskellige egenskaber, kvalitet, forbrugeropfattelser, salgskanaler og markedssegmentering. Det blev endvidere fremført, at forbrugere i Unionen som regel opfatter den pågældende vare som en billigere vare, og at disse varer ikke nyder godt af nogen mærkevareeffekt. |
| --- | --- |

(59)

I forbindelse med undersøgelsen hævdede visse interesserede parter, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, ikke svarede til den pågældende vare. De påstod, at dette især gjorde sig gældende med hensyn til varernes forskellige egenskaber, kvalitet, forbrugeropfattelser, salgskanaler og markedssegmentering. Det blev endvidere fremført, at forbrugere i Unionen som regel opfatter den pågældende vare som en billigere vare, og at disse varer ikke nyder godt af nogen mærkevareeffekt.

| (60) | Undersøgelsen viste, at der var modstridende erklæringer fra importørerne i den henseende. Nogle fremførte, at den pågældende vare normalt er af ringere kvalitet og er placeret i en anden priskategori sammenlignet med EU-producerede varer, mens andre hævdede, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale af bestemte mærker produceret i det pågældende land importeres til højere priser fra Kina. |
| --- | --- |

(60)

Undersøgelsen viste, at der var modstridende erklæringer fra importørerne i den henseende. Nogle fremførte, at den pågældende vare normalt er af ringere kvalitet og er placeret i en anden priskategori sammenlignet med EU-producerede varer, mens andre hævdede, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale af bestemte mærker produceret i det pågældende land importeres til højere priser fra Kina.

| (61) | På den ene side anførte en ikkestikprøveudvalgt importør, at tyske producenter lægger særlig vægt på kvalitetsprofilen »made in Germany«. Parten fremførte, at kvaliteten af bestik leveret af visse tyske mærker er betydeligt bedre på grund af produktionsmetoden, mens andre importører anførte, at de importerede varer fra Kina på grund af den gode kvalitet, støbemulighederne og den uddannede arbejdskraft. Undersøgelsen bekræftede, at der i EU produceres bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale af både lav og høj kvalitet, som sælges via de samme distributionskanaler som den pågældende vare, dvs. via uafhængige detailhandlere, ikkespecialiserede supermarkeder, stormagasiner osv. De konkurrerer derfor på det samme marked. |
| --- | --- |

(61)

På den ene side anførte en ikkestikprøveudvalgt importør, at tyske producenter lægger særlig vægt på kvalitetsprofilen »made in Germany«. Parten fremførte, at kvaliteten af bestik leveret af visse tyske mærker er betydeligt bedre på grund af produktionsmetoden, mens andre importører anførte, at de importerede varer fra Kina på grund af den gode kvalitet, støbemulighederne og den uddannede arbejdskraft. Undersøgelsen bekræftede, at der i EU produceres bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale af både lav og høj kvalitet, som sælges via de samme distributionskanaler som den pågældende vare, dvs. via uafhængige detailhandlere, ikkespecialiserede supermarkeder, stormagasiner osv. De konkurrerer derfor på det samme marked.

| (62) | Oprindelseslandet angives desuden ikke altid på bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Det er derfor vanskeligt for forbrugeren at skelne mellem bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale fremstillet i det pågældende land og varer fremstillet i Unionen. |
| --- | --- |

(62)

Oprindelseslandet angives desuden ikke altid på bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Det er derfor vanskeligt for forbrugeren at skelne mellem bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale fremstillet i det pågældende land og varer fremstillet i Unionen.

2.2.   Konklusion

| (63) | Det konkluderes derfor, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres i og eksporteres fra det pågældende land, bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres i Brasilien og sælges på det brasilianske marked, og bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres og sælges i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor betragtes som én og samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4, om end der kan være mindre forskelle. |
| --- | --- |

(63)

Det konkluderes derfor, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres i og eksporteres fra det pågældende land, bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres i Brasilien og sælges på det brasilianske marked, og bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres og sælges i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor betragtes som én og samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4, om end der kan være mindre forskelle.

C.   DUMPING

1.   Markedsøkonomisk behandling

| (64) | I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina beregnes i overensstemmelse med stk. 1-6 i nævnte artikel for producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:






  — | Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne. |
| --- | --- | --- |

(64)

I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina beregnes i overensstemmelse med stk. 1-6 i nævnte artikel for producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

—

Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.

| — | Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

—

Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.

| — | Der må ikke være videreført nogen væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

—

Der må ikke være videreført nogen væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.

| — | Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed. |
| --- | --- |

—

Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.

| — | Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs. |
| --- | --- |

—

Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.

| (65) | Som fastlagt i betragtning 12 ovenfor anmodede 11 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fra Kina om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. En eksporterende producent trak dog efterfølgende sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage. |
| --- | --- |

(65)

Som fastlagt i betragtning 12 ovenfor anmodede 11 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fra Kina om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. En eksporterende producent trak dog efterfølgende sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage.

| (66) | I sin dom i sag C-249/10 P — Brosmann m.fl. mod Rådet — erklærede Domstolen, at den i artikel 17 i grundforordningen omhandlede stikprøveteknik ikke kan anvendes til at træffe afgørelse om de anmodninger om individuel markedsøkonomisk behandling, der er indgivet i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c). Domstolen fandt i sin dom, at de samarbejdsvillige producenter, som ikke indgår i stikprøven, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er berettigede til at få deres anmodning om markedsøkonomisk behandling gennemgået, uanset om der bliver beregnet en individuel dumpingmargen for disse virksomheder uden for stikprøven. (3) På baggrund af denne dom blev det besluttet at undersøge ikke kun anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra de tre eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, men også fra de syv eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder. |
| --- | --- |

(66)

I sin dom i sag C-249/10 P — Brosmann m.fl. mod Rådet — erklærede Domstolen, at den i artikel 17 i grundforordningen omhandlede stikprøveteknik ikke kan anvendes til at træffe afgørelse om de anmodninger om individuel markedsøkonomisk behandling, der er indgivet i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c). Domstolen fandt i sin dom, at de samarbejdsvillige producenter, som ikke indgår i stikprøven, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er berettigede til at få deres anmodning om markedsøkonomisk behandling gennemgået, uanset om der bliver beregnet en individuel dumpingmargen for disse virksomheder uden for stikprøven. (3) På baggrund af denne dom blev det besluttet at undersøge ikke kun anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra de tre eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, men også fra de syv eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.

| (67) | Det er Unionens faste og ensartede praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed. |
| --- | --- |

(67)

Det er Unionens faste og ensartede praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed.

| (68) | I overensstemmelse hermed blev anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra ti eksporterende producenter, der bestod af 16 juridiske enheder, bekræftet. |
| --- | --- |

(68)

I overensstemmelse hermed blev anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra ti eksporterende producenter, der bestod af 16 juridiske enheder, bekræftet.

| (69) | Ingen af de ti samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina viste sig at opfylde kriterierne for at blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling viste navnlig, at ingen af de eksporterende producenter, hverken individuelt eller som gruppe, har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring. Undersøgelsen viste også, at syv virksomheder eller grupper af virksomheder ikke over for Kommissionen kunne påvise, at der ikke var overført fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Tre af de ti virksomheder kunne desuden ikke påvise, at erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne afspejler markedspriserne. |
| --- | --- |

(69)

Ingen af de ti samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina viste sig at opfylde kriterierne for at blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling viste navnlig, at ingen af de eksporterende producenter, hverken individuelt eller som gruppe, har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring. Undersøgelsen viste også, at syv virksomheder eller grupper af virksomheder ikke over for Kommissionen kunne påvise, at der ikke var overført fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Tre af de ti virksomheder kunne desuden ikke påvise, at erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne afspejler markedspriserne.

| (70) | Under kontrolbesøget hos en af ovennævnte virksomheder blev det desuden konstateret, at den havde indgivet misvisende og mangelfulde oplysninger i sin ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling, navnlig vedrørende en forretningsmæssigt forbundet virksomhed. Virksomhedens samarbejde var generelt særdeles mangelfuldt, og den blev derfor informeret om, at grundforordningens artikel 18, stk. 1, muligvis kunne tages i anvendelse, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De modtagne bemærkninger bekræftede det manglende samarbejde, navnlig med hensyn til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Det besluttes derfor foreløbigt, at virksomheden ikke længere kan betragtes som en samarbejdsvillig eksporterende producent, og at foreløbige eller endelige afgørelser vil blive truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(70)

Under kontrolbesøget hos en af ovennævnte virksomheder blev det desuden konstateret, at den havde indgivet misvisende og mangelfulde oplysninger i sin ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling, navnlig vedrørende en forretningsmæssigt forbundet virksomhed. Virksomhedens samarbejde var generelt særdeles mangelfuldt, og den blev derfor informeret om, at grundforordningens artikel 18, stk. 1, muligvis kunne tages i anvendelse, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De modtagne bemærkninger bekræftede det manglende samarbejde, navnlig med hensyn til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Det besluttes derfor foreløbigt, at virksomheden ikke længere kan betragtes som en samarbejdsvillig eksporterende producent, og at foreløbige eller endelige afgørelser vil blive truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

| (71) | Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.

| (72) | Flere virksomheder fremførte, at Kommissionen ikke havde besvaret deres anmodning om markedsøkonomisk behandling inden for den periode på tre måneder, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Undersøgelsen ville dermed være behæftet med en procedurefejl, og Kommissionen burde i henhold til Brosmann-dommen (4) afbryde undersøgelsen. |
| --- | --- |

(72)

Flere virksomheder fremførte, at Kommissionen ikke havde besvaret deres anmodning om markedsøkonomisk behandling inden for den periode på tre måneder, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Undersøgelsen ville dermed være behæftet med en procedurefejl, og Kommissionen burde i henhold til Brosmann-dommen (4) afbryde undersøgelsen.

| (73) | Kommissionen anerkender, at det i dette særlige tilfælde som følge af det store antal anmodninger om markedsøkonomisk behandling, der blev undersøgt og kontrolleret på stedet i Kina, ikke var muligt at træffe en afgørelse om anmodningerne om markedsøkonomisk behandling inden for den angivne frist. Kommissionen minder dog om, at Retten for nylig har afgjort, at en afgørelse om markedsøkonomisk behandling truffet uden for den frist på tre måneder, som er fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke i sig selv er nok til at føre til en annullering af en forordning om indførelse af antidumpingforanstaltninger (5). Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen anerkender, at det i dette særlige tilfælde som følge af det store antal anmodninger om markedsøkonomisk behandling, der blev undersøgt og kontrolleret på stedet i Kina, ikke var muligt at træffe en afgørelse om anmodningerne om markedsøkonomisk behandling inden for den angivne frist. Kommissionen minder dog om, at Retten for nylig har afgjort, at en afgørelse om markedsøkonomisk behandling truffet uden for den frist på tre måneder, som er fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke i sig selv er nok til at føre til en annullering af en forordning om indførelse af antidumpingforanstaltninger (5). Påstanden afvises derfor.

| (74) | Seks virksomheder anfægter endvidere Kommissionens vurdering af, at de ikke har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring. Kommissionen undersøgte nøje disse påstande og konstaterede, at de afgivne forklaringer ikke kunne afkræfte de samlede afgørelser, der blev truffet efter kontrollen på stedet. I nogle tilfælde var de nye oplysninger desuden i modstrid med tidligere fremlagte oplysninger, mens virksomhederne i andre tilfælde fremlagde ny dokumentation, der ikke tidligere var blevet indgivet eller gjort tilgængelig under kontrollen på stedet. |
| --- | --- |

(74)

Seks virksomheder anfægter endvidere Kommissionens vurdering af, at de ikke har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring. Kommissionen undersøgte nøje disse påstande og konstaterede, at de afgivne forklaringer ikke kunne afkræfte de samlede afgørelser, der blev truffet efter kontrollen på stedet. I nogle tilfælde var de nye oplysninger desuden i modstrid med tidligere fremlagte oplysninger, mens virksomhederne i andre tilfælde fremlagde ny dokumentation, der ikke tidligere var blevet indgivet eller gjort tilgængelig under kontrollen på stedet.

| (75) | Fem virksomheder anfægter også Kommissionens afgørelse om, at de ikke havde påvist, at der ikke var overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. De modtagne bemærkninger kunne dog ikke ændre Kommissionens afgørelser efter kontrolbesøgene. Virksomhederne fremlagde f.eks. ikke dokumentation, der kunne afvise Kommissionens oprindelige afgørelser om, at fordrejninger er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system med hensyn til aktiver og brugsretten til jord. |
| --- | --- |

(75)

Fem virksomheder anfægter også Kommissionens afgørelse om, at de ikke havde påvist, at der ikke var overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. De modtagne bemærkninger kunne dog ikke ændre Kommissionens afgørelser efter kontrolbesøgene. Virksomhederne fremlagde f.eks. ikke dokumentation, der kunne afvise Kommissionens oprindelige afgørelser om, at fordrejninger er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system med hensyn til aktiver og brugsretten til jord.

| (76) | Endelig anfægter to virksomheder afgørelserne om, at de ikke påviste, at erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne afspejler markedspriserne. Bemærkningerne fra én virksomhed afkræfter dog ikke Kommissionens afgørelse om, at staten greb ind i virksomhedens rekrutteringspolitik, mens den anden virksomhed fremlagde nye og modstridende oplysninger om køb af råmaterialer. |
| --- | --- |

(76)

Endelig anfægter to virksomheder afgørelserne om, at de ikke påviste, at erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne afspejler markedspriserne. Bemærkningerne fra én virksomhed afkræfter dog ikke Kommissionens afgørelse om, at staten greb ind i virksomhedens rekrutteringspolitik, mens den anden virksomhed fremlagde nye og modstridende oplysninger om køb af råmaterialer.

| (77) | Det følger af ovennævnte, at ingen af de fremførte argumenter kunne ændre afgørelserne med hensyn til markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(77)

Det følger af ovennævnte, at ingen af de fremførte argumenter kunne ændre afgørelserne med hensyn til markedsøkonomisk behandling.

| (78) | På baggrund af ovenstående kunne ingen af de ti samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(78)

På baggrund af ovenstående kunne ingen af de ti samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

2.   Individuel behandling

| (79) | Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:






  — | Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste. |
| --- | --- | --- |

(79)

Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:

—

Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.

| — | Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit. |
| --- | --- |

—

Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.

| — | Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben. |
| --- | --- |

—

Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.

| — | Valutaomregninger foretages til markedskursen. |
| --- | --- |

—

Valutaomregninger foretages til markedskursen.

| — | Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører. |
| --- | --- |

—

Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.

| (80) | Tre eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, og syv eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, og som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. To stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fire eksporterende producenter, der ikke var udtaget til stikprøven, anmodede desuden kun om individuel behandling. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, blev kun anmodningerne om individuel behandling fra virksomhederne i stikprøven undersøgt. |
| --- | --- |

(80)

Tre eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, og syv eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, og som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. To stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fire eksporterende producenter, der ikke var udtaget til stikprøven, anmodede desuden kun om individuel behandling. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, blev kun anmodningerne om individuel behandling fra virksomhederne i stikprøven undersøgt.

| (81) | Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling er blevet foreløbigt afvist, fastslås det foreløbigt på grundlag af de foreliggende oplysninger, at alle stikprøveudvalgte virksomheder, der har anmodet om individuel behandling, opfylder kriterierne for at blive indrømmet individuel behandling. |
| --- | --- |

(81)

Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling er blevet foreløbigt afvist, fastslås det foreløbigt på grundlag af de foreliggende oplysninger, at alle stikprøveudvalgte virksomheder, der har anmodet om individuel behandling, opfylder kriterierne for at blive indrømmet individuel behandling.

3.   Individuel undersøgelse

| (82) | Syv samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, havde indgivet anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. |
| --- | --- |

(82)

Syv samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, havde indgivet anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.

| (83) | I denne fase af proceduren har Kommissionen ikke truffet nogen afgørelser med hensyn til anmodningerne om individuel undersøgelse; de vil blive truffet senere. |
| --- | --- |

(83)

I denne fase af proceduren har Kommissionen ikke truffet nogen afgørelser med hensyn til anmodningerne om individuel undersøgelse; de vil blive truffet senere.

4.   Normal værdi

4.1.   Valg af referenceland

| (84) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland. |
| --- | --- |

(84)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.

| (85) | I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende Den Russiske Føderation som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(85)

I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende Den Russiske Føderation som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.

| (86) | Kommissionen modtog flere henvendelser om, at Rusland ikke var et hensigtsmæssigt referenceland. Det oplystes bl.a., at Rusland er et marked for førsteklassesporcelæn specialiseret i pyntegenstande fremstillet af dyre materialer, og at den indenlandske produktion af den pågældende vare er forholdsvis lille sammenlignet med det indenlandske forbrug. Det russiske marked er desuden beskyttet af ikketoldmæssige hindringer, f.eks. GOST-certificeringssystemerne. Det konkluderedes derfor, at Rusland ikke er et passende referenceland. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen modtog flere henvendelser om, at Rusland ikke var et hensigtsmæssigt referenceland. Det oplystes bl.a., at Rusland er et marked for førsteklassesporcelæn specialiseret i pyntegenstande fremstillet af dyre materialer, og at den indenlandske produktion af den pågældende vare er forholdsvis lille sammenlignet med det indenlandske forbrug. Det russiske marked er desuden beskyttet af ikketoldmæssige hindringer, f.eks. GOST-certificeringssystemerne. Det konkluderedes derfor, at Rusland ikke er et passende referenceland.

| (87) | Kommissionen undersøgte følgelig, om det var hensigtsmæssigt at anvende andre lande som referenceland, og henvendte sig til kendte producenter i flere lande, herunder Thailand, Indien, Malaysia, Tyrkiet, Brasilien, Ukraine, Indonesien, Egypten, Colombia, Sydkorea, Bangladesh og Argentina, og derefter bekræftede producenter fra Indien, Tyrkiet, Brasilien og Rusland, at de var villige til at samarbejde med Kommissionen. Kun tre producenter fra henholdsvis Brasilien, Thailand og Rusland besvarede dog spørgeskemaet. Undersøgelsen viste, at Brasilien har et konkurrencedygtigt hjemmemarked for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med adskillige producenter og en forholdsvis lav told. Oplysningerne i den samarbejdsvillige brasilianske producents besvarelse blev analyseret og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen undersøgte følgelig, om det var hensigtsmæssigt at anvende andre lande som referenceland, og henvendte sig til kendte producenter i flere lande, herunder Thailand, Indien, Malaysia, Tyrkiet, Brasilien, Ukraine, Indonesien, Egypten, Colombia, Sydkorea, Bangladesh og Argentina, og derefter bekræftede producenter fra Indien, Tyrkiet, Brasilien og Rusland, at de var villige til at samarbejde med Kommissionen. Kun tre producenter fra henholdsvis Brasilien, Thailand og Rusland besvarede dog spørgeskemaet. Undersøgelsen viste, at Brasilien har et konkurrencedygtigt hjemmemarked for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med adskillige producenter og en forholdsvis lav told. Oplysningerne i den samarbejdsvillige brasilianske producents besvarelse blev analyseret og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.

| (88) | I lyset af ovenstående og ud fra alle de foreliggende oplysninger vælges Brasilien foreløbigt som egnet og rimeligt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(88)

I lyset af ovenstående og ud fra alle de foreliggende oplysninger vælges Brasilien foreløbigt som egnet og rimeligt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

4.2.   Fastsættelse af den normale værdi

| (89) | Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(89)

Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (90) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Brasilien var repræsentativt. Det konstateredes, at den brasilianske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven. |
| --- | --- |

(90)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Brasilien var repræsentativt. Det konstateredes, at den brasilianske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.

| (91) | Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den brasilianske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den brasilianske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.

| (92) | For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej. |
| --- | --- |

(92)

For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.

| (93) | I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP. |
| --- | --- |

(93)

I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.

| (94) | Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den brasilianske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den brasilianske producents varetyper, der er fortjenstgivende. |
| --- | --- |

(94)

Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den brasilianske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den brasilianske producents varetyper, der er fortjenstgivende.

5.   Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling

| (95) | For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(95)

For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

6.   Sammenligning

| (96) | Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referenceproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi. |
| --- | --- |

(96)

Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referenceproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.

| (97) | For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omsætningsled, fysiske egenskaber og andre faktorer, der påvirker prisernes sammenlignelighed, navnlig »branding«. |
| --- | --- |

(97)

For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omsætningsled, fysiske egenskaber og andre faktorer, der påvirker prisernes sammenlignelighed, navnlig »branding«.

| (98) | Det blev først undersøgt, om en justering for forskelle i omsætningsled, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), var berettiget. I den henseende blev det konstateret, at den kinesiske eksport primært sker på grossistniveau, mens salget i referencelandet også sker på detailniveau. Undersøgelsen fastslog yderligere, at de forskellige distributionskæder på begge markeder påvirkede prisniveauet og dermed den rimelige sammenligning af eksportprisen og den normale værdi. Undersøgelsen viste også, at størstedelen af den kinesiske eksport fandt sted i store mængder, mens størstedelen af hjemmemarkedssalget i referencelandet fandt sted i mindre mængder, hvilket resulterede i prisforskelle i samme omsætningsled på de pågældende to markeder. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev den normale værdi derfor justeret på grundlag af prisforskellene i samme omsætningsled i referencelandet og i givet fald på grundlag af de konstaterede prisforskelle, for så vidt angår solgte mængder i hvert omsætningsled. |
| --- | --- |

(98)

Det blev først undersøgt, om en justering for forskelle i omsætningsled, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), var berettiget. I den henseende blev det konstateret, at den kinesiske eksport primært sker på grossistniveau, mens salget i referencelandet også sker på detailniveau. Undersøgelsen fastslog yderligere, at de forskellige distributionskæder på begge markeder påvirkede prisniveauet og dermed den rimelige sammenligning af eksportprisen og den normale værdi. Undersøgelsen viste også, at størstedelen af den kinesiske eksport fandt sted i store mængder, mens størstedelen af hjemmemarkedssalget i referencelandet fandt sted i mindre mængder, hvilket resulterede i prisforskelle i samme omsætningsled på de pågældende to markeder. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev den normale værdi derfor justeret på grundlag af prisforskellene i samme omsætningsled i referencelandet og i givet fald på grundlag af de konstaterede prisforskelle, for så vidt angår solgte mængder i hvert omsætningsled.

| (99) | Dernæst blev det undersøgt, om en justering for forskelle i fysiske egenskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), var berettiget. I den henseende fastslog undersøgelsen, at kinesiske eksporterende producenter inddeler deres varer i op til fem forskellige klasser fra A til E med betydelige prisforskelle. Størstedelen af eksporten til Unionen består dog af klasse A-, B- eller C-varer eller en kombination heraf. Denne klasseinddeling er dog hverken universel eller baseret på generelle industristandarder, men er i stedet virksomhedsspecifik og muliggør prisdifferentiering. Producenten i referencelandet sælger kun varer svarende til klasse A på hjemmemarkedet i Brasilien, og det blev følgelig vurderet, at prisernes sammenlignelighed blev berørt. I overensstemmelse hermed blev eksportprisen opjusteret til niveauet for kinesiske klasse A-varer for at være sammenlignelig med den vare, der sælges af referenceproducenten på det brasilianske marked. |
| --- | --- |

(99)

Dernæst blev det undersøgt, om en justering for forskelle i fysiske egenskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), var berettiget. I den henseende fastslog undersøgelsen, at kinesiske eksporterende producenter inddeler deres varer i op til fem forskellige klasser fra A til E med betydelige prisforskelle. Størstedelen af eksporten til Unionen består dog af klasse A-, B- eller C-varer eller en kombination heraf. Denne klasseinddeling er dog hverken universel eller baseret på generelle industristandarder, men er i stedet virksomhedsspecifik og muliggør prisdifferentiering. Producenten i referencelandet sælger kun varer svarende til klasse A på hjemmemarkedet i Brasilien, og det blev følgelig vurderet, at prisernes sammenlignelighed blev berørt. I overensstemmelse hermed blev eksportprisen opjusteret til niveauet for kinesiske klasse A-varer for at være sammenlignelig med den vare, der sælges af referenceproducenten på det brasilianske marked.

| (100) | Undersøgelsen fastslog for det tredje, at den brasilianske producent kun sælger mærkevarer på det brasilianske marked, mens de kinesiske eksporterende producenter ikke sælger mærkevarer, men i stedet varer under eget mærke (»private label«) eller generisk bordservice og generiske køkkenartikler af keramisk materiale. Mærkevarer opfattes normalt af kunderne som varer kendetegnet ved deres design og en vis prestige og kvalitet, og de kan derfor opnå højere markedspriser, mens generiske (eget mærke) varer normalt sælges til betydeligt lavere priser, selv om de har samme fysiske og tekniske egenskaber. Merværdien ved en mærkevare kan generelt ikke kvantificeres præcist, da den afhænger af mange forskellige faktorer, som f.eks. kundeopfattelse, varemærkegenkendelse og andre ikkekvantificerbare faktorer, men den brasilianske producent har dog i dette særlige tilfælde bekræftet, at vedkommendes mærkevarer af keramisk materiale kan sælges til betydeligt højere priser på det brasilianske marked end andre generiske varer uden mærke. I overensstemmelse hermed blev der fortaget en yderligere justering af den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k). |
| --- | --- |

(100)

Undersøgelsen fastslog for det tredje, at den brasilianske producent kun sælger mærkevarer på det brasilianske marked, mens de kinesiske eksporterende producenter ikke sælger mærkevarer, men i stedet varer under eget mærke (»private label«) eller generisk bordservice og generiske køkkenartikler af keramisk materiale. Mærkevarer opfattes normalt af kunderne som varer kendetegnet ved deres design og en vis prestige og kvalitet, og de kan derfor opnå højere markedspriser, mens generiske (eget mærke) varer normalt sælges til betydeligt lavere priser, selv om de har samme fysiske og tekniske egenskaber. Merværdien ved en mærkevare kan generelt ikke kvantificeres præcist, da den afhænger af mange forskellige faktorer, som f.eks. kundeopfattelse, varemærkegenkendelse og andre ikkekvantificerbare faktorer, men den brasilianske producent har dog i dette særlige tilfælde bekræftet, at vedkommendes mærkevarer af keramisk materiale kan sælges til betydeligt højere priser på det brasilianske marked end andre generiske varer uden mærke. I overensstemmelse hermed blev der fortaget en yderligere justering af den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k).

| (101) | Der blev foretaget yderligere passende justeringer for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres. |
| --- | --- |

(101)

Der blev foretaget yderligere passende justeringer for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.

7.   Dumpingmargener

| (102) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den justerede normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds justerede eksportpris for den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(102)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den justerede normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds justerede eksportpris for den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet.

| (103) | Der blev beregnet et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for de eksporterende producenter i stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. På det grundlag blev den midlertidige dumpingmargen for de eksporterende producenter uden for stikprøven, udtrykt i procent af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 26,6 %. |
| --- | --- |

(103)

Der blev beregnet et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for de eksporterende producenter i stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. På det grundlag blev den midlertidige dumpingmargen for de eksporterende producenter uden for stikprøven, udtrykt i procent af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 26,6 %.

| (104) | For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige eller ukendte eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til Unionen, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, og Eurostats tilsvarende statistikker. |
| --- | --- |

(104)

For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige eller ukendte eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til Unionen, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, og Eurostats tilsvarende statistikker.

| (105) | I denne undersøgelse var graden af samarbejdsvilje fra Kina høj for en fragmenteret industri, idet de eksporterende producenter, der gav sig til kende, repræsenterer over 60 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til Unionen. Den landsdækkende margen for alle andre eksporterende producenter blev derfor beregnet ved hjælp af det vejede gennemsnit af de højeste dumpingmargener, der var fastlagt for repræsentative varetyper og -mængder for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. På dette grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 58,8 % af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(105)

I denne undersøgelse var graden af samarbejdsvilje fra Kina høj for en fragmenteret industri, idet de eksporterende producenter, der gav sig til kende, repræsenterer over 60 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til Unionen. Den landsdækkende margen for alle andre eksporterende producenter blev derfor beregnet ved hjælp af det vejede gennemsnit af de højeste dumpingmargener, der var fastlagt for repræsentative varetyper og -mængder for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. På dette grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 58,8 % af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet.

| (106) | På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd, Shandong Silver Phoenix Co., Ltd, Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd og Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % |
| Samarbejdsvillige eksporterende producenter uden for stikprøven | 26,6 % |
| Landsdækkende dumpingmargen | 58,8 % |

(106)

På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd, Shandong Silver Phoenix Co., Ltd, Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd og Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

Samarbejdsvillige eksporterende producenter uden for stikprøven

26,6 %

Landsdækkende dumpingmargen

58,8 %

D.   SKADE

1.   EU-produktion og EU-erhvervsgren

| (107) | Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og efterfølgende indsendelser vedrørende producenter, der ikke gav sig til kende i denne undersøgelse, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion. Den samlede EU-produktion af den samme vare blev anslået ved at ekstrapolere data fra de europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra producenterne samt videnskabelige og statistiske kilder. |
| --- | --- |

(107)

Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og efterfølgende indsendelser vedrørende producenter, der ikke gav sig til kende i denne undersøgelse, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion. Den samlede EU-produktion af den samme vare blev anslået ved at ekstrapolere data fra de europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra producenterne samt videnskabelige og statistiske kilder.

| (108) | I løbet af UP blev den samme vare fremstillet af mere end 200 EU-producenter i Unionen. På det grundlag, som er omtalt i foregående betragtning, blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 240 200 tons i UP. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«. EU-erhvervsgrenen blev opdelt i to segmenter: SMV'er og store virksomheder. SMV'er tegnede sig for 42 % af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden. EU-produktionen er særdeles fragmenteret, men er koncentreret i Tjekkiet, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Rumænien, Spanien og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(108)

I løbet af UP blev den samme vare fremstillet af mere end 200 EU-producenter i Unionen. På det grundlag, som er omtalt i foregående betragtning, blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 240 200 tons i UP. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«. EU-erhvervsgrenen blev opdelt i to segmenter: SMV'er og store virksomheder. SMV'er tegnede sig for 42 % af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden. EU-produktionen er særdeles fragmenteret, men er koncentreret i Tjekkiet, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Rumænien, Spanien og Det Forenede Kongerige.

2.   EU-forbruget

| (109) | EU-forbruget blev fastsat på grundlag af importoplysninger fra Eurostat for den pågældende vare og indsendte oplysninger om EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet. |
| --- | --- |

(109)

EU-forbruget blev fastsat på grundlag af importoplysninger fra Eurostat for den pågældende vare og indsendte oplysninger om EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet.

| (110) | På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

  Tabel 1










  Mængde (tons) | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-forbruget | 826 896 | 687 609 | 750 830 | 726 614 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 83 | 91 | 88 |

(110)

På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

Tabel 1

Mængde (tons)

2008

2009

2010

UP

EU-forbruget

826 896

687 609

750 830

726 614

Indeks (2008 = 100)

100

83

91

88

| (111) | Forbruget af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i Unionen faldt i den betragtede periode generelt med 12 %. Det største fald på 17 % fandt sted mellem 2008 og 2009. |
| --- | --- |

(111)

Forbruget af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i Unionen faldt i den betragtede periode generelt med 12 %. Det største fald på 17 % fandt sted mellem 2008 og 2009.

| (112) | Dette samlede fald i forbruget i den betragtede periode skal ses i sammenhæng med fremgangen siden den økonomiske krise i 2009. Der er gode udsigter for markedet for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale (6). |
| --- | --- |

(112)

Dette samlede fald i forbruget i den betragtede periode skal ses i sammenhæng med fremgangen siden den økonomiske krise i 2009. Der er gode udsigter for markedet for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale (6).

3.   Import fra det pågældende land

3.1.   Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land

| (113) | I henhold til Eurostat-data udviklede mængde, markedsandel og gennemsnitspriser for import af den pågældende vare sig som følger:

  Tabel 2










  Import fra Kina | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde (tons) | 535 593 | 449 346 | 516 618 | 485 814 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 96 | 91 |
| Markedsandel | 64,8 % | 65,3 % | 68,8 % | 66,9 % |
| Gennemsnitlig importpris (EUR/ton) | 1 274 | 1 307 | 1 473 | 1 499 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 103 | 116 | 118 |

(113)

I henhold til Eurostat-data udviklede mængde, markedsandel og gennemsnitspriser for import af den pågældende vare sig som følger:

Tabel 2

Import fra Kina

2008

2009

2010

UP

Importmængde (tons)

535 593

449 346

516 618

485 814

Indeks (2008 = 100)

100

84

96

91

Markedsandel

64,8 %

65,3 %

68,8 %

66,9 %

Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)

1 274

1 307

1 473

1 499

Indeks (2008 = 100)

100

103

116

118

| (114) | Mængden af den samlede import fra Kina faldt med 9 % i løbet af den betragtede periode og udgjorde ca. 485 814 tons i UP. Det bør dog bemærkes, at importen fra Kina i procent faldt mindre end det samlede EU-forbrug. Set over hele den betragtede periode steg markedsandelen for importen fra Kina således fra 64,8 % i 2008 til 66,9 % i UP. |
| --- | --- |

(114)

Mængden af den samlede import fra Kina faldt med 9 % i løbet af den betragtede periode og udgjorde ca. 485 814 tons i UP. Det bør dog bemærkes, at importen fra Kina i procent faldt mindre end det samlede EU-forbrug. Set over hele den betragtede periode steg markedsandelen for importen fra Kina således fra 64,8 % i 2008 til 66,9 % i UP.

| (115) | Importprisen steg med 17,7 % i den betragtede periode fra 1 274 EUR/ton til 1 499 EUR/ton. Dette er den gennemsnitlige importpris pr. ton for al import af den pågældende vare, og tendensen kan derfor blive påvirket af ændringer i varesortimentet. |
| --- | --- |

(115)

Importprisen steg med 17,7 % i den betragtede periode fra 1 274 EUR/ton til 1 499 EUR/ton. Dette er den gennemsnitlige importpris pr. ton for al import af den pågældende vare, og tendensen kan derfor blive påvirket af ændringer i varesortimentet.

3.2.   Prisunderbud

| (116) | Det vejede gennemsnit af de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til prisen ab fabrik, dvs. uden transportomkostninger i EU og efter fradrag af rabatter, blev for at analysere prisunderbud sammenlignet med det tilsvarende vejede gennemsnit af de priser, som de samarbejdsvillige eksportører fra Kina anvendte over for den første uafhængige kunde på EU-markedet, dvs. med fradrag af rabatter og eventuelt justeret til cif-prisen EU's grænse og endvidere for gældende told, omkostninger ved toldbehandling og omkostninger efter import. Priser for varer af lavere kvalitet blev justeret til priser for varer i klasse A, da varer af lavere kvalitet fra forbrugernes synspunkt blev vurderet at konkurrere med varer i klasse A, jf. betragtning 60 ovenfor. EU-erhvervsgrenens priser blev også justeret for forskelle i omsætningsled og for at udligne priselementet i forbindelse med mærkevarer. |
| --- | --- |

(116)

Det vejede gennemsnit af de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til prisen ab fabrik, dvs. uden transportomkostninger i EU og efter fradrag af rabatter, blev for at analysere prisunderbud sammenlignet med det tilsvarende vejede gennemsnit af de priser, som de samarbejdsvillige eksportører fra Kina anvendte over for den første uafhængige kunde på EU-markedet, dvs. med fradrag af rabatter og eventuelt justeret til cif-prisen EU's grænse og endvidere for gældende told, omkostninger ved toldbehandling og omkostninger efter import. Priser for varer af lavere kvalitet blev justeret til priser for varer i klasse A, da varer af lavere kvalitet fra forbrugernes synspunkt blev vurderet at konkurrere med varer i klasse A, jf. betragtning 60 ovenfor. EU-erhvervsgrenens priser blev også justeret for forskelle i omsætningsled og for at udligne priselementet i forbindelse med mærkevarer.

| (117) | Sammenligningen viste, at dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i EU til priser, som lå 26,3 % til 47,6 % under EU-erhvervsgrenens priser, udtrykt som en procentdel heraf. |
| --- | --- |

(117)

Sammenligningen viste, at dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i EU til priser, som lå 26,3 % til 47,6 % under EU-erhvervsgrenens priser, udtrykt som en procentdel heraf.

4.   EU-erhvervsgrenens situation

4.1.   Generelt

| (118) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(118)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

| (119) | Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse) blev analyseret for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra EU-producenter og tilgængelige officielle statistikker. |
| --- | --- |

(119)

Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse) blev analyseret for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra EU-producenter og tilgængelige officielle statistikker.

| (120) | Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (lagre, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital, lønninger og produktionsomkostninger) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet. |
| --- | --- |

(120)

Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (lagre, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital, lønninger og produktionsomkostninger) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet.

| (121) | For nogle mikroøkonomiske indikatorer (salgspris, rentabilitet, investeringsafkast og produktionsomkostninger) blev resultaterne for de stikprøveudvalgte virksomheder i det specifikke segment vægtet i overensstemmelse med det pågældende segments andel af den samlede EU-produktion (ved hjælp af den specifikke vægtning med hensyn til produktionsmængde for hvert segment i forhold til den samlede sektor for bordservice af keramisk materiale – 42 % for SMV'er og 58 % for ikke-SMV'er). Det blev således sikret, at de store virksomheders resultater ikke dominerede skadesanalysen, med henblik på korrekt at afspejle de mindre virksomheders situation, da de tilsammen tegner sig for stor andel af EU-produktionen. |
| --- | --- |

(121)

For nogle mikroøkonomiske indikatorer (salgspris, rentabilitet, investeringsafkast og produktionsomkostninger) blev resultaterne for de stikprøveudvalgte virksomheder i det specifikke segment vægtet i overensstemmelse med det pågældende segments andel af den samlede EU-produktion (ved hjælp af den specifikke vægtning med hensyn til produktionsmængde for hvert segment i forhold til den samlede sektor for bordservice af keramisk materiale – 42 % for SMV'er og 58 % for ikke-SMV'er). Det blev således sikret, at de store virksomheders resultater ikke dominerede skadesanalysen, med henblik på korrekt at afspejle de mindre virksomheders situation, da de tilsammen tegner sig for stor andel af EU-produktionen.

4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (122) | I den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse sig på følgende måde:

  Tabel 3 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (tons) | 281 300 | 230 300 | 235 700 | 240 200 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 82 | 84 | 85 |
| Produktionskapacitet (tons) | 371 540 | 361 253 | 326 573 | 324 072 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 97 | 88 | 87 |
| Kapacitetsudnyttelse | 75,7 % | 63,8 % | 72,2 % | 74,1 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 84 | 95 | 98 |

(122)

I den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse sig på følgende måde:

Tabel 3

2008

2009

2010

UP

Produktionsmængde (tons)

281 300

230 300

235 700

240 200

Indeks (2008 = 100)

100

82

84

85

Produktionskapacitet (tons)

371 540

361 253

326 573

324 072

Indeks (2008 = 100)

100

97

88

87

Kapacitetsudnyttelse

75,7 %

63,8 %

72,2 %

74,1 %

Indeks (2008 = 100)

100

84

95

98

| (123) | EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 15 % i den betragtede periode. Generelt er reduktionen mere markant end faldet i EU's forbrug i samme periode. Produktionen begyndte ikke at stige igen på samme måde som forbruget i 2010. |
| --- | --- |

(123)

EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 15 % i den betragtede periode. Generelt er reduktionen mere markant end faldet i EU's forbrug i samme periode. Produktionen begyndte ikke at stige igen på samme måde som forbruget i 2010.

| (124) | EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 13 % i den betragtede periode. På trods af dette faldt erhvervsgrenens udnyttelsesgrad yderligere i den betragtede periode med samlet set 2 % til 74,1 %. |
| --- | --- |

(124)

EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 13 % i den betragtede periode. På trods af dette faldt erhvervsgrenens udnyttelsesgrad yderligere i den betragtede periode med samlet set 2 % til 74,1 %.

4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (125) | EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med en højere sats (8 % mere) end faldet i forbruget i den betragtede periode. I perioden 2009-2010 faldt salgsmængden fortsat, mens EU-forbruget dog steg med 8 %.

  Tabel 4










  Mængde (tons) | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salg i Unionen | 190 332 | 156 798 | 152 609 | 152 095 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 82 | 80 | 80 |

(125)

EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med en højere sats (8 % mere) end faldet i forbruget i den betragtede periode. I perioden 2009-2010 faldt salgsmængden fortsat, mens EU-forbruget dog steg med 8 %.

Tabel 4

Mængde (tons)

2008

2009

2010

UP

Salg i Unionen

190 332

156 798

152 609

152 095

Indeks (2008 = 100)

100

82

80

80

| (126) | EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 9 % i den betragtede periode svarende til 2,1 procentpoint.

  Tabel 5 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Markedsandel i EU | 23,0 % | 22,8 % | 20,3 % | 20,9 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 88 | 91 |

(126)

EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 9 % i den betragtede periode svarende til 2,1 procentpoint.

Tabel 5

2008

2009

2010

UP

Markedsandel i EU

23,0 %

22,8 %

20,3 %

20,9 %

Indeks (2008 = 100)

100

99

88

91

4.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

| (127) | I den betragtede periode faldt beskæftigelsen med 21 %. Tendensen følger det samme mønster som faldet i salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.

  Tabel 6 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 31 559 | 26 146 | 24 993 | 25 093 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 83 | 79 | 79 |

(127)

I den betragtede periode faldt beskæftigelsen med 21 %. Tendensen følger det samme mønster som faldet i salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.

Tabel 6

2008

2009

2010

UP

Antal ansatte

31 559

26 146

24 993

25 093

Indeks (2008 = 100)

100

83

79

79

| (128) | Produktiviteten i EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, steg med 8 % i den betragtede periode. Dette skyldes delvist EU-erhvervsgrenens indsats for at modvirke presset fra dumpingimporten fra Kina.

  Tabel 7 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (tons/ansat) | 8,9 | 8,8 | 9,4 | 9,6 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 106 | 108 |

(128)

Produktiviteten i EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, steg med 8 % i den betragtede periode. Dette skyldes delvist EU-erhvervsgrenens indsats for at modvirke presset fra dumpingimporten fra Kina.

Tabel 7

2008

2009

2010

UP

Produktivitet (tons/ansat)

8,9

8,8

9,4

9,6

Indeks (2008 = 100)

100

99

106

108

4.2.4.   Dumpingmargenens størrelse

| (129) | Ovenstående afsnit om dumping indeholder nærmere oplysninger om dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(129)

Ovenstående afsnit om dumping indeholder nærmere oplysninger om dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.

4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

4.3.1.   Lagerbeholdninger

| (130) | EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt med 14 % i absolutte tal i den betragtede periode. I henhold til undersøgelsen er dette ikke en afgørende faktor for denne type erhvervsgren, som generelt arbejder efter ordre.

  Tabel 8 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagerbeholdninger (ton) | 7 754 | 6 647 | 7 611 | 6 647 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 86 | 98 | 86 |

(130)

EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt med 14 % i absolutte tal i den betragtede periode. I henhold til undersøgelsen er dette ikke en afgørende faktor for denne type erhvervsgren, som generelt arbejder efter ordre.

Tabel 8

2008

2009

2010

UP

Lagerbeholdninger (ton)

7 754

6 647

7 611

6 647

Indeks (2008 = 100)

100

86

98

86

4.3.2.   Salgspriser

| (131) | EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode.

  Tabel 9 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton) | 4 103 | 3 818 | 3 811 | 3 615 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 93 | 93 | 88 |

(131)

EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode.

Tabel 9

2008

2009

2010

UP

Gennemsnitlig salgspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton)

4 103

3 818

3 811

3 615

Indeks (2008 = 100)

100

93

93

88

4.3.3.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger

| (132) | Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger i EU-erhvervsgrenen udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:

  Tabel 10 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) | 4,2 % | 2,2 % | 0,1 % | 3,5 % |
| Likviditet (EUR) | 10 531 970 | 6 205 824 | 9 267 381 | 11 998 647 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 59 | 88 | 114 |
| Nettoinvesteringer (EUR) | 13 686 363 | 9 423 983 | 10 805 215 | 9 690 923 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 69 | 79 | 71 |
| Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) | 19,2 % | 14,8 % | –51,3 % | 5,5 % |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 77 | – 267 | 29 |
| Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 20 436 | 20 526 | 21 619 | 20 832 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 102 |

(132)

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger i EU-erhvervsgrenen udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:

Tabel 10

2008

2009

2010

UP

Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)

4,2 %

2,2 %

0,1 %

3,5 %

Likviditet (EUR)

10 531 970

6 205 824

9 267 381

11 998 647

Indeks (2008 = 100)

100

59

88

114

Nettoinvesteringer (EUR)

13 686 363

9 423 983

10 805 215

9 690 923

Indeks (2008 = 100)

100

69

79

71

Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)

19,2 %

14,8 %

–51,3 %

5,5 %

Indeks (2008 = 100)

100

77

– 267

29

Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

20 436

20 526

21 619

20 832

Indeks (2008 = 100)

100

100

106

102

| (133) | EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt med 0,7 procentpoint i løbet af den betragtede periode. Rentabiliteten var lavest i 2010, idet faldet nåede op på 4,1 procentpoint fra 2008 til 2010. |
| --- | --- |

(133)

EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt med 0,7 procentpoint i løbet af den betragtede periode. Rentabiliteten var lavest i 2010, idet faldet nåede op på 4,1 procentpoint fra 2008 til 2010.

| (134) | Det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen allerede befandt sig i en skrøbelig situation ved begyndelsen af den betragtede periode som følge af den enorme lavprisimport fra Kina til EU-markedet, som steg kraftigt i perioden 2002-2004, og som havde opnået en særdeles betydelig markedsandel efter afskaffelsen af importkontingenter for sådan import fra og med 2005. Dette havde forårsaget en større omstrukturering af sektoren, som var i slutfasen ved begyndelsen af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(134)

Det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen allerede befandt sig i en skrøbelig situation ved begyndelsen af den betragtede periode som følge af den enorme lavprisimport fra Kina til EU-markedet, som steg kraftigt i perioden 2002-2004, og som havde opnået en særdeles betydelig markedsandel efter afskaffelsen af importkontingenter for sådan import fra og med 2005. Dette havde forårsaget en større omstrukturering af sektoren, som var i slutfasen ved begyndelsen af den betragtede periode.

| (135) | I lyset af denne udvikling før den betragtede periode kan den fortjeneste, der blev opnået ved begyndelsen af perioden, ikke betragtes som den sædvanlige fortjeneste. Idet der ikke foreligger oplysninger herom, vurderes det, at det sædvanlige fortjenstniveau for en anden almindeligt anvendt og vigtig forbrugervare, som har været genstand for en antidumpingundersøgelse, nemlig fodtøj af læder, i stedet midlertidigt kan anvendes som gyldigt benchmark. Fortjenstniveauet er 6 % (7). Det er derfor klart, at EU-erhvervsgrenen som helhed i den betragtede periode aldrig kunne opnå et fortjenstniveau, der kan betegnes som rimeligt for denne vare. |
| --- | --- |

(135)

I lyset af denne udvikling før den betragtede periode kan den fortjeneste, der blev opnået ved begyndelsen af perioden, ikke betragtes som den sædvanlige fortjeneste. Idet der ikke foreligger oplysninger herom, vurderes det, at det sædvanlige fortjenstniveau for en anden almindeligt anvendt og vigtig forbrugervare, som har været genstand for en antidumpingundersøgelse, nemlig fodtøj af læder, i stedet midlertidigt kan anvendes som gyldigt benchmark. Fortjenstniveauet er 6 % (7). Det er derfor klart, at EU-erhvervsgrenen som helhed i den betragtede periode aldrig kunne opnå et fortjenstniveau, der kan betegnes som rimeligt for denne vare.

| (136) | EU-erhvervsgrenens likviditet steg samlet set betydeligt i løbet af den betragtede periode. Dette kan dog tilskrives enkelte større og veletablerede virksomheder, da dette ikke var tilfældet for SMV'erne. Nettoinvesteringsniveauet faldt med 33 %. Det skal dog bemærkes, at investeringsniveauet for SMV'er ved udgangen af den betragtede periode blev næsten ikkeeksisterende. Kun to ikke-SMV'er havde råd til at foretage betydelige investeringer i den betragtede periode. Faldet i investeringsafkast oversteg faldet i rentabilitet i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(136)

EU-erhvervsgrenens likviditet steg samlet set betydeligt i løbet af den betragtede periode. Dette kan dog tilskrives enkelte større og veletablerede virksomheder, da dette ikke var tilfældet for SMV'erne. Nettoinvesteringsniveauet faldt med 33 %. Det skal dog bemærkes, at investeringsniveauet for SMV'er ved udgangen af den betragtede periode blev næsten ikkeeksisterende. Kun to ikke-SMV'er havde råd til at foretage betydelige investeringer i den betragtede periode. Faldet i investeringsafkast oversteg faldet i rentabilitet i hele den betragtede periode.

| (137) | Mellem 2008 og undersøgelsesperioden steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 2 %. Denne stigning i lønomkostninger er betydeligt lavere end stigningen i lønomkostninger i EU som helhed i den betragtede periode, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen forsøgte at holde lønningerne på et så lavt niveau som muligt. |
| --- | --- |

(137)

Mellem 2008 og undersøgelsesperioden steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 2 %. Denne stigning i lønomkostninger er betydeligt lavere end stigningen i lønomkostninger i EU som helhed i den betragtede periode, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen forsøgte at holde lønningerne på et så lavt niveau som muligt.

4.3.4.   Produktionsomkostninger

| (138) | I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 10 %.

  Tabel 11 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (EUR/ton) | 3 578 | 3 583 | 3 514 | 3 230 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 100 | 98 | 90 |

(138)

I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 10 %.

Tabel 11

2008

2009

2010

UP

Produktionsomkostninger (EUR/ton)

3 578

3 583

3 514

3 230

Indeks (2008 = 100)

100

100

98

90

5.   Konklusion om skade

| (139) | Undersøgelsen har vist, at skadesindikatorer, såsom produktionsmængde, kapacitet, salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og beskæftigelsen, forværredes i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(139)

Undersøgelsen har vist, at skadesindikatorer, såsom produktionsmængde, kapacitet, salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og beskæftigelsen, forværredes i løbet af den betragtede periode.

| (140) | Skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater, såsom rentabilitet, investeringer og investeringsafkast, udviklede sig også negativt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(140)

Skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater, såsom rentabilitet, investeringer og investeringsafkast, udviklede sig også negativt i den betragtede periode.

| (141) | Samlet set nåede rentabiliteten aldrig et tilfredsstillende fortjenstniveau for erhvervsgrenen, og den forværredes endda i den betragtede periode. De fortsatte fald i EU-erhvervssektorens salgspriser betød, at erhvervsgrenen næsten ikke kunne opnå en fortjeneste. |
| --- | --- |

(141)

Samlet set nåede rentabiliteten aldrig et tilfredsstillende fortjenstniveau for erhvervsgrenen, og den forværredes endda i den betragtede periode. De fortsatte fald i EU-erhvervssektorens salgspriser betød, at erhvervsgrenen næsten ikke kunne opnå en fortjeneste.

| (142) | Selv om EU-erhvervsgrenens produktivitet steg i løbet af den betragtede periode, skyldes dette primært dens betydelige indsats for at konkurrere mod den meget udbredte kinesiske dumpingimport. |
| --- | --- |

(142)

Selv om EU-erhvervsgrenens produktivitet steg i løbet af den betragtede periode, skyldes dette primært dens betydelige indsats for at konkurrere mod den meget udbredte kinesiske dumpingimport.

| (143) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(143)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

E.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1.   Indledning

| (144) | I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten. |
| --- | --- |

(144)

I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.

2.   Dumpingimportens virkninger

| (145) | Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Mens mængden af dumpingimport fra Kina faldt med ca. 9 %, steg markedsandelen for denne import samtidig. EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt endvidere med 20 %, og markedsandelen faldt fra 23 % i 2008 til 20,9 % i UP. |
| --- | --- |

(145)

Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Mens mængden af dumpingimport fra Kina faldt med ca. 9 %, steg markedsandelen for denne import samtidig. EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt endvidere med 20 %, og markedsandelen faldt fra 23 % i 2008 til 20,9 % i UP.

| (146) | I perioden fra 2009 til slutningen af UP steg EU-forbruget, samtidig med at EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt, og dumpingimporten fra Kina, hvis markedsandel steg betydeligt i samme periode, steg. |
| --- | --- |

(146)

I perioden fra 2009 til slutningen af UP steg EU-forbruget, samtidig med at EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt, og dumpingimporten fra Kina, hvis markedsandel steg betydeligt i samme periode, steg.

| (147) | Priserne for dumpingimporten fra Kina steg i den betragtede periode. Selv om de gennemsnitlige importpriser fra Kina steg med 18 % i den betragtede periode, lå de konstant væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspriser, navnlig i UP, og lagde derved pres på priserne på EU-markedet. Reduktionen i EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet og dens rentabilitet kan således tilskrives det pristryk, som dumpingimporten fra Kina forvolder på EU-markedet. Faldet i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger og beskæftigelsesniveau beviser den indsats, den har ydet for at modvirke denne import. |
| --- | --- |

(147)

Priserne for dumpingimporten fra Kina steg i den betragtede periode. Selv om de gennemsnitlige importpriser fra Kina steg med 18 % i den betragtede periode, lå de konstant væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspriser, navnlig i UP, og lagde derved pres på priserne på EU-markedet. Reduktionen i EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet og dens rentabilitet kan således tilskrives det pristryk, som dumpingimporten fra Kina forvolder på EU-markedet. Faldet i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger og beskæftigelsesniveau beviser den indsats, den har ydet for at modvirke denne import.

| (148) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at tilstedeværelsen af import fra Kina og stigningen i markedsandelen for dumpingimport fra Kina til priser, som konstant lå under EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i dens dårlige finansielle situation og forværringen af de fleste skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(148)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at tilstedeværelsen af import fra Kina og stigningen i markedsandelen for dumpingimport fra Kina til priser, som konstant lå under EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i dens dårlige finansielle situation og forværringen af de fleste skadesindikatorer.

3.   Andre faktorers indvirkning

| (149) | Andre faktorer, der blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhæng, omfatter udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet og dets segmentering, EU-erhvervsgrenens eksport, importen fra andre lande af den pågældende vare, konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet, forskelle i produktionsmetoder og markedet for brugte varer. Andre faktorer blev også analyseret. |
| --- | --- |

(149)

Andre faktorer, der blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhæng, omfatter udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet og dets segmentering, EU-erhvervsgrenens eksport, importen fra andre lande af den pågældende vare, konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet, forskelle i produktionsmetoder og markedet for brugte varer. Andre faktorer blev også analyseret.

3.1.   Import fra andre tredjelande end det pågældende land

| (150) | Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Mængde- og pristendenserne er baseret på oplysninger fra Eurostat:

  Tabel 12 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængder fra alle andre tredjelande (ton) | 100 971 | 81 464 | 81 602 | 88 706 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 81 | 81 | 88 |
| Markedsandel | 12,2 % | 11,8 % | 10,9 % | 12,2 % |
| Gennemsnitlig importpris (EUR/ton) | 2 378 | 2 354 | 2 591 | 2 522 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 109 | 106 |
| Importen fra Tyrkiet — mængde (ton) | 36 952 | 33 275 | 32 887 | 40 553 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 90 | 89 | 110 |
| Markedsandel | 4,5 % | 4,8 % | 4,4 % | 5,6 % |
| Gennemsnitlig importpris (EUR/ton) | 2 027 | 2 014 | 2 171 | 2 058 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 99 | 107 | 102 |

(150)

Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Mængde- og pristendenserne er baseret på oplysninger fra Eurostat:

Tabel 12

2008

2009

2010

UP

Importmængder fra alle andre tredjelande (ton)

100 971

81 464

81 602

88 706

Indeks (2008 = 100)

100

81

81

88

Markedsandel

12,2 %

11,8 %

10,9 %

12,2 %

Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)

2 378

2 354

2 591

2 522

Indeks (2008 = 100)

100

99

109

106

Importen fra Tyrkiet — mængde (ton)

36 952

33 275

32 887

40 553

Indeks (2008 = 100)

100

90

89

110

Markedsandel

4,5 %

4,8 %

4,4 %

5,6 %

Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)

2 027

2 014

2 171

2 058

Indeks (2008 = 100)

100

99

107

102

| (151) | Importen fra andre tredjelande faldt med 12 % i den betragtede periode, mens markedsandelen for denne import forblev ret stabil. |
| --- | --- |

(151)

Importen fra andre tredjelande faldt med 12 % i den betragtede periode, mens markedsandelen for denne import forblev ret stabil.

| (152) | Det skal bemærkes, at de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande steg med 6 % i den betragtede periode og konsekvent forblev højere end gennemsnitssalgsprisen for eksportsalget fra Kina (68 % højere i UP). |
| --- | --- |

(152)

Det skal bemærkes, at de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande steg med 6 % i den betragtede periode og konsekvent forblev højere end gennemsnitssalgsprisen for eksportsalget fra Kina (68 % højere i UP).

| (153) | CCCLA bemærkede, at importen fra Tyrkiet steg med 8 % fra 2010-2011, idet prisen på import fra Tyrkiet angiveligt kun er ca. 20 % højere end prisen på import fra Kina. |
| --- | --- |

(153)

CCCLA bemærkede, at importen fra Tyrkiet steg med 8 % fra 2010-2011, idet prisen på import fra Tyrkiet angiveligt kun er ca. 20 % højere end prisen på import fra Kina.

| (154) | Med hensyn til denne påstand viser en sammenligning af situationen ved begyndelsen og slutningen af den betragtede periode, at den pågældende importmængde fra Tyrkiet steg med 10 % eller 1,1 procentpoint, og at den gennemsnitlige pris på denne import forblev meget højere (37-60 %) end de kinesiske importpriser. Denne import repræsenterede på intet tidspunkt en markedsandel på mere end 5,6 %. Det kan derfor næppe konkluderes, at EU-erhvervsgrenens væsentlige skade skyldes den tyrkiske import. |
| --- | --- |

(154)

Med hensyn til denne påstand viser en sammenligning af situationen ved begyndelsen og slutningen af den betragtede periode, at den pågældende importmængde fra Tyrkiet steg med 10 % eller 1,1 procentpoint, og at den gennemsnitlige pris på denne import forblev meget højere (37-60 %) end de kinesiske importpriser. Denne import repræsenterede på intet tidspunkt en markedsandel på mere end 5,6 %. Det kan derfor næppe konkluderes, at EU-erhvervsgrenens væsentlige skade skyldes den tyrkiske import.

| (155) | Det konkluderes således på grundlag af ovenstående, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen væsentlig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(155)

Det konkluderes således på grundlag af ovenstående, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen væsentlig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.

3.2.   Markedssegmenter

| (156) | En tysk sammenslutning af importører og nogle af dens medlemmer fremførte, at det pågældende marked for varer af keramisk materiale ud fra forbrugerpriser, kvalitet og salgskanaler er opdelt i mindst følgende tre segmenter: »premium« (høj kvalitet, høje priser), medium/lavt (medium/lav kvalitet, medium/lave priser) og specialvarer (f.eks. pyntegenstande, souvenirs, krukker og hotelporcelæn). Størstedelen af EU-produktionen sælges angiveligt på markederne for »premium«- og/eller specialvarer, mens den kinesiske import primært sælges på lavprismarkedet. EU-erhvervsgrenen henvender sig primært til specialbutikker frem for butikker, hvor standardforbrugere handler. Kinesisk import konkurrerer derfor ikke direkte med EU-produktionen. |
| --- | --- |

(156)

En tysk sammenslutning af importører og nogle af dens medlemmer fremførte, at det pågældende marked for varer af keramisk materiale ud fra forbrugerpriser, kvalitet og salgskanaler er opdelt i mindst følgende tre segmenter: »premium« (høj kvalitet, høje priser), medium/lavt (medium/lav kvalitet, medium/lave priser) og specialvarer (f.eks. pyntegenstande, souvenirs, krukker og hotelporcelæn). Størstedelen af EU-produktionen sælges angiveligt på markederne for »premium«- og/eller specialvarer, mens den kinesiske import primært sælges på lavprismarkedet. EU-erhvervsgrenen henvender sig primært til specialbutikker frem for butikker, hvor standardforbrugere handler. Kinesisk import konkurrerer derfor ikke direkte med EU-produktionen.

| (157) | Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke disse påstande. Den samme vare dækker for det første ikke visse varer, som disse parter henviser til, f.eks. varer, der alene har dekorative formål (se betragtning 50 og 51). Undersøgelsen viste for det andet, at EU-produktionen på nuværende tidspunkt er rettet mod alle markeder ligesom den kinesiske import. En relevant del af den kinesiske import hører faktisk ind under segmenterne for premium- og specialvarer. En britisk importør hævdede at importere premiumvarer fra Kina, mens en gruppe EU-virksomheder med produktionsinteresse i Kina også henviste til de meget høje priser, den havde på EU-markedet for sine stentøjsvarer med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(157)

Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke disse påstande. Den samme vare dækker for det første ikke visse varer, som disse parter henviser til, f.eks. varer, der alene har dekorative formål (se betragtning 50 og 51). Undersøgelsen viste for det andet, at EU-produktionen på nuværende tidspunkt er rettet mod alle markeder ligesom den kinesiske import. En relevant del af den kinesiske import hører faktisk ind under segmenterne for premium- og specialvarer. En britisk importør hævdede at importere premiumvarer fra Kina, mens en gruppe EU-virksomheder med produktionsinteresse i Kina også henviste til de meget høje priser, den havde på EU-markedet for sine stentøjsvarer med oprindelse i Kina.

| (158) | Endelig henvises der til afsnit B.1.2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den pågældende vare og den samme vare skal betragtes som én og samme vare. Analysen bør således gennemføres for den pågældende vare og den samme vare. Enhver påstand vedrørende bestemte segmenter afvises derfor. |
| --- | --- |

(158)

Endelig henvises der til afsnit B.1.2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den pågældende vare og den samme vare skal betragtes som én og samme vare. Analysen bør således gennemføres for den pågældende vare og den samme vare. Enhver påstand vedrørende bestemte segmenter afvises derfor.

3.3.   Forbrug og efterspørgsel

| (159) | En europæisk sammenslutning af importører og detailhandlere og CCCLA påpegede et fald i efterspørgslen i Unionen. En importør uden for stikprøven fremførte, at efterspørgslen efter porcelæn, navnlig i tilbehørssortimenterne og i den private sektor, er faldet drastisk, og at den tilbageværende efterspørgsel er særdeles diversificeret. Flere parter fremførte ligeledes, at forbrugerne i dag som følge af den skiftende mode ønsker billig bordservice og billige køkkenartikler af keramisk materiale. Efter en grossists mening er markedet for kvalitetsvarer faldende og vil fortsat falde i de kommende år. |
| --- | --- |

(159)

En europæisk sammenslutning af importører og detailhandlere og CCCLA påpegede et fald i efterspørgslen i Unionen. En importør uden for stikprøven fremførte, at efterspørgslen efter porcelæn, navnlig i tilbehørssortimenterne og i den private sektor, er faldet drastisk, og at den tilbageværende efterspørgsel er særdeles diversificeret. Flere parter fremførte ligeledes, at forbrugerne i dag som følge af den skiftende mode ønsker billig bordservice og billige køkkenartikler af keramisk materiale. Efter en grossists mening er markedet for kvalitetsvarer faldende og vil fortsat falde i de kommende år.

| (160) | I henhold til ovennævnte europæiske sammenslutning af importører og detailhandlere kan faldet i EU-producenternes salg og produktion i den betragtede periode forklares ved dette fald i efterspørgslen. |
| --- | --- |

(160)

I henhold til ovennævnte europæiske sammenslutning af importører og detailhandlere kan faldet i EU-producenternes salg og produktion i den betragtede periode forklares ved dette fald i efterspørgslen.

| (161) | CCCLA fremførte, at klagen viste betydelige svingninger i forbrugsniveauet i EU i den betragtede periode i overensstemmelse med de generelle makroøkonomiske forhold. I henhold til CCCLA udviklede skadesfaktorer sig parallelt med svingningerne i efterspørgslen på EU-markedet og andre markeder i den betragtede periode, og både EU-producenternes salg og den kinesiske import fulgte ændringerne i efterspørgslen. |
| --- | --- |

(161)

CCCLA fremførte, at klagen viste betydelige svingninger i forbrugsniveauet i EU i den betragtede periode i overensstemmelse med de generelle makroøkonomiske forhold. I henhold til CCCLA udviklede skadesfaktorer sig parallelt med svingningerne i efterspørgslen på EU-markedet og andre markeder i den betragtede periode, og både EU-producenternes salg og den kinesiske import fulgte ændringerne i efterspørgslen.

| (162) | En tysk sammenslutning af importører og nogle af dens medlemmer fremførte, at de kinesiske importtal efter udvidelsen af Unionen i 2004 og ophævelsen af importkontingenter for denne vare med virkning fra 1. januar 2005 viser en enorm efterspørgsel efter billigere bordservice på EU-markedet i perioden 2002-2005, som blev efterfulgt af et fald i perioden 2005-2010. EU-producenter var angiveligt ikke villige eller i stand til at imødekomme denne efterspørgsel. |
| --- | --- |

(162)

En tysk sammenslutning af importører og nogle af dens medlemmer fremførte, at de kinesiske importtal efter udvidelsen af Unionen i 2004 og ophævelsen af importkontingenter for denne vare med virkning fra 1. januar 2005 viser en enorm efterspørgsel efter billigere bordservice på EU-markedet i perioden 2002-2005, som blev efterfulgt af et fald i perioden 2005-2010. EU-producenter var angiveligt ikke villige eller i stand til at imødekomme denne efterspørgsel.

| (163) | Med hensyn til disse påstande henvises der for det første til afsnit B.1.2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den pågældende vare og den samme vare skal betragtes som én og samme vare. Enhver påstand om bestemte sortimenter er derfor ikke relevant, og analysen bør gennemføres for den pågældende vare og den samme vare. |
| --- | --- |

(163)

Med hensyn til disse påstande henvises der for det første til afsnit B.1.2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den pågældende vare og den samme vare skal betragtes som én og samme vare. Enhver påstand om bestemte sortimenter er derfor ikke relevant, og analysen bør gennemføres for den pågældende vare og den samme vare.

| (164) | For det andet modsiges påstanden om, at skadesfaktorer udviklede sig parallelt med svingninger i efterspørgslen på andre eksportmarkeder, af det forhold, at de stikprøveudvalgte EU-producenters eksport udviklede sig positivt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(164)

For det andet modsiges påstanden om, at skadesfaktorer udviklede sig parallelt med svingninger i efterspørgslen på andre eksportmarkeder, af det forhold, at de stikprøveudvalgte EU-producenters eksport udviklede sig positivt i den betragtede periode.

| (165) | For det tredje er forbruget som konkluderet i afsnit D.2 ovenfor faldet i den betragtede periode. Der var ingen dokumentation for, at EU-producenter ikke var villige og/eller i stand til at dække en enorm efterspørgsel efter billigere bordservice i Unionen. Tværtimod fastslog undersøgelsen, at EU-producenterne i hele den betragtede periode kunne imødekomme efterspørgslen efter forskellige typer, herunder billigere bordservice. Selv om der var tale om svingninger i forbrugsniveauet i Unionen i den betragtede periode, som kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige resultater på et vist tidspunkt, kan de ikke generelt anses for at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i UP. |
| --- | --- |

(165)

For det tredje er forbruget som konkluderet i afsnit D.2 ovenfor faldet i den betragtede periode. Der var ingen dokumentation for, at EU-producenter ikke var villige og/eller i stand til at dække en enorm efterspørgsel efter billigere bordservice i Unionen. Tværtimod fastslog undersøgelsen, at EU-producenterne i hele den betragtede periode kunne imødekomme efterspørgslen efter forskellige typer, herunder billigere bordservice. Selv om der var tale om svingninger i forbrugsniveauet i Unionen i den betragtede periode, som kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige resultater på et vist tidspunkt, kan de ikke generelt anses for at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i UP.

| (166) | Påstandene blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(166)

Påstandene blev derfor afvist.

3.4.   EU-erhvervsgrenens eksport

| (167) | I henhold til data fra Eurostat (eksportmængde) og EU-producenterne i stikprøven (gennemsnitlig eksportpris) udviklede EU-erhvervsgrenens eksport sig på følgende måde i den betragtede periode:

  Tabel 13 | 2008 | 2009 | 2010 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde (tons) | 90 968 | 73 502 | 83 091 | 88 105 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 81 | 91 | 97 |
| Gennemsnitlig eksportpris (EUR/ton) | 3 136 | 2 983 | 3 462 | 3 125 |
| Indeks (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 100 |

(167)

I henhold til data fra Eurostat (eksportmængde) og EU-producenterne i stikprøven (gennemsnitlig eksportpris) udviklede EU-erhvervsgrenens eksport sig på følgende måde i den betragtede periode:

Tabel 13

2008

2009

2010

UP

Eksportmængde (tons)

90 968

73 502

83 091

88 105

Indeks (2008 = 100)

100

81

91

97

Gennemsnitlig eksportpris (EUR/ton)

3 136

2 983

3 462

3 125

Indeks (2008 = 100)

100

95

110

100

| (168) | CCCLA bemærkede, at EU-producenternes eksport i henhold til klagen steg betydeligt i perioden 2009-2011. Denne part fremførte, at skadesfaktorerne udviklede sig negativt, da EU-producenternes eksport faldt. Skaden blev dermed forvoldt af en ugunstig udvikling i EU-erhvervsgrenens eksport. |
| --- | --- |

(168)

CCCLA bemærkede, at EU-producenternes eksport i henhold til klagen steg betydeligt i perioden 2009-2011. Denne part fremførte, at skadesfaktorerne udviklede sig negativt, da EU-producenternes eksport faldt. Skaden blev dermed forvoldt af en ugunstig udvikling i EU-erhvervsgrenens eksport.

| (169) | I den sammenhæng bemærkes det først, at skadesundersøgelsen fokuserer på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet. Evt. ændringer af eksportresultaterne har således ingen virkning på de fleste af ovennævnte indikatorer, f.eks. salgsmængde, markedsandel og priser. EU-erhvervsgrenens eksport kan for det andet tolkes som en metode til at kompensere for det faldende salg på EU-markedet, dvs. dér, hvor skaden påføres. Som ovennævnte tabel viser, faldt den samlede eksport fra EU for det tredje med 3 %. Endelig forblev eksportpriserne for de samarbejdsvillige producenter i stikprøven stabile i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(169)

I den sammenhæng bemærkes det først, at skadesundersøgelsen fokuserer på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet. Evt. ændringer af eksportresultaterne har således ingen virkning på de fleste af ovennævnte indikatorer, f.eks. salgsmængde, markedsandel og priser. EU-erhvervsgrenens eksport kan for det andet tolkes som en metode til at kompensere for det faldende salg på EU-markedet, dvs. dér, hvor skaden påføres. Som ovennævnte tabel viser, faldt den samlede eksport fra EU for det tredje med 3 %. Endelig forblev eksportpriserne for de samarbejdsvillige producenter i stikprøven stabile i den betragtede periode.

| (170) | Påstanden blev derfor afvist, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke forvoldte væsentlig skade. |
| --- | --- |

(170)

Påstanden blev derfor afvist, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke forvoldte væsentlig skade.

3.5.   Afskaffelse af importkontingenter

| (171) | For de medlemsstater, der var medlem af EU på daværende tidspunkt, var varer med oprindelse i Kina henhørende under de KN-koder, der er nævnt i betragtning 55, indtil den 1. januar 2005 underlagt kvantitative grænser på i alt 84 473 tons i 2000, som gradvist blev hævet til 147 744 tons i 2004. Foreliggende statistikker viser, at importen af den pågældende vare i 2004 til de 27 lande, der nu er medlemsstater, udgjorde 173 809 tons. Da kontingenterne blev ophævet et år senere, steg denne import til 530 294 tons. Siden da, har den kinesiske import ikke været under 449 000 tons om året. |
| --- | --- |

(171)

For de medlemsstater, der var medlem af EU på daværende tidspunkt, var varer med oprindelse i Kina henhørende under de KN-koder, der er nævnt i betragtning 55, indtil den 1. januar 2005 underlagt kvantitative grænser på i alt 84 473 tons i 2000, som gradvist blev hævet til 147 744 tons i 2004. Foreliggende statistikker viser, at importen af den pågældende vare i 2004 til de 27 lande, der nu er medlemsstater, udgjorde 173 809 tons. Da kontingenterne blev ophævet et år senere, steg denne import til 530 294 tons. Siden da, har den kinesiske import ikke været under 449 000 tons om året.

| (172) | Hvad angår importkontingenternes indflydelse på skaden i den betragtede periode, bemærkes det indledningsvis, at der allerede var sket en betydelig omstrukturering på EU-markedet fra 2002 for at tage højde for de ændrede markedsforhold, idet kontingenterne gradvist blev hævet og ophævet tre år inden begyndelsen af den betragtede periode og seks år før begyndelsen af UP. Dette bekræftes af oplysninger fra en klager vedrørende lukninger og konkurser blandt europæiske producenter af bordservice af keramisk materiale. Som følge heraf var EU-erhvervsgrenen ved begyndelsen af den betragtede periode allerede omdannet til en formindsket og resultatorienteret sektor. |
| --- | --- |

(172)

Hvad angår importkontingenternes indflydelse på skaden i den betragtede periode, bemærkes det indledningsvis, at der allerede var sket en betydelig omstrukturering på EU-markedet fra 2002 for at tage højde for de ændrede markedsforhold, idet kontingenterne gradvist blev hævet og ophævet tre år inden begyndelsen af den betragtede periode og seks år før begyndelsen af UP. Dette bekræftes af oplysninger fra en klager vedrørende lukninger og konkurser blandt europæiske producenter af bordservice af keramisk materiale. Som følge heraf var EU-erhvervsgrenen ved begyndelsen af den betragtede periode allerede omdannet til en formindsket og resultatorienteret sektor.

| (173) | Det kan derfor hævdes, at virkningerne af ophævelsen af importkontingenter for den pågældende vare i 2005 kan have påvirket situationen for EU-erhvervsgrenen negativt inden begyndelsen af den betragtede periode. Selv om det er tilfældet, er det stadig dumpingimporten, der har forvoldt skaden i UP. Afskaffelsen af importkontingenterne med virkning fra 2005 bryder således ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i den betragtede periode og i UP. |
| --- | --- |

(173)

Det kan derfor hævdes, at virkningerne af ophævelsen af importkontingenter for den pågældende vare i 2005 kan have påvirket situationen for EU-erhvervsgrenen negativt inden begyndelsen af den betragtede periode. Selv om det er tilfældet, er det stadig dumpingimporten, der har forvoldt skaden i UP. Afskaffelsen af importkontingenterne med virkning fra 2005 bryder således ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i den betragtede periode og i UP.

3.6.   Konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet

| (174) | Flere parter fremførte, at skade forvoldes af konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet, og det fremførtes også, at denne antidumpingprocedure var blevet indledt for at tilbagevinde tab frembragt af bøder for illegale karteller. CCCLA anførte, at tilstedeværelsen af hemmelige aftaler på EU-markedet kan betyde, at oplysninger vedrørende skade (dvs. salgspriser, salgsmængder, markedsandel og fortjeneste) i både klagen og indsamlet under undersøgelsen er upålidelige, eftersom de ikke repræsenterer en situation, der afspejler de frie markedskræfter. |
| --- | --- |

(174)

Flere parter fremførte, at skade forvoldes af konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet, og det fremførtes også, at denne antidumpingprocedure var blevet indledt for at tilbagevinde tab frembragt af bøder for illegale karteller. CCCLA anførte, at tilstedeværelsen af hemmelige aftaler på EU-markedet kan betyde, at oplysninger vedrørende skade (dvs. salgspriser, salgsmængder, markedsandel og fortjeneste) i både klagen og indsamlet under undersøgelsen er upålidelige, eftersom de ikke repræsenterer en situation, der afspejler de frie markedskræfter.

| (175) | Det bemærkes på den ene side, at Kommissionen i 2010 pålagde 17 virksomheder inden for sektoren for badeværelsesudstyr og -inventar bøder for at have deltaget i et prisfastsættelseskartel i perioden 1992-2004, som berørte seks medlemsstater: Tyskland, Østrig, Italien, Frankrig Belgien og Nederlandene (8). De pågældende aktiviteter fandt sted inden den betragtede periode og vedrørte andre varer. Den eneste berørte virksomhed, der også var aktiv inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i den betragtede periode, anlagde desuden sag ved EU-Domstolen med henblik på annullation af bøden. Denne sag er stadig verserende. På den anden side iværksatte de tyske myndigheder en kartelundersøgelse af en række tyske producenter af bordservice i februar 2011. Resultatet af undersøgelsen er endnu ikke blevet offentliggjort af de tyske myndigheder, så der kan endnu ikke drages konklusioner heraf. Denne undersøgelse vedrører desuden kun én medlemsstat, mens EU-erhvervsgrenen spreder sig over flere lande. Påstandene blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(175)

Det bemærkes på den ene side, at Kommissionen i 2010 pålagde 17 virksomheder inden for sektoren for badeværelsesudstyr og -inventar bøder for at have deltaget i et prisfastsættelseskartel i perioden 1992-2004, som berørte seks medlemsstater: Tyskland, Østrig, Italien, Frankrig Belgien og Nederlandene (8). De pågældende aktiviteter fandt sted inden den betragtede periode og vedrørte andre varer. Den eneste berørte virksomhed, der også var aktiv inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i den betragtede periode, anlagde desuden sag ved EU-Domstolen med henblik på annullation af bøden. Denne sag er stadig verserende. På den anden side iværksatte de tyske myndigheder en kartelundersøgelse af en række tyske producenter af bordservice i februar 2011. Resultatet af undersøgelsen er endnu ikke blevet offentliggjort af de tyske myndigheder, så der kan endnu ikke drages konklusioner heraf. Denne undersøgelse vedrører desuden kun én medlemsstat, mens EU-erhvervsgrenen spreder sig over flere lande. Påstandene blev derfor afvist.

| (176) | Med hensyn til nogle parters henvisning til det forhold, at visse producenter i EU ændrede deres aktiviteter og blev importører af varer med oprindelse i Kina, er dette en forretningsmæssig beslutning, der ikke kan betegnes som konkurrencebegrænsende. |
| --- | --- |

(176)

Med hensyn til nogle parters henvisning til det forhold, at visse producenter i EU ændrede deres aktiviteter og blev importører af varer med oprindelse i Kina, er dette en forretningsmæssig beslutning, der ikke kan betegnes som konkurrencebegrænsende.

3.7.   Produktionsmetoder

| (177) | I henhold til visse parter bidrog EU-producenternes valg med hensyn til produktionsmetoder klart til EU-erhvervsgrenens skade. Disse parter understreger, at EU-producenternes produktionsmetoder er langt mindre effektive end de kinesiske. EU-producenternes produktionsmetoder er fuldautomatiske, hvilket medfører høje omkostninger til omstilling i forbindelse med små serier, dyr fremstilling af støbeforme, dyrere råmaterialer og højere energiomkostninger som følge af den dobbelte brændingsproces. I modsætning til EU-producenterne arbejder kinesiske producenter desuden efter ordre, har lavere lageromkostninger og sælger hele deres produktion i partier uden klasseinddeling og i kombination med rabatter. Også omkostningerne til overføringsbilleder til dekoration i glasuren er næsten dobbelt så høje i EU. Andre parter fremhævede på den anden side EU-produktionsmetodernes effektivitet i forbindelse med f.eks. store serier. |
| --- | --- |

(177)

I henhold til visse parter bidrog EU-producenternes valg med hensyn til produktionsmetoder klart til EU-erhvervsgrenens skade. Disse parter understreger, at EU-producenternes produktionsmetoder er langt mindre effektive end de kinesiske. EU-producenternes produktionsmetoder er fuldautomatiske, hvilket medfører høje omkostninger til omstilling i forbindelse med små serier, dyr fremstilling af støbeforme, dyrere råmaterialer og højere energiomkostninger som følge af den dobbelte brændingsproces. I modsætning til EU-producenterne arbejder kinesiske producenter desuden efter ordre, har lavere lageromkostninger og sælger hele deres produktion i partier uden klasseinddeling og i kombination med rabatter. Også omkostningerne til overføringsbilleder til dekoration i glasuren er næsten dobbelt så høje i EU. Andre parter fremhævede på den anden side EU-produktionsmetodernes effektivitet i forbindelse med f.eks. store serier.

| (178) | Undersøgelsen viste, at der forekommer relevant teknologioverførsel i hele verden. Der kunne ikke konstateres en forbindelse mellem en specifik produktionsmetode og gode forretningsresultater. Det kunne heller ikke fastlægges, om valget af en bestemt produktionsmetode var vigtigt nok til at kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(178)

Undersøgelsen viste, at der forekommer relevant teknologioverførsel i hele verden. Der kunne ikke konstateres en forbindelse mellem en specifik produktionsmetode og gode forretningsresultater. Det kunne heller ikke fastlægges, om valget af en bestemt produktionsmetode var vigtigt nok til at kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

3.8.   Markederne for brugte varer

| (179) | I henhold til en ikkestikprøveudvalgt importør er husstandene blevet mindre i de seneste årtier og afhænder overflødige genstande via loppemarkeder, webauktioner og andre former for markeder for brugte varer. For denne part dækker brugt bordservice og brugte køkkenartikler en betydelig del af den nuværende efterspørgsel, og brugte varer konkurrerer direkte med nyproducerede varer. Den ikkestikprøveudvalgte importør indgav dokumentation for webauktionsværdien af flere sortimenter fra velkendte tyske porcelænsproducenter. |
| --- | --- |

(179)

I henhold til en ikkestikprøveudvalgt importør er husstandene blevet mindre i de seneste årtier og afhænder overflødige genstande via loppemarkeder, webauktioner og andre former for markeder for brugte varer. For denne part dækker brugt bordservice og brugte køkkenartikler en betydelig del af den nuværende efterspørgsel, og brugte varer konkurrerer direkte med nyproducerede varer. Den ikkestikprøveudvalgte importør indgav dokumentation for webauktionsværdien af flere sortimenter fra velkendte tyske porcelænsproducenter.

| (180) | Der kunne dog ikke findes et rimeligt grundlag for at ekstrapolere mængderne og priserne fra en tysktalende platform med meget specifikke sortimenter fra tre tyske virksomheder til andre EU-lande eller varesortimenter. Det var derfor ikke muligt at kvantificere dette marked, og det kunne ikke fastlægges, om salget af brugte varer var vigtigt nok til at kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(180)

Der kunne dog ikke findes et rimeligt grundlag for at ekstrapolere mængderne og priserne fra en tysktalende platform med meget specifikke sortimenter fra tre tyske virksomheder til andre EU-lande eller varesortimenter. Det var derfor ikke muligt at kvantificere dette marked, og det kunne ikke fastlægges, om salget af brugte varer var vigtigt nok til at kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

3.9.   Den økonomiske krise

| (181) | I henhold til CCCLA skyldes den påståede skade indvirkningen af finanskrisen, den økonomiske recession og statsgældskrisen på forbrugernes budgetter. CCCLA fremfører, at klagerne er rentable på driftsniveau, og at tabene i regnskaberne skyldes finansiel spekulation (f.eks. tab på aktie- eller statsobligationsmarkederne) og ikkedriftsmæssige udgifter som følge af finanskrisen. |
| --- | --- |

(181)

I henhold til CCCLA skyldes den påståede skade indvirkningen af finanskrisen, den økonomiske recession og statsgældskrisen på forbrugernes budgetter. CCCLA fremfører, at klagerne er rentable på driftsniveau, og at tabene i regnskaberne skyldes finansiel spekulation (f.eks. tab på aktie- eller statsobligationsmarkederne) og ikkedriftsmæssige udgifter som følge af finanskrisen.

| (182) | Den økonomiske krise kan forklare det lavere forbrug i en del af den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at i en situation med faldende forbrug i den betragtede periode og i en situation med stigende forbrug i perioden mellem 2009 og UP opnåede lavprisdumpingimport gode resultater i modsætning til EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(182)

Den økonomiske krise kan forklare det lavere forbrug i en del af den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at i en situation med faldende forbrug i den betragtede periode og i en situation med stigende forbrug i perioden mellem 2009 og UP opnåede lavprisdumpingimport gode resultater i modsætning til EU-erhvervsgrenen.

| (183) | Undersøgelsen viser klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske afmatning. Selv ikke under den generelle økonomiske fremgang var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde betydelige salgsmængder og tabte betydelige markedsandele i løbet af den betragtede periode, mens den kinesiske dumpingimport fik endnu større markedsandele. |
| --- | --- |

(183)

Undersøgelsen viser klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske afmatning. Selv ikke under den generelle økonomiske fremgang var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde betydelige salgsmængder og tabte betydelige markedsandele i løbet af den betragtede periode, mens den kinesiske dumpingimport fik endnu større markedsandele.

| (184) | Selv om den økonomiske krise kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige overordnede resultater, kan den ikke generelt anses for at være af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP. |
| --- | --- |

(184)

Selv om den økonomiske krise kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige overordnede resultater, kan den ikke generelt anses for at være af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.

3.10.   Andre faktorer

| (185) | En sammenslutning påpegede andre faktorer, som angiveligt kunne bryde årsagssammenhængen. Denne part henviste til konkurrencen inden for EU (idet priserne i EU varierer betydeligt) og til EU's arbejdsmiljøkrav, der er strengere og derved medfører højere produktionsomkostninger. Andre nævnte faktorer omfattede nogle kinesiske producenters forfalskninger og eksistensen af ikketoldmæssige hindringer på en række markeder uden for EU, der hindrer EU-producenternes eksport. |
| --- | --- |

(185)

En sammenslutning påpegede andre faktorer, som angiveligt kunne bryde årsagssammenhængen. Denne part henviste til konkurrencen inden for EU (idet priserne i EU varierer betydeligt) og til EU's arbejdsmiljøkrav, der er strengere og derved medfører højere produktionsomkostninger. Andre nævnte faktorer omfattede nogle kinesiske producenters forfalskninger og eksistensen af ikketoldmæssige hindringer på en række markeder uden for EU, der hindrer EU-producenternes eksport.

| (186) | Hvad angår konkurrencen inden for EU, påviste undersøgelsen ingen forbindelse mellem skaden, EU-producenternes beliggenhed og priserne i den pågældende medlemsstat. Med hensyn til EU's arbejdsmiljøkrav gælder de for EU-producerede og importerede varer og påvirker dermed alle virksomheders priser. Eftersom der ikke blev fremlagt dokumentation for påstanden om forfalskning, kunne virkningerne af denne påstand ikke analyseres. Påstanden om eksistensen af ikketoldmæssige hindringer på en række markeder uden for EU kunne ikke imødekommes. Sådanne hindringer kunne forhindre EU-producenter i at udnytte deres eksportmuligheder, men de har ingen indvirkning på det faldende salg på EU-markedet, dvs. dér, hvor skaden påføres. |
| --- | --- |

(186)

Hvad angår konkurrencen inden for EU, påviste undersøgelsen ingen forbindelse mellem skaden, EU-producenternes beliggenhed og priserne i den pågældende medlemsstat. Med hensyn til EU's arbejdsmiljøkrav gælder de for EU-producerede og importerede varer og påvirker dermed alle virksomheders priser. Eftersom der ikke blev fremlagt dokumentation for påstanden om forfalskning, kunne virkningerne af denne påstand ikke analyseres. Påstanden om eksistensen af ikketoldmæssige hindringer på en række markeder uden for EU kunne ikke imødekommes. Sådanne hindringer kunne forhindre EU-producenter i at udnytte deres eksportmuligheder, men de har ingen indvirkning på det faldende salg på EU-markedet, dvs. dér, hvor skaden påføres.

| (187) | CCCLA påpegede andre faktorer, dvs. mangler på uddannet arbejdskraft i EU og selvforskyldt skade, idet nogle EU-producenter importerer den pågældende vare. Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det dog, at hele EU-erhvervsgrenen generelt befandt sig i en dårlig situation, og at det forhold, at antallet af forretningsmodeller er blevet udvidet, ikke forvolder skade på EU-erhvervsgrenen og i stedet bør tolkes som en løsning, der kan kompensere for det faldende salg på EU-markedet. Hvad angår manglen på uddannet arbejdskraft inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i EU, var der ingen interesserede parter med hjemsted i EU, der påstod at være berørt af dette problem. |
| --- | --- |

(187)

CCCLA påpegede andre faktorer, dvs. mangler på uddannet arbejdskraft i EU og selvforskyldt skade, idet nogle EU-producenter importerer den pågældende vare. Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det dog, at hele EU-erhvervsgrenen generelt befandt sig i en dårlig situation, og at det forhold, at antallet af forretningsmodeller er blevet udvidet, ikke forvolder skade på EU-erhvervsgrenen og i stedet bør tolkes som en løsning, der kan kompensere for det faldende salg på EU-markedet. Hvad angår manglen på uddannet arbejdskraft inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i EU, var der ingen interesserede parter med hjemsted i EU, der påstod at være berørt af dette problem.

| (188) | En importør opfordrede institutionerne til at analysere indvirkningen af andre typer bordservice og køkkenartikler, f.eks. plast, aluminium, melamin og glas. Der blev dog ikke fremlagt oplysninger, der underbyggede påstanden. Undersøgelsen nåede ikke frem til resultater vedrørende dette spørgsmål. |
| --- | --- |

(188)

En importør opfordrede institutionerne til at analysere indvirkningen af andre typer bordservice og køkkenartikler, f.eks. plast, aluminium, melamin og glas. Der blev dog ikke fremlagt oplysninger, der underbyggede påstanden. Undersøgelsen nåede ikke frem til resultater vedrørende dette spørgsmål.

| (189) | Nogle parter kæder den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, sammen med EU-erhvervsgrenens situation før den betragtede periode. I den henseende påstod flere importører, at nedgangen for EU-erhvervsgrenen begyndte allerede i perioden 1975-2002. Kommissionens analyse kunne dog ikke gå så langt tilbage bl.a. på grund af manglende data for denne periode. Dette gjaldt også for et andet forhold, der gjorde sig gældende længe inden den betragtede periode, nemlig den statsstøtte, som den tyske porcelænsindustri modtog, og som i henhold til en importør, der ikke indgik i stikprøven, beviser, at EU-erhvervsgrenen ikke forbedrede sin effektivitet (9). |
| --- | --- |

(189)

Nogle parter kæder den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, sammen med EU-erhvervsgrenens situation før den betragtede periode. I den henseende påstod flere importører, at nedgangen for EU-erhvervsgrenen begyndte allerede i perioden 1975-2002. Kommissionens analyse kunne dog ikke gå så langt tilbage bl.a. på grund af manglende data for denne periode. Dette gjaldt også for et andet forhold, der gjorde sig gældende længe inden den betragtede periode, nemlig den statsstøtte, som den tyske porcelænsindustri modtog, og som i henhold til en importør, der ikke indgik i stikprøven, beviser, at EU-erhvervsgrenen ikke forbedrede sin effektivitet (9).

| (190) | Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(190)

Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (191) | På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(191)

På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

F.   UNIONENS INTERESSER

1.   Indledende bemærkninger

| (192) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner vedrørende skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i EU's interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(192)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner vedrørende skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i EU's interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

2.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (193) | EU-erhvervsgrenen består af over 200 producenter, som har produktionsanlæg i forskellige EU-medlemsstater, og som havde over 25 000 direkte beskæftigede i produktion og salg af den samme vare i UP. |
| --- | --- |

(193)

EU-erhvervsgrenen består af over 200 producenter, som har produktionsanlæg i forskellige EU-medlemsstater, og som havde over 25 000 direkte beskæftigede i produktion og salg af den samme vare i UP.

| (194) | Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater, såsom produktion, rentabilitet og investeringsafkast, udviklede sig navnlig negativt i den betragtede periode. SMV'er blev påført størst skade. I den betragtede periode har de været underskudsgivende siden 2010. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vurderes det, at den indsats, som sektoren allerede har ydet, ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en genopretning af EU-erhvervsgrenens finansielle situation, som i så fald kan blive yderligere forværret. |
| --- | --- |

(194)

Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater, såsom produktion, rentabilitet og investeringsafkast, udviklede sig navnlig negativt i den betragtede periode. SMV'er blev påført størst skade. I den betragtede periode har de været underskudsgivende siden 2010. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vurderes det, at den indsats, som sektoren allerede har ydet, ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en genopretning af EU-erhvervsgrenens finansielle situation, som i så fald kan blive yderligere forværret.

| (195) | Resultaterne af denne undersøgelse påvirkes ikke af det forhold, at visse EU-producenter klarer sig bedre end andre, eller af situationen for EU-erhvervsgrenen inden den betragtede periode. |
| --- | --- |

(195)

Resultaterne af denne undersøgelse påvirkes ikke af det forhold, at visse EU-producenter klarer sig bedre end andre, eller af situationen for EU-erhvervsgrenen inden den betragtede periode.

| (196) | Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil genskabe effektiv og loyal konkurrence på EU-markedet. Dette vil igen have positive virkninger for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og rentabilitet. |
| --- | --- |

(196)

Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil genskabe effektiv og loyal konkurrence på EU-markedet. Dette vil igen have positive virkninger for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og rentabilitet.

| (197) | Hvis foranstaltninger indføres, fremførte nogle importører, at den pågældende vare vil blive erstattet af andre typer varer (end bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale produceret i EU), f.eks. tekstiler (som gaveartikler) eller bordservice af plast, hvilket vil gavne andre sektorer end den keramiske. Undersøgelsen kunne imidlertid ikke bekræfte, at en sådan substitution vil være betydelig. |
| --- | --- |

(197)

Hvis foranstaltninger indføres, fremførte nogle importører, at den pågældende vare vil blive erstattet af andre typer varer (end bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale produceret i EU), f.eks. tekstiler (som gaveartikler) eller bordservice af plast, hvilket vil gavne andre sektorer end den keramiske. Undersøgelsen kunne imidlertid ikke bekræfte, at en sådan substitution vil være betydelig.

| (198) | Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(198)

Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.

3.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (199) | Som nævnt i betragtning 4 ovenfor blev der anvendt stikprøver som følge af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører. |
| --- | --- |

(199)

Som nævnt i betragtning 4 ovenfor blev der anvendt stikprøver som følge af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

| (200) | I UP hentede de stikprøveudvalgte importører primært deres vare fra det pågældende land og beskæftigede omkring 350 personer i import og videresalg af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. De var aktive inden for forskellige varetyper, der varierede fra gaveartikler i porcelæn over mærkevarefajance til almindeligt bordservice til privat brug. Deres grad af samarbejdsvilje varierede. De to største importører i stikprøven, der også driver større detailforretninger, fremlagde ikke udførlige oplysninger om rentabilitet og margenen mellem indkøbs- og detailpriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og en af dem nægtede at fremlægge sine regnskaber. Disse parter oplyste kun indkøbs- og/eller salgspriser ved overførsel. Selv om Kommissionen anmodede derom flere gange, fik man ikke fyldestgørende oplysninger, der kunne bruges til at beregne en repræsentativ importørs brutto- og nettomargen for den pågældende vare for stikprøven som helhed. |
| --- | --- |

(200)

I UP hentede de stikprøveudvalgte importører primært deres vare fra det pågældende land og beskæftigede omkring 350 personer i import og videresalg af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. De var aktive inden for forskellige varetyper, der varierede fra gaveartikler i porcelæn over mærkevarefajance til almindeligt bordservice til privat brug. Deres grad af samarbejdsvilje varierede. De to største importører i stikprøven, der også driver større detailforretninger, fremlagde ikke udførlige oplysninger om rentabilitet og margenen mellem indkøbs- og detailpriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og en af dem nægtede at fremlægge sine regnskaber. Disse parter oplyste kun indkøbs- og/eller salgspriser ved overførsel. Selv om Kommissionen anmodede derom flere gange, fik man ikke fyldestgørende oplysninger, der kunne bruges til at beregne en repræsentativ importørs brutto- og nettomargen for den pågældende vare for stikprøven som helhed.

| (201) | Data fremlagt af de to importører/detailhandlere i stikprøven gjorde det heller ikke muligt at beregne detailhandlernes brutto- og nettofortjenstmargen for den pågældende vare, da oplysningerne var mangelfulde i mange henseender. På grundlag af samarbejdet med importørerne i stikprøven var det derfor ikke muligt at fastslå EU-leverandørkædens evne til at absorbere den foreslåede antidumpingtold og dermed indvirkningen af en sådan told på detailprisen og således forbrugerne. |
| --- | --- |

(201)

Data fremlagt af de to importører/detailhandlere i stikprøven gjorde det heller ikke muligt at beregne detailhandlernes brutto- og nettofortjenstmargen for den pågældende vare, da oplysningerne var mangelfulde i mange henseender. På grundlag af samarbejdet med importørerne i stikprøven var det derfor ikke muligt at fastslå EU-leverandørkædens evne til at absorbere den foreslåede antidumpingtold og dermed indvirkningen af en sådan told på detailprisen og således forbrugerne.

| (202) | Hvad angår importører, oplyste langt de fleste importører, som besvarede stikprøvespørgsmålene til importører, for det første en bruttomargen mellem indkøbsprisen og prisen ved videresalg, der varierede mellem 50 % og 200 %. De kontrollerede tal fra rene importører i stikprøven bekræfter, at sådanne bruttomargener er repræsentative. Offentligt tilgængelig dokumentation viser for det andet, at leverandørkæden i Unionen (dvs. importører og efterfølgende kanaler) fuldt ud kan absorbere en antidumpingtold af den foreslåede størrelse, uden at det bringer de pågældende erhvervsdrivendes levedygtighed i fare. I henhold til en nylig publikation (10) vil et kinesisk krus af keramisk materiale, som købes af EU-distributører for 0,70 USD, blive solgt for 3,50 USD i detailhandelen i EU, dvs. en fortjeneste på mere end 150 % til distributøren/detailhandleren. I dette scenarie vil den foreslåede antidumpingtold for størstedelen af importen medføre en ekstraafgift på 0,16 EUR (og 0,36 EUR for ikkesamarbejdsvillige producenter) for EU-leverandørkæden, som generelt vil få en bruttomargen på 2,08 EUR for denne vare. I henhold til CBI-markedsundersøgelsen fra 2009 om bordservice, køkkenartikler osv., som er nævnt i betragtning 111 ovenfor, varierer forholdet endvidere mellem prisen cif EU's grænse og forbrugerprisen mellem 2,6 og 5,3 (11). Endelig har importørerne/detailhandlerne i stikprøven ikke på noget tidspunkt tilkendegivet, at de vil udelukke bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale fra deres import eller salg, hvis der indføres antidumpingtold. |
| --- | --- |

(202)

Hvad angår importører, oplyste langt de fleste importører, som besvarede stikprøvespørgsmålene til importører, for det første en bruttomargen mellem indkøbsprisen og prisen ved videresalg, der varierede mellem 50 % og 200 %. De kontrollerede tal fra rene importører i stikprøven bekræfter, at sådanne bruttomargener er repræsentative. Offentligt tilgængelig dokumentation viser for det andet, at leverandørkæden i Unionen (dvs. importører og efterfølgende kanaler) fuldt ud kan absorbere en antidumpingtold af den foreslåede størrelse, uden at det bringer de pågældende erhvervsdrivendes levedygtighed i fare. I henhold til en nylig publikation (10) vil et kinesisk krus af keramisk materiale, som købes af EU-distributører for 0,70 USD, blive solgt for 3,50 USD i detailhandelen i EU, dvs. en fortjeneste på mere end 150 % til distributøren/detailhandleren. I dette scenarie vil den foreslåede antidumpingtold for størstedelen af importen medføre en ekstraafgift på 0,16 EUR (og 0,36 EUR for ikkesamarbejdsvillige producenter) for EU-leverandørkæden, som generelt vil få en bruttomargen på 2,08 EUR for denne vare. I henhold til CBI-markedsundersøgelsen fra 2009 om bordservice, køkkenartikler osv., som er nævnt i betragtning 111 ovenfor, varierer forholdet endvidere mellem prisen cif EU's grænse og forbrugerprisen mellem 2,6 og 5,3 (11). Endelig har importørerne/detailhandlerne i stikprøven ikke på noget tidspunkt tilkendegivet, at de vil udelukke bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale fra deres import eller salg, hvis der indføres antidumpingtold.

| (203) | På baggrund af ovennævnte, og da der ikke indtil videre er fremskaffet andre pålidelige oplysninger i denne undersøgelse, vurderes det foreløbigt, at distributionskæden generelt, herunder importører, sandsynligvis kan absorbere stigningen i cif-priser på det foreslåede niveau uden væsentlige problemer, og at forbrugerne sandsynligvis ikke vil opleve prisstigninger. Interesserede parter opfordres dog igen udtrykkeligt til at fremlægge yderligere, omfattende og kontrollerbare data om dette forhold, som kan understøtte den videre analyse af indvirkningen af foranstaltninger på leverandørkæden og i sidste ende forbrugerne i næste fase af denne procedure. |
| --- | --- |

(203)

På baggrund af ovennævnte, og da der ikke indtil videre er fremskaffet andre pålidelige oplysninger i denne undersøgelse, vurderes det foreløbigt, at distributionskæden generelt, herunder importører, sandsynligvis kan absorbere stigningen i cif-priser på det foreslåede niveau uden væsentlige problemer, og at forbrugerne sandsynligvis ikke vil opleve prisstigninger. Interesserede parter opfordres dog igen udtrykkeligt til at fremlægge yderligere, omfattende og kontrollerbare data om dette forhold, som kan understøtte den videre analyse af indvirkningen af foranstaltninger på leverandørkæden og i sidste ende forbrugerne i næste fase af denne procedure.

| (204) | Tilkendegivelser om EU's interesser blev modtaget fra mere end 20 ikkestikprøveudvalgte importører, primært små virksomheder, en europæisk og international handelssammenslutning, en svensk sammenslutning af importører og detailhandlere, en nederlandsk sammenslutning af importører fra Fjernøsten og en sammenslutning af importører med base i Tyskland. Importørerne udtrykte alle bekymring for, at foranstaltningerne ville medføre stigninger i importpriserne, (delvis) indskrænkning af deres virksomhed og dermed en negativ indvirkning på dem generelt med hensyn til margener, rentabilitet mv. Disse argumenter kunne ikke imødekommes på grundlag af konklusionerne i næste betragtning og betragtning 201. |
| --- | --- |

(204)

Tilkendegivelser om EU's interesser blev modtaget fra mere end 20 ikkestikprøveudvalgte importører, primært små virksomheder, en europæisk og international handelssammenslutning, en svensk sammenslutning af importører og detailhandlere, en nederlandsk sammenslutning af importører fra Fjernøsten og en sammenslutning af importører med base i Tyskland. Importørerne udtrykte alle bekymring for, at foranstaltningerne ville medføre stigninger i importpriserne, (delvis) indskrænkning af deres virksomhed og dermed en negativ indvirkning på dem generelt med hensyn til margener, rentabilitet mv. Disse argumenter kunne ikke imødekommes på grundlag af konklusionerne i næste betragtning og betragtning 201.

| (205) | Flere importører tilkendegav, at der ville gå flere arbejdspladser tabt hos dem, hvis foranstaltningerne blev indført, end der ville blive reddet hos EU-producenterne. Dette modsiges dog af andre bemærkninger fra importører, hvoraf det fremgår, at de muligvis ville erstatte varer af keramisk materiale med varer af andre materialer (f.eks. tekstiler til gaver), eller at de ville være villige til at indkøbe mere i EU. |
| --- | --- |

(205)

Flere importører tilkendegav, at der ville gå flere arbejdspladser tabt hos dem, hvis foranstaltningerne blev indført, end der ville blive reddet hos EU-producenterne. Dette modsiges dog af andre bemærkninger fra importører, hvoraf det fremgår, at de muligvis ville erstatte varer af keramisk materiale med varer af andre materialer (f.eks. tekstiler til gaver), eller at de ville være villige til at indkøbe mere i EU.

| (206) | Den svenske sammenslutning vurderede, at foranstaltninger ville have negative økonomiske virkninger for importørerne i form af betydelige omkostninger til leverandørskift og administration, hvis de skulle finde alternativer til den kinesiske import. En europæisk og international handelssammenslutning påpegede, at det er vanskeligt at skifte leverandører, fordi importørerne havde foretaget store investeringer i dem. Dette er dog tilsyneladende ikke et væsentligt problem for nogle importører, der foretrækker at kunne skifte forsyningskilder. Vareudbud og forbrugsmønstre i Unionen ændrer sig i takt med moden, og omkostninger til udvikling af nye varer (fra nye leverandører) er derfor en naturlig del af denne sektor. |
| --- | --- |

(206)

Den svenske sammenslutning vurderede, at foranstaltninger ville have negative økonomiske virkninger for importørerne i form af betydelige omkostninger til leverandørskift og administration, hvis de skulle finde alternativer til den kinesiske import. En europæisk og international handelssammenslutning påpegede, at det er vanskeligt at skifte leverandører, fordi importørerne havde foretaget store investeringer i dem. Dette er dog tilsyneladende ikke et væsentligt problem for nogle importører, der foretrækker at kunne skifte forsyningskilder. Vareudbud og forbrugsmønstre i Unionen ændrer sig i takt med moden, og omkostninger til udvikling af nye varer (fra nye leverandører) er derfor en naturlig del af denne sektor.

| (207) | Flere importører, der ikke indgik i stikprøven, fremførte, at EU-producenter ikke ønsker at producere varer under andre varemærker. Dette modsiges dog af resultatet af undersøgelsen med hensyn til stikprøveudvalgte EU-producenter (som viste, at de producerer mærkevarer for tredjeparter), af bemærkningen fra en anden importør og af det forhold, at flere importører, som distribuerer varer under eget mærke, indkøber en del af deres sortiment inden for EU. |
| --- | --- |

(207)

Flere importører, der ikke indgik i stikprøven, fremførte, at EU-producenter ikke ønsker at producere varer under andre varemærker. Dette modsiges dog af resultatet af undersøgelsen med hensyn til stikprøveudvalgte EU-producenter (som viste, at de producerer mærkevarer for tredjeparter), af bemærkningen fra en anden importør og af det forhold, at flere importører, som distribuerer varer under eget mærke, indkøber en del af deres sortiment inden for EU.

| (208) | En importør, der ikke indgik i stikprøven, udtrykte sin manglende vilje til at dele produktionsidéer, varedesign og intern udvikling med visse konkurrerende EU-producenter af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Undersøgelsen viste dog ikke, at dette synspunkt deles generelt af importørerne. Det skal bemærkes, at den pågældende importør var part i en retstvist med visse tyske producenter, og at en del af vedkommendes sortiment var i direkte konkurrence med EU-producenters sortiment. |
| --- | --- |

(208)

En importør, der ikke indgik i stikprøven, udtrykte sin manglende vilje til at dele produktionsidéer, varedesign og intern udvikling med visse konkurrerende EU-producenter af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Undersøgelsen viste dog ikke, at dette synspunkt deles generelt af importørerne. Det skal bemærkes, at den pågældende importør var part i en retstvist med visse tyske producenter, og at en del af vedkommendes sortiment var i direkte konkurrence med EU-producenters sortiment.

| (209) | Nogle importører fremførte, at de ikke kan indkøbe varer fra EU-producenter på grund af deres højere omkostninger, manglende kapacitet til at levere håndfremstillede varer, manglende mulighed for at tilbyde små produktionsserier, manglende fleksibilitet, mangel på hensigtsmæssig organisation, der kan betjene store detailhandlere, som udbyder mange varer, og/eller mangel på visse produktionsprocesser, kvaliteter, dekorationstyper eller former. Disse parter fremførte, at problemerne var særligt udtalte i forbindelse med håndfremstillede varer og tilbudsorienterede varer (f.eks. lervarer), visse mærkevarer, der sælges under licens, produktion af visse registrerede brugsmønstre og specialvarer til f.eks. hotelbranchen (f.eks. porcelænsvarer i store mængder). Nogle påstod, at der ikke fandtes alternativer til import fra Kina. Undersøgelsen viste dog, at de fleste importører, der gav sig til kende, indkøber bordservice og/eller køkkenartikler af keramisk materiale fra flere kilder, herunder EU-producenter, i mange forskellige sortimenter og kvaliteter. EU-producenter tilbyder desuden et bredt udvalg af varer og har produktionskapacitet til at sælge mere på EU-markedet. |
| --- | --- |

(209)

Nogle importører fremførte, at de ikke kan indkøbe varer fra EU-producenter på grund af deres højere omkostninger, manglende kapacitet til at levere håndfremstillede varer, manglende mulighed for at tilbyde små produktionsserier, manglende fleksibilitet, mangel på hensigtsmæssig organisation, der kan betjene store detailhandlere, som udbyder mange varer, og/eller mangel på visse produktionsprocesser, kvaliteter, dekorationstyper eller former. Disse parter fremførte, at problemerne var særligt udtalte i forbindelse med håndfremstillede varer og tilbudsorienterede varer (f.eks. lervarer), visse mærkevarer, der sælges under licens, produktion af visse registrerede brugsmønstre og specialvarer til f.eks. hotelbranchen (f.eks. porcelænsvarer i store mængder). Nogle påstod, at der ikke fandtes alternativer til import fra Kina. Undersøgelsen viste dog, at de fleste importører, der gav sig til kende, indkøber bordservice og/eller køkkenartikler af keramisk materiale fra flere kilder, herunder EU-producenter, i mange forskellige sortimenter og kvaliteter. EU-producenter tilbyder desuden et bredt udvalg af varer og har produktionskapacitet til at sælge mere på EU-markedet.

| (210) | Det kan generelt konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger muligvis vil få negative virkninger for visse importørers økonomiske situation. Denne negative virkning forventes imidlertid ikke at få stor økonomisk betydning for importørernes situation i almindelighed. Det forventes generelt, at de (delvist) kan støtte prisstigningerne og/eller (delvist) overføre tolden til deres kunder (dvs. grossister, distributører eller detailhandlere), netop fordi tolden påvirker den største kilde på markedet. For importører, der gav sig til kende, og som samtidig er detailhandlere, viste undersøgelsen, at den pågældende vare repræsenterer en meget lille andel af deres samlede virksomhed. Det var ikke muligt ved hjælp af oplysningerne fra disse parter at beregne, i hvor høj grad de kan absorbere en prisstigning som følge af de foreslåede toldsatser, men som forklaret i betragtning 201-202 viser de oplysninger, der er fremlagt indtil videre, imidlertid ikke, at de ikke vil være i stand til det. |
| --- | --- |

(210)

Det kan generelt konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger muligvis vil få negative virkninger for visse importørers økonomiske situation. Denne negative virkning forventes imidlertid ikke at få stor økonomisk betydning for importørernes situation i almindelighed. Det forventes generelt, at de (delvist) kan støtte prisstigningerne og/eller (delvist) overføre tolden til deres kunder (dvs. grossister, distributører eller detailhandlere), netop fordi tolden påvirker den største kilde på markedet. For importører, der gav sig til kende, og som samtidig er detailhandlere, viste undersøgelsen, at den pågældende vare repræsenterer en meget lille andel af deres samlede virksomhed. Det var ikke muligt ved hjælp af oplysningerne fra disse parter at beregne, i hvor høj grad de kan absorbere en prisstigning som følge af de foreslåede toldsatser, men som forklaret i betragtning 201-202 viser de oplysninger, der er fremlagt indtil videre, imidlertid ikke, at de ikke vil være i stand til det.

| (211) | Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på de foreslåede niveauer ikke vil have væsentlige negative virkninger for ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(211)

Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på de foreslåede niveauer ikke vil have væsentlige negative virkninger for ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare.

4.   Andre branchers interesser

| (212) | Flere importører hævdede, at indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis vil have negativ indflydelse på importørernes forretningspartnere, der varierede fra færdiggørelses- og dekorationsfirmaer til grossister, distributører og detailhandlere. I den forbindelse påstod de, at indførelsen af foranstaltninger kunne forårsage tab af flere arbejdspladser i deres »satellitvirksomheder«, f.eks. designere eller logistikfirmaer, end det antal arbejdspladser, der kunne bevares/skabes af EU-erhvervsgrenen. Nogle importører fremførte også, at branchen for gaveartikler, reklamebranchen, hotel- og restaurationsbranchen og kommercielle forbrugere generelt også vil blive direkte berørt af en mangel på varer. Dette vil på kort tid føre til øget priskonkurrence blandt store discount-forretninger. Institutioner, der normalt har stramme budgetter, f.eks. plejeinstitutioner, vil også blive ramt. Nogle parter fremførte endvidere, at antidumpingforanstaltninger vil medføre mangel på råmaterialer til kunstnerisk og kreativt arbejde, der f.eks. udføres af porcelænsmalere eller værksteder. |
| --- | --- |

(212)

Flere importører hævdede, at indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis vil have negativ indflydelse på importørernes forretningspartnere, der varierede fra færdiggørelses- og dekorationsfirmaer til grossister, distributører og detailhandlere. I den forbindelse påstod de, at indførelsen af foranstaltninger kunne forårsage tab af flere arbejdspladser i deres »satellitvirksomheder«, f.eks. designere eller logistikfirmaer, end det antal arbejdspladser, der kunne bevares/skabes af EU-erhvervsgrenen. Nogle importører fremførte også, at branchen for gaveartikler, reklamebranchen, hotel- og restaurationsbranchen og kommercielle forbrugere generelt også vil blive direkte berørt af en mangel på varer. Dette vil på kort tid føre til øget priskonkurrence blandt store discount-forretninger. Institutioner, der normalt har stramme budgetter, f.eks. plejeinstitutioner, vil også blive ramt. Nogle parter fremførte endvidere, at antidumpingforanstaltninger vil medføre mangel på råmaterialer til kunstnerisk og kreativt arbejde, der f.eks. udføres af porcelænsmalere eller værksteder.

| (213) | Det vurderes, at alle disse påstande er ubegrundede. Disse importørers påstande modsiges på den ene side af deres egne bemærkninger, hvori de tilkendegiver, at de muligvis vil erstatte varer af keramisk materiale med varer af andre materialer (f.eks. tekstiler til gaver), således at de under alle omstændigheder benytter deres sædvanlige forretningspartnere, der er nævnt ovenfor. Det må desuden forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil være en fordel for EU-erhvervsgrenens »satellitvirksomheder«. Undersøgelsen kunne på den anden side ikke konkludere, at der vil opstå mangel på varer, hvis importen fra Kina skulle konkurrere til ikkedumpingpriser. Foranstaltningerne er udformet og forventes at fungere, således at de skaber ensartede vilkår for alle leverandører af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale og ikke uberettiget begrænser importen fra det pågældende land. Hvad angår den omtalte forøgelse af priskonkurrencen, kan dette også ses som en positiv virkning, f.eks. for institutioner, der normalt har stramme budgetter, f.eks. plejeinstitutioner. |
| --- | --- |

(213)

Det vurderes, at alle disse påstande er ubegrundede. Disse importørers påstande modsiges på den ene side af deres egne bemærkninger, hvori de tilkendegiver, at de muligvis vil erstatte varer af keramisk materiale med varer af andre materialer (f.eks. tekstiler til gaver), således at de under alle omstændigheder benytter deres sædvanlige forretningspartnere, der er nævnt ovenfor. Det må desuden forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil være en fordel for EU-erhvervsgrenens »satellitvirksomheder«. Undersøgelsen kunne på den anden side ikke konkludere, at der vil opstå mangel på varer, hvis importen fra Kina skulle konkurrere til ikkedumpingpriser. Foranstaltningerne er udformet og forventes at fungere, således at de skaber ensartede vilkår for alle leverandører af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale og ikke uberettiget begrænser importen fra det pågældende land. Hvad angår den omtalte forøgelse af priskonkurrencen, kan dette også ses som en positiv virkning, f.eks. for institutioner, der normalt har stramme budgetter, f.eks. plejeinstitutioner.

| (214) | Den svenske sammenslutning vurderede, at foranstaltninger ville have en negativ økonomisk indvirkning på grossist- og detailsektoren i Sverige. Den anslog et fald i beskæftigelsen på 2-3 % (mere for unge) og i importen på 20 %. Denne virkning forekommer dog overvurderet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at ingen af de importører, der samtidig er detailhandlere, og som fremsatte bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen, tilkendegav, at varen som helhed vil blive udelukket fra deres varesortiment, hvis der indføres antidumpingtold. En af disse parters beskæftigelsesfremskrivelser ved indførelse af foranstaltninger er grundlæggende de samme som fremskrivelserne, hvis der ingen foranstaltninger indføres. |
| --- | --- |

(214)

Den svenske sammenslutning vurderede, at foranstaltninger ville have en negativ økonomisk indvirkning på grossist- og detailsektoren i Sverige. Den anslog et fald i beskæftigelsen på 2-3 % (mere for unge) og i importen på 20 %. Denne virkning forekommer dog overvurderet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at ingen af de importører, der samtidig er detailhandlere, og som fremsatte bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen, tilkendegav, at varen som helhed vil blive udelukket fra deres varesortiment, hvis der indføres antidumpingtold. En af disse parters beskæftigelsesfremskrivelser ved indførelse af foranstaltninger er grundlæggende de samme som fremskrivelserne, hvis der ingen foranstaltninger indføres.

| (215) | CCCLA pegede på en dansk undersøgelse, som viser, at for hver euro, EU-producenter tjener ved handelsbeskyttelse, skal brugervirksomhederne i EU betale op til over 60 gange så meget. Denne bemærkning er dog meget generel og vedrører ikke specifikt denne undersøgelse, og det dokumenteres ikke i undersøgelsen, at dette faktisk ville være en konsekvens. |
| --- | --- |

(215)

CCCLA pegede på en dansk undersøgelse, som viser, at for hver euro, EU-producenter tjener ved handelsbeskyttelse, skal brugervirksomhederne i EU betale op til over 60 gange så meget. Denne bemærkning er dog meget generel og vedrører ikke specifikt denne undersøgelse, og det dokumenteres ikke i undersøgelsen, at dette faktisk ville være en konsekvens.

| (216) | En leverandør af særlige detailkampagner til store detailhandlere i hele verden fremførte, at dennes virksomhed krævede store mængder i korte perioder til detailkampagner, der løb over få måneder. I henhold til denne part, som køber to tredjedele af sine varer i Asien, primært Kina, vil en betydelig told ødelægge vedkommendes mulighed for at sælge til kampagnepriser i fremtiden. Det må anerkendes, at antidumpingtold kan påvirke en sådan virksomhed negativt. Formålet med tolden er dog ikke at udelukke kinesiske varer fra markedet. I de sidste tre år dækkede EU-producenter desuden 33 % af det, som den pågældende part betegner som den flygtige efterspørgsel. |
| --- | --- |

(216)

En leverandør af særlige detailkampagner til store detailhandlere i hele verden fremførte, at dennes virksomhed krævede store mængder i korte perioder til detailkampagner, der løb over få måneder. I henhold til denne part, som køber to tredjedele af sine varer i Asien, primært Kina, vil en betydelig told ødelægge vedkommendes mulighed for at sælge til kampagnepriser i fremtiden. Det må anerkendes, at antidumpingtold kan påvirke en sådan virksomhed negativt. Formålet med tolden er dog ikke at udelukke kinesiske varer fra markedet. I de sidste tre år dækkede EU-producenter desuden 33 % af det, som den pågældende part betegner som den flygtige efterspørgsel.

| (217) | Det konkluderes derfor på dette foreløbige stadium, at fordelene ved at forhindre skade i den resterende del af denne undersøgelsesperiode gennem indførelsen af midlertidige foranstaltninger for import af den pågældende vare overskygges af de potentielle negative virkninger for andre brancher. |
| --- | --- |

(217)

Det konkluderes derfor på dette foreløbige stadium, at fordelene ved at forhindre skade i den resterende del af denne undersøgelsesperiode gennem indførelsen af midlertidige foranstaltninger for import af den pågældende vare overskygges af de potentielle negative virkninger for andre brancher.

5.   Forbrugernes (husholdningernes) interesser

| (218) | Der indkom ikke bemærkninger fra parter, som repræsenterer slutbrugernes interesser, f.eks. forbrugersammenslutninger. |
| --- | --- |

(218)

Der indkom ikke bemærkninger fra parter, som repræsenterer slutbrugernes interesser, f.eks. forbrugersammenslutninger.

| (219) | På baggrund af offentligt tilgængelige data, jf. betragtning 201 ovenfor, konkluderes det foreløbigt, at foranstaltninger på det foreslåede niveau vil blive absorberet af leverandørkæden og derfor ikke vil medføre højere priser for forbrugerne på detailniveauet. |
| --- | --- |

(219)

På baggrund af offentligt tilgængelige data, jf. betragtning 201 ovenfor, konkluderes det foreløbigt, at foranstaltninger på det foreslåede niveau vil blive absorberet af leverandørkæden og derfor ikke vil medføre højere priser for forbrugerne på detailniveauet.

| (220) | I henhold til CCCLA og flere parter, der repræsenterer importørers og detailhandleres interesser, vil EU's forbrugere lide mest, hvis der indføres antidumpingtold. I EU repræsenterer lavindkomstforbrugere den største andel af forbrugerne, som vil opleve et mere begrænset udvalg og højere priser uden merværdi og endda på et tidspunkt med en skrøbelig EU-økonomi. Denne vare har angiveligt psykologiske prisgrænser, og hvis de overskrides, undlader forbrugerne at købe. Nogle typer af varen ville forsvinde fra markedet eller blive erstattet af andre materialer, f.eks. plast, melamin, metal eller træ. Generelt ville disse varer være mere skadelige for miljøet. Det fremførtes også, at udvalget vil blive begrænset, da den pågældende import, som dækker mere end 60 % af efterspørgslen, vil blive fjernet fra EU-markedet, mens manglen på varer vil hæve priserne. Nogle parter fremførte ligeledes, at kunder handler i deres nærmiljø, men at EU-producenter ikke kan eller vil levere lavprisvarer til lokale forretninger. Tyske producenter, der kan tilbyde større standardmængder til lav pris, kan ikke dække EU-markedet, som kræver variation i overensstemmelse med skiftende mode og tendenser. I nogle bemærkninger understreges det, at — selv om kinesisk import forbliver på EU-markedet — vil det sandsynligvis være i væsentligt lavere mængder og til betydeligt højere priser som følge af højere lønninger i Kina og den ekstra told. Det fremførtes også, at denne vare ikke vil blive en del af kommende generationers kultur, hvis den ikke er økonomisk overkommelig. |
| --- | --- |

(220)

I henhold til CCCLA og flere parter, der repræsenterer importørers og detailhandleres interesser, vil EU's forbrugere lide mest, hvis der indføres antidumpingtold. I EU repræsenterer lavindkomstforbrugere den største andel af forbrugerne, som vil opleve et mere begrænset udvalg og højere priser uden merværdi og endda på et tidspunkt med en skrøbelig EU-økonomi. Denne vare har angiveligt psykologiske prisgrænser, og hvis de overskrides, undlader forbrugerne at købe. Nogle typer af varen ville forsvinde fra markedet eller blive erstattet af andre materialer, f.eks. plast, melamin, metal eller træ. Generelt ville disse varer være mere skadelige for miljøet. Det fremførtes også, at udvalget vil blive begrænset, da den pågældende import, som dækker mere end 60 % af efterspørgslen, vil blive fjernet fra EU-markedet, mens manglen på varer vil hæve priserne. Nogle parter fremførte ligeledes, at kunder handler i deres nærmiljø, men at EU-producenter ikke kan eller vil levere lavprisvarer til lokale forretninger. Tyske producenter, der kan tilbyde større standardmængder til lav pris, kan ikke dække EU-markedet, som kræver variation i overensstemmelse med skiftende mode og tendenser. I nogle bemærkninger understreges det, at — selv om kinesisk import forbliver på EU-markedet — vil det sandsynligvis være i væsentligt lavere mængder og til betydeligt højere priser som følge af højere lønninger i Kina og den ekstra told. Det fremførtes også, at denne vare ikke vil blive en del af kommende generationers kultur, hvis den ikke er økonomisk overkommelig.

| (221) | Med hensyn til påstande vedrørende et mere begrænset udvalg viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen tilbyder et meget bredt varesortiment, der er målrettet mod forskellige markedssegmenter og distributionskanaler. Det forventes, at foranstaltninger vil hjælpe EU-erhvervsgrenen med at udnytte sit fulde potentiale og yderligere udvikle markedet med sine varer. Ingen af de importører, der samtidig er detailhandlere, tilkendegav, at de ville overveje helt at fjerne varen fra deres sortiment, hvis der indføres antidumpingtold. |
| --- | --- |

(221)

Med hensyn til påstande vedrørende et mere begrænset udvalg viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen tilbyder et meget bredt varesortiment, der er målrettet mod forskellige markedssegmenter og distributionskanaler. Det forventes, at foranstaltninger vil hjælpe EU-erhvervsgrenen med at udnytte sit fulde potentiale og yderligere udvikle markedet med sine varer. Ingen af de importører, der samtidig er detailhandlere, tilkendegav, at de ville overveje helt at fjerne varen fra deres sortiment, hvis der indføres antidumpingtold.

| (222) | Hvad angår påstanden om højere priser, har undersøgelsen til formål at skabe ensartede vilkår — ikke at udelukke kinesiske varer fra EU-markedet. Der kunne ikke objektivt fastlægges prisgrænser for, hvornår forbrugerne ikke længere vil købe denne varetype. Eftersom importører ofte er bundet af prislister i mindst ét år, forventes det generelt ikke, at de kan overføre prisstigningen til deres kunder på kort sigt. I betragtning af foranstaltningernes niveau og den betydelige forskel mellem importprisen og prisen ved videresalg er det desuden vigtigere, at brugere og forbrugere sandsynligvis ikke vil komme til at betale væsentligt højere priser — tolden beregnes ud fra cif-importprisen, og detailpriserne er et produkt af importprisen. Tolden vil derfor sandsynligvis blive absorberet af leverandørkæden fra importøren til den endelige forbruger. Hvis der sker prisstigninger, vil de være små og ikke påvirke forbrugernes valg. Det forventes ikke, at antidumpingforanstaltninger vil få kommende generationer til at undlade at købe bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Det bemærkes endvidere, at undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen kan tilbyde konkurrencedygtige priser. |
| --- | --- |

(222)

Hvad angår påstanden om højere priser, har undersøgelsen til formål at skabe ensartede vilkår — ikke at udelukke kinesiske varer fra EU-markedet. Der kunne ikke objektivt fastlægges prisgrænser for, hvornår forbrugerne ikke længere vil købe denne varetype. Eftersom importører ofte er bundet af prislister i mindst ét år, forventes det generelt ikke, at de kan overføre prisstigningen til deres kunder på kort sigt. I betragtning af foranstaltningernes niveau og den betydelige forskel mellem importprisen og prisen ved videresalg er det desuden vigtigere, at brugere og forbrugere sandsynligvis ikke vil komme til at betale væsentligt højere priser — tolden beregnes ud fra cif-importprisen, og detailpriserne er et produkt af importprisen. Tolden vil derfor sandsynligvis blive absorberet af leverandørkæden fra importøren til den endelige forbruger. Hvis der sker prisstigninger, vil de være små og ikke påvirke forbrugernes valg. Det forventes ikke, at antidumpingforanstaltninger vil få kommende generationer til at undlade at købe bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Det bemærkes endvidere, at undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen kan tilbyde konkurrencedygtige priser.

| (223) | Det kunne heller ikke konkluderes, at foranstaltninger vil have en væsentlig indvirkning på de materialer, der anvendes til bordservice og køkkenartikler. Typen af materiale er ikke altid den vigtigste faktor, når der f.eks. vælges en gaveartikel af keramisk materiale. Det er dog klart, at materialer ikke altid kan udskiftes. EU-lovgivningen vedrørende materialer bestemt til kontakt med fødevarer omfatter f.eks. visse krav til materialer, der kommer i kontakt med fødevarer. Det skal også bemærkes, at en veletableret importør, der også er detailhandler, mener, at folk fortsat vil spise af keramiske tallerkener og ikke tallerkener fremstillet af andre materialer, og vedkommendes udvidelsesplaner er tilpasset dette. |
| --- | --- |

(223)

Det kunne heller ikke konkluderes, at foranstaltninger vil have en væsentlig indvirkning på de materialer, der anvendes til bordservice og køkkenartikler. Typen af materiale er ikke altid den vigtigste faktor, når der f.eks. vælges en gaveartikel af keramisk materiale. Det er dog klart, at materialer ikke altid kan udskiftes. EU-lovgivningen vedrørende materialer bestemt til kontakt med fødevarer omfatter f.eks. visse krav til materialer, der kommer i kontakt med fødevarer. Det skal også bemærkes, at en veletableret importør, der også er detailhandler, mener, at folk fortsat vil spise af keramiske tallerkener og ikke tallerkener fremstillet af andre materialer, og vedkommendes udvidelsesplaner er tilpasset dette.

| (224) | Påstandene vedrørende forsyningsproblemer kan ikke godtages, fordi etablering af lige vilkår med retfærdige priser ikke er det samme som helt at fjerne import fra Kina. Tværtimod forventes det, at aktører fra hele verden vil få gavn af en mere retfærdig handelssituation. EU-erhvervsgrenen kan på den anden side dække en tredjedel af det samlede EU-forbrug på nuværende tidspunkt, og det blev konstateret, at dette ikke vil påvirke importen fra Kina, selv om det sker uden dumpingpriser. Både EU-erhvervsgrenens eksportresultater og den kendsgerning, at den ikke udnyttede hele sin kapacitet i den betragtede periode, viser, at EU-producenterne kunne sælge mere på EU-markedet, hvis importdumping blev afskaffet. Sidst, men ikke mindst, er Kina ikke den eneste kilde til import til EU. |
| --- | --- |

(224)

Påstandene vedrørende forsyningsproblemer kan ikke godtages, fordi etablering af lige vilkår med retfærdige priser ikke er det samme som helt at fjerne import fra Kina. Tværtimod forventes det, at aktører fra hele verden vil få gavn af en mere retfærdig handelssituation. EU-erhvervsgrenen kan på den anden side dække en tredjedel af det samlede EU-forbrug på nuværende tidspunkt, og det blev konstateret, at dette ikke vil påvirke importen fra Kina, selv om det sker uden dumpingpriser. Både EU-erhvervsgrenens eksportresultater og den kendsgerning, at den ikke udnyttede hele sin kapacitet i den betragtede periode, viser, at EU-producenterne kunne sælge mere på EU-markedet, hvis importdumping blev afskaffet. Sidst, men ikke mindst, er Kina ikke den eneste kilde til import til EU.

| (225) | Både en dansk undersøgelse, der nævnes af CCCLA, og svensk forskning, der nævnes af en svensk sammenslutning, viser, at antidumpingforanstaltninger generelt påvirker omkostningerne for forbrugerne. Disse bemærkninger er dog meget generelle, og de vedrører ikke specifikt denne undersøgelse, og det dokumenteres ikke i undersøgelsen, at dette netop ville være en konsekvens. |
| --- | --- |

(225)

Både en dansk undersøgelse, der nævnes af CCCLA, og svensk forskning, der nævnes af en svensk sammenslutning, viser, at antidumpingforanstaltninger generelt påvirker omkostningerne for forbrugerne. Disse bemærkninger er dog meget generelle, og de vedrører ikke specifikt denne undersøgelse, og det dokumenteres ikke i undersøgelsen, at dette netop ville være en konsekvens.

| (226) | På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed ikke vil få nogen betydelige virkninger for forbrugere, som f.eks. husholdninger. |
| --- | --- |

(226)

På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed ikke vil få nogen betydelige virkninger for forbrugere, som f.eks. husholdninger.

6.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (227) | I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(227)

I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina.

| (228) | Denne konklusion opvejes ikke af hensyn fremført af flere parter, nemlig at antidumpingtold generelt modvirker deres indsats for at overføre bestemte EU-værdier til lande uden for EU, f.eks. forbedring af arbejdsmarkedsstandarderne hos leverandører, børnearbejde, miljøprogrammer eller generelle udviklingsprogrammer. Disse forhold underminerer ikke målet om at skabe åben og retfærdig handel gennem forsvaret af EU-produktionen mod internationale fordrejninger af handelen, f.eks. dumping, ved hjælp af handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med EU-lovgivningen og WTO's regler. |
| --- | --- |

(228)

Denne konklusion opvejes ikke af hensyn fremført af flere parter, nemlig at antidumpingtold generelt modvirker deres indsats for at overføre bestemte EU-værdier til lande uden for EU, f.eks. forbedring af arbejdsmarkedsstandarderne hos leverandører, børnearbejde, miljøprogrammer eller generelle udviklingsprogrammer. Disse forhold underminerer ikke målet om at skabe åben og retfærdig handel gennem forsvaret af EU-produktionen mod internationale fordrejninger af handelen, f.eks. dumping, ved hjælp af handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med EU-lovgivningen og WTO's regler.

| (229) | Denne foreløbige vurdering kan imidlertid kræve en yderligere omhyggelig analyse under hensyntagen til eventuelle bemærkninger fra de interesserede parter. |
| --- | --- |

(229)

Denne foreløbige vurdering kan imidlertid kræve en yderligere omhyggelig analyse under hensyntagen til eventuelle bemærkninger fra de interesserede parter.

G.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1.   Skadestærskel

| (230) | På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport. |
| --- | --- |

(230)

På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.

| (231) | For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(231)

For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

| (232) | Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Som forklaret i betragtning 134 ovenfor kan en fortjenstmargen på 6 % af omsætningen foreløbigt anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(232)

Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Som forklaret i betragtning 134 ovenfor kan en fortjenstmargen på 6 % af omsætningen foreløbigt anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.

| (233) | På dette grundlag blev der beregnet en ikkeskadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikkeskadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte fortjenstmargen på 6 % til den således beregnede nulpunktssalgspris for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(233)

På dette grundlag blev der beregnet en ikkeskadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikkeskadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte fortjenstmargen på 6 % til den således beregnede nulpunktssalgspris for EU-erhvervsgrenen.

| (234) | Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud og den ikkeskadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(234)

Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud og den ikkeskadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.

2.   Midlertidige foranstaltninger

| (235) | Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(235)

Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (236) | Antidumpingtolden blev i dette tilfælde fastlagt på et niveau svarende til dumpingmargenerne, jf. ovenstående. |
| --- | --- |

(236)

Antidumpingtolden blev i dette tilfælde fastlagt på et niveau svarende til dumpingmargenerne, jf. ovenstående.

| (237) | De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, som i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af forordningen, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(237)

De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, som i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af forordningen, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

| (238) | Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle told for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (12) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told. |
| --- | --- |

(238)

Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle told for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (12) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.

| (239) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(239)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (240) | En part ønskede, at eventuelle foranstaltninger blev indført i form af en mindstepris. Parten anførte, at værditold især ville ramme kunder, der køber importerede varer af høj kvalitet og/eller med høj vægt. Undersøgelsen viste dog, at ingen anden form for foranstaltninger ville være mere velegnet under hensyntagen til udbuddet af varer henhørende under varedækningen. |
| --- | --- |

(240)

En part ønskede, at eventuelle foranstaltninger blev indført i form af en mindstepris. Parten anførte, at værditold især ville ramme kunder, der køber importerede varer af høj kvalitet og/eller med høj vægt. Undersøgelsen viste dog, at ingen anden form for foranstaltninger ville være mere velegnet under hensyntagen til udbuddet af varer henhørende under varedækningen.

| (241) | Ud fra ovenstående fastsættes dumping- og skadesmargenerne og den midlertidige told som følger:








  Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Midlertidig told |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | 45,3 % | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd | 31,2 % | 85,3 % | 31,2 % |
| CHL International Ltd og CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | 109,3 % | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd, Shandong Silver phoenix Co., Ltd, Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd og Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | 76,0 % | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | 44,8 % | 23,0 % |
| Alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter | 26,6 % | 76,1 % | 26,6 % |
| Alle andre virksomheder | 58,8 % | 109,3 % | 58,8 % |

(241)

Ud fra ovenstående fastsættes dumping- og skadesmargenerne og den midlertidige told som følger:

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Midlertidig told

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

45,3 %

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd

31,2 %

85,3 %

31,2 %

CHL International Ltd og CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

109,3 %

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd, Shandong Silver phoenix Co., Ltd, Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd og Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

76,0 %

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

44,8 %

23,0 %

Alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter

26,6 %

76,1 %

26,6 %

Alle andre virksomheder

58,8 %

109,3 %

58,8 %

H.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (242) | I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. De konklusioner, der ligger til grund for indførelse af told i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning — |
| --- | --- |

(242)

I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. De konklusioner, der ligger til grund for indførelse af told i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, ekskl. knive, med oprindelse i Kina henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90 (Taric-kode 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 og 6912009010).

2.   Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:

| Virksomhed | Told | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd
  Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd
  Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd
  Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | B349 |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % | B350 |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | B351 |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited
  Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd
  Shandong Silver Phoenix Co., Ltd
  Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
  Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | B352 |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | B353 |
| Virksomheder opført i bilag I | 26,6 % | B354 |
| Alle andre virksomheder | 58,8 % | B999 |

Virksomhed

Told

Taric-tillægskode

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd

Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd

Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd

Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

B349

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

B350

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

B351

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited

Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd

Shandong Silver Phoenix Co., Ltd

Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd

Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

B352

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

B353

Virksomheder opført i bilag I

26,6 %

B354

Alle andre virksomheder

58,8 %

B999

3.   Anvendelsen af de midlertidige antidumpingtoldsatser, der er fastsat for de virksomheder, som er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.

2.   I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 44 af 16.2.2012, s. 22.

2

(3)  Se også forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab; Bruxelles, 8.6.2012 KOM(2012) 270 endelig, 2012/0145(Cod).

3

(4)  Dom af 2. februar 2012, sag C-249/10 P, Brosmann Footwear HK m.fl. mod Rådet.

4

(5)  Dom af 18. september 2012, sag T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd mod Rådet, præmis 167 (endnu ikke offentliggjort) og dom af 10. oktober 2012, sag T-170/09, Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd mod Rådet, præmis 53 (endnu ikke offentliggjort).

5

(6)  Den offentliggjorte CBI-markedsundersøgelse »The tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009« fremhævede en række tendenser (demografiske, sociale, kulturelle, modemæssige og tekniske), der ville resultere i en fortsat stærk tilstedeværelse af varer af keramisk materiale på markedet for bordservice og køkkenartikler i Unionen, som i henhold til undersøgelsen forventes at vokse generelt. Årsagerne hertil varierer ifølge undersøgelsen fra stigende efterspørgsel efter mere uformelt bordservice og mere uformelle køkkenartikler, dvs. praktiske artikler, som er nemme at håndtere, nye varer og nye designs, til husstandenes ændrede størrelse. I den nuværende undersøgelse oplyste en stor stikprøveudvalgt importør, der også er detailhandler, at denne forventede et sundt forbrug i fremtiden, da mange stadig ønsker at spise af tallerkener af keramisk materiale frem for andre, og vedkommende annoncerede derfor ambitiøse udvidelsesplaner på dette område.

6

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 1472/2006, EUT L 275 af 6.10.2006, s. 36 (betragtning 292).

7

(8)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011XC1129(02):DA:NOT.

8

(9)  Sag T-20/03, Kahla/Thüringen Porzellan mod Kommissionen.

9

(10)  »Dumping case likely to harm ceramic makers«, China Daily, 17. februar 2012.

10

(11)  Det skal bemærkes, at denne markedsundersøgelse fokuserer på en række varer, som omfatter mere end undersøgelsens varedækning, dvs. også varer af plast, træ, glas og metal samt bestik.

11

(12)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, 1049 Bruxelles, Belgien.

12

---

BILAG I

Kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven (Taric-tillægskode B354):

| (1) | Amaida Ceramic Product Co., Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Amaida Ceramic Product Co., Ltd.

| (2) | Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd.

| (3) | Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(3)

Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd.

| (4) | Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd. |
| --- | --- |

(4)

Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd.

| (5) | Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(5)

Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd.

| (6) | Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(6)

Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd.

| (7) | Beiliu Windview Industries Ltd. |
| --- | --- |

(7)

Beiliu Windview Industries Ltd.

| (8) | Betterway International Co., Ltd. |
| --- | --- |

(8)

Betterway International Co., Ltd.

| (9) | Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(9)

Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd.

| (10) | Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(10)

Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd.

| (11) | Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(11)

Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd.

| (12) | Chao Ao Huadayu Craftwork Factory |
| --- | --- |

(12)

Chao Ao Huadayu Craftwork Factory

| (13) | Chao'an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(13)

Chao'an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd.

| (14) | Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(14)

Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (15) | Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory |
| --- | --- |

(15)

Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory

| (16) | Chao'an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(16)

Chao'an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (17) | Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

(17)

Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd,

| (18) | Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(18)

Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd.

| (19) | Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(19)

Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd.

| (20) | Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(20)

Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (21) | Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(21)

Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd.

| (22) | Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(22)

Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd.

| (23) | Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp. |
| --- | --- |

(23)

Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp.

| (24) | Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(24)

Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd.

| (25) | Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty. |
| --- | --- |

(25)

Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty.

| (26) | Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(26)

Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd.

| (27) | Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(27)

Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd.

| (28) | Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(28)

Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd.

| (29) | Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(29)

Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd.

| (30) | Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(30)

Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd.

| (31) | Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(31)

Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd.

| (32) | Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(32)

Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd.

| (33) | Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(33)

Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (34) | Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(34)

Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd.

| (35) | Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(35)

Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (36) | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(36)

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (37) | Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(37)

Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd.

| (38) | Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty. |
| --- | --- |

(38)

Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty.

| (39) | Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory |
| --- | --- |

(39)

Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory

| (40) | Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2 |
| --- | --- |

(40)

Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2

| (41) | Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty. |
| --- | --- |

(41)

Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty.

| (42) | Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty. |
| --- | --- |

(42)

Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty.

| (43) | Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory |
| --- | --- |

(43)

Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory

| (44) | Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory |
| --- | --- |

(44)

Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory

| (45) | Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(45)

Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd.

| (46) | Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(46)

Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (47) | Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(47)

Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd.

| (48) | Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd. |
| --- | --- |

(48)

Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd.

| (49) | Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(49)

Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (50) | Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(50)

Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd.

| (51) | Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(51)

Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd.

| (52) | Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(52)

Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd.

| (53) | Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(53)

Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (54) | Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(54)

Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (55) | Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(55)

Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd.

| (56) | Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(56)

Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (57) | Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(57)

Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd.

| (58) | Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(58)

Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd.

| (59) | Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(59)

Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (60) | Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(60)

Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd.

| (61) | Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(61)

Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd.

| (62) | Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(62)

Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (63) | Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(63)

Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd.

| (64) | Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(64)

Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd.

| (65) | Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(65)

Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd.

| (66) | Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(66)

Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (67) | Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(67)

Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (68) | Chaozhou Jencymic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(68)

Chaozhou Jencymic Co., Ltd.

| (69) | Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(69)

Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd.

| (70) | Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(70)

Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (71) | Chaozhou JiaHui Ceramic Factory |
| --- | --- |

(71)

Chaozhou JiaHui Ceramic Factory

| (72) | Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(72)

Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd.

| (73) | Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(73)

Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd.

| (74) | Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(74)

Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd.

| (75) | Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(75)

Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd.

| (76) | Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(76)

Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd.

| (77) | Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(77)

Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd.

| (78) | Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(78)

Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (79) | Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(79)

Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd.

| (80) | Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(80)

Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (81) | Chaozhou King's Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(81)

Chaozhou King's Porcelain Industry Co., Ltd.

| (82) | Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd. |
| --- | --- |

(82)

Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd.

| (83) | Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(83)

Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd.

| (84) | Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(84)

Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd.

| (85) | Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(85)

Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd.

| (86) | Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(86)

Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd.

| (87) | ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(87)

ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd.

| (88) | Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(88)

Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd.

| (89) | Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(89)

Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd.

| (90) | Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(90)

Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd.

| (91) | Chaozhou MBB Porcelain Factory |
| --- | --- |

(91)

Chaozhou MBB Porcelain Factory

| (92) | Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(92)

Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd.

| (93) | Chaozhou New Power Ltd. |
| --- | --- |

(93)

Chaozhou New Power Ltd.

| (94) | Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(94)

Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd.

| (95) | Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(95)

Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd.

| (96) | Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(96)

Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (97) | Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(97)

Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd.

| (98) | Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(98)

Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd.

| (99) | Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory |
| --- | --- |

(99)

Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory

| (100) | Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(100)

Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd.

| (101) | Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(101)

Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd.

| (102) | Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(102)

Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd.

| (103) | Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(103)

Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (104) | Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(104)

Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| (105) | Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(105)

Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (106) | Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(106)

Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd.

| (107) | Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(107)

Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd.

| (108) | Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(108)

Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd.

| (109) | Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(109)

Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd.

| (110) | Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(110)

Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd.

| (111) | Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(111)

Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd.

| (112) | Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(112)

Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd.

| (113) | Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(113)

Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd.

| (114) | Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

(114)

Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd

| (115) | Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(115)

Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (116) | Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(116)

Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd.

| (117) | Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(117)

Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd.

| (118) | Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(118)

Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd.

| (119) | Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(119)

Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd.

| (120) | Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(120)

Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (121) | Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(121)

Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd.

| (122) | Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(122)

Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (123) | Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd. |
| --- | --- |

(123)

Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd.

| (124) | Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(124)

Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd.

| (125) | Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory |
| --- | --- |

(125)

Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory

| (126) | Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(126)

Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd.

| (127) | Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(127)

Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd.

| (128) | Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(128)

Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd.

| (129) | Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(129)

Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (130) | Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(130)

Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (131) | Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(131)

Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (132) | Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(132)

Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd.

| (133) | Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(133)

Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (134) | Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(134)

Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd.

| (135) | Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(135)

Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (136) | Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(136)

Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (137) | Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(137)

Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd.

| (138) | Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(138)

Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd.

| (139) | Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory |
| --- | --- |

(139)

Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory

| (140) | Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(140)

Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd.

| (141) | Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(141)

Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd.

| (142) | Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(142)

Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd.

| (143) | Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(143)

Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd.

| (144) | Dapu Taoyuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

(144)

Dapu Taoyuan Porcelain Factory

| (145) | Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua |
| --- | --- |

(145)

Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua

| (146) | De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(146)

De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd.

| (147) | Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(147)

Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd.

| (148) | Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(148)

Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd.

| (149) | Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(149)

Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd.

| (150) | Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(150)

Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd.

| (151) | Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(151)

Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd.

| (152) | Dongguan Kenney Ceramic Ltd. |
| --- | --- |

(152)

Dongguan Kenney Ceramic Ltd.

| (153) | Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd. |
| --- | --- |

(153)

Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd.

| (154) | Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(154)

Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd.

| (155) | Evershine Fine China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(155)

Evershine Fine China Co., Ltd.

| (156) | Excellent Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(156)

Excellent Porcelain Co., Ltd.

| (157) | Fair-Link Limited (Xiamen) |
| --- | --- |

(157)

Fair-Link Limited (Xiamen)

| (158) | Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(158)

Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd.

| (159) | Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(159)

Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd.

| (160) | Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang) |
| --- | --- |

(160)

Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang)

| (161) | Foshan Metart Company Limited |
| --- | --- |

(161)

Foshan Metart Company Limited

| (162) | Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(162)

Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd.

| (163) | Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(163)

Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd.

| (164) | Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(164)

Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (165) | Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(165)

Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd.

| (166) | Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(166)

Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd.

| (167) | Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(167)

Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd.

| (168) | Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(168)

Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd.

| (169) | Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(169)

Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd.

| (170) | Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(170)

Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd.

| (171) | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd. |
| --- | --- |

(171)

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd.

| (172) | Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(172)

Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd.

| (173) | Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(173)

Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd.

| (174) | Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(174)

Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd.

| (175) | Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(175)

Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd.

| (176) | Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(176)

Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd.

| (177) | Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(177)

Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd.

| (178) | Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(178)

Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd.

| (179) | Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(179)

Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd.

| (180) | Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(180)

Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd.

| (181) | Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(181)

Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd.

| (182) | Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(182)

Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd.

| (183) | Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(183)

Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd.

| (184) | Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(184)

Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd.

| (185) | Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(185)

Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd.

| (186) | Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(186)

Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd.

| (187) | Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory |
| --- | --- |

(187)

Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory

| (188) | Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(188)

Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd.

| (189) | Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(189)

Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd.

| (190) | Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(190)

Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd.

| (191) | Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(191)

Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd.

| (192) | Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(192)

Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd.

| (193) | Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(193)

Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd.

| (194) | Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(194)

Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd.

| (195) | Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(195)

Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd.

| (196) | Fujian Jiamei Group Corporation |
| --- | --- |

(196)

Fujian Jiamei Group Corporation

| (197) | Fujian Profit Corp |
| --- | --- |

(197)

Fujian Profit Corp

| (198) | Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(198)

Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd.

| (199) | Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation |
| --- | --- |

(199)

Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation

| (200) | Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(200)

Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd.

| (201) | Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(201)

Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd.

| (202) | Fung Lin Wah Group |
| --- | --- |

(202)

Fung Lin Wah Group

| (203) | Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(203)

Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd.

| (204) | Global Housewares Factory |
| --- | --- |

(204)

Global Housewares Factory

| (205) | Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(205)

Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd.

| (206) | Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(206)

Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd.

| (207) | Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(207)

Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd.

| (208) | Guangdong Dongbao Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(208)

Guangdong Dongbao Group Co., Ltd.

| (209) | Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(209)

Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd.

| (210) | Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(210)

Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd.

| (211) | Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(211)

Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd.

| (212) | Guangdong Sitong Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(212)

Guangdong Sitong Group Co., Ltd.

| (213) | Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(213)

Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd.

| (214) | Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(214)

Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd.

| (215) | Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(215)

Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd.

| (216) | Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(216)

Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd.

| (217) | Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd. |
| --- | --- |

(217)

Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd.

| (218) | Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc. |
| --- | --- |

(218)

Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc.

| (219) | Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

(219)

Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd.

| (220) | Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(220)

Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd.

| (221) | Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(221)

Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd.

| (222) | Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(222)

Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd.

| (223) | Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

(223)

Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd

| (224) | Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(224)

Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd.

| (225) | Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

(225)

Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| (226) | Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(226)

Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd.

| (227) | Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(227)

Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd.

| (228) | Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(228)

Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd.

| (229) | Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian |
| --- | --- |

(229)

Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian

| (230) | Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(230)

Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd.

| (231) | Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(231)

Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd.

| (232) | Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(232)

Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd.

| (233) | Hunan Eka Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(233)

Hunan Eka Ceramics Co., Ltd.

| (234) | Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(234)

Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd.

| (235) | Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(235)

Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (236) | Hunan Greture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(236)

Hunan Greture Co., Ltd.

| (237) | Hunan Huawei China Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

(237)

Hunan Huawei China Industry Co., Ltd

| (238) | Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd |
| --- | --- |

(238)

Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd

| (239) | Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd. |
| --- | --- |

(239)

Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd.

| (240) | Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(240)

Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd.

| (241) | Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(241)

Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd.

| (242) | Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(242)

Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd.

| (243) | Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd |
| --- | --- |

(243)

Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd

| (244) | Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(244)

Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd.

| (245) | Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd |
| --- | --- |

(245)

Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd

| (246) | Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(246)

Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd.

| (247) | Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd. |
| --- | --- |

(247)

Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd.

| (248) | Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(248)

Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd.

| (249) | Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(249)

Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd.

| (250) | Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(250)

Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd.

| (251) | Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(251)

Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd.

| (252) | Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(252)

Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd.

| (253) | Joyye Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(253)

Joyye Arts & Crafts Co., Ltd.

| (254) | Junior Star Ent's Co., Ltd. |
| --- | --- |

(254)

Junior Star Ent's Co., Ltd.

| (255) | K&T Ceramics International Co., Ltd. |
| --- | --- |

(255)

K&T Ceramics International Co., Ltd.

| (256) | Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(256)

Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd.

| (257) | Karpery Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(257)

Karpery Industrial Co., Ltd.

| (258) | Kilncraft Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

(258)

Kilncraft Ceramics Ltd.

| (259) | Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(259)

Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd.

| (260) | Liling Esion Homeware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(260)

Liling Esion Homeware Co., Ltd.

| (261) | Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(261)

Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (262) | Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(262)

Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (263) | Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(263)

Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (264) | Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(264)

Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (265) | Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(265)

Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd.

| (266) | Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(266)

Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (267) | Liling Minghui Ceramic Factory |
| --- | --- |

(267)

Liling Minghui Ceramic Factory

| (268) | Liling Only Co., Ltd. |
| --- | --- |

(268)

Liling Only Co., Ltd.

| (269) | Liling Quanhu Industries General Company |
| --- | --- |

(269)

Liling Quanhu Industries General Company

| (270) | Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(270)

Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd.

| (271) | Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(271)

Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (272) | Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(272)

Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (273) | Liling Shenghua Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(273)

Liling Shenghua Industrial Co., Ltd.

| (274) | Liling Swan Household Co., Ltd. |
| --- | --- |

(274)

Liling Swan Household Co., Ltd.

| (275) | Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(275)

Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd.

| (276) | Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(276)

Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd.

| (277) | Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(277)

Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd.

| (278) | Liling Yonghe Porcelain Factory |
| --- | --- |

(278)

Liling Yonghe Porcelain Factory

| (279) | Liling Yucha Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(279)

Liling Yucha Ceramics Co., Ltd.

| (280) | Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(280)

Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd.

| (281) | Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(281)

Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd.

| (282) | Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(282)

Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd.

| (283) | Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(283)

Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd.

| (284) | Liveon Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(284)

Liveon Industrial Co., Ltd.

| (285) | Long Da Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(285)

Long Da Bone China Co., Ltd.

| (286) | Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(286)

Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd.

| (287) | Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(287)

Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd.

| (288) | Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(288)

Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd.

| (289) | Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(289)

Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (290) | Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(290)

Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd.

| (291) | Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(291)

Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd.

| (292) | Photo USA Electronic Graphic Inc. |
| --- | --- |

(292)

Photo USA Electronic Graphic Inc.

| (293) | Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(293)

Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd.

| (294) | Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(294)

Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd.

| (295) | Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(295)

Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd.

| (296) | Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(296)

Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd.

| (297) | Quanzhou Hongsheng Group Corporation |
| --- | --- |

(297)

Quanzhou Hongsheng Group Corporation

| (298) | Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(298)

Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd.

| (299) | Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(299)

Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd.

| (300) | Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(300)

Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd.

| (301) | Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF) |
| --- | --- |

(301)

Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF)

| (302) | Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory |
| --- | --- |

(302)

Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory

| (303) | Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(303)

Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd.

| (304) | Raylon Enterprise Co., Ltd. |
| --- | --- |

(304)

Raylon Enterprise Co., Ltd.

| (305) | Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(305)

Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd.

| (306) | Shandong Futai Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(306)

Shandong Futai Ceramics Co., Ltd.

| (307) | Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(307)

Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd.

| (308) | Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(308)

Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd.

| (309) | Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(309)

Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd.

| (310) | Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp. |
| --- | --- |

(310)

Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp.

| (311) | Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(311)

Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd.

| (312) | Sheng Hua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(312)

Sheng Hua Ceramics Co., Ltd.

| (313) | Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(313)

Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd.

| (314) | Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF) |
| --- | --- |

(314)

Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF)

| (315) | Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(315)

Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd.

| (316) | Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(316)

Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd.

| (317) | Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(317)

Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd.

| (318) | Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(318)

Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd.

| (319) | Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(319)

Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd.

| (320) | Shenzhen Gottawa Industrial Ltd. |
| --- | --- |

(320)

Shenzhen Gottawa Industrial Ltd.

| (321) | Shenzhen Hiker Housewares Ltd. |
| --- | --- |

(321)

Shenzhen Hiker Housewares Ltd.

| (322) | Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

(322)

Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd.

| (323) | Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(323)

Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd.

| (324) | Shenzhen Topchoice Industries Limited |
| --- | --- |

(324)

Shenzhen Topchoice Industries Limited

| (325) | Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(325)

Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd.

| (326) | Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(326)

Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd.

| (327) | Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(327)

Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd.

| (328) | Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(328)

Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd.

| (329) | Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian |
| --- | --- |

(329)

Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian

| (330) | Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(330)

Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd.

| (331) | Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(331)

Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd.

| (332) | Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(332)

Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd.

| (333) | Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(333)

Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd.

| (334) | Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(334)

Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd.

| (335) | Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(335)

Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd.

| (336) | Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(336)

Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd.

| (337) | Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(337)

Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd.

| (338) | Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(338)

Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd.

| (339) | Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(339)

Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd.

| (340) | Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(340)

Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd.

| (341) | Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(341)

Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd.

| (342) | Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(342)

Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd.

| (343) | Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(343)

Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd.

| (344) | Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(344)

Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd.

| (345) | Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(345)

Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd.

| (346) | Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd. |
| --- | --- |

(346)

Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd.

| (347) | Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(347)

Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd.

| (348) | Tangshan Yida Industrial Corp. |
| --- | --- |

(348)

Tangshan Yida Industrial Corp.

| (349) | Tao Yuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

(349)

Tao Yuan Porcelain Factory

| (350) | Teammann Co., Ltd. |
| --- | --- |

(350)

Teammann Co., Ltd.

| (351) | The China & Hong Kong Resources Co., Ltd. |
| --- | --- |

(351)

The China & Hong Kong Resources Co., Ltd.

| (352) | The Great Wall Group Holding Co., Ltd. |
| --- | --- |

(352)

The Great Wall Group Holding Co., Ltd.

| (353) | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan) |
| --- | --- |

(353)

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan)

| (354) | Topking Industry (China) Ltd. |
| --- | --- |

(354)

Topking Industry (China) Ltd.

| (355) | Tschinawares Co., Ltd. |
| --- | --- |

(355)

Tschinawares Co., Ltd.

| (356) | Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(356)

Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd.

| (357) | Weiye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(357)

Weiye Ceramics Co., Ltd.

| (358) | Winpat Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(358)

Winpat Industrial Co., Ltd.

| (359) | Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(359)

Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd.

| (360) | Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd. |
| --- | --- |

(360)

Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd.

| (361) | Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(361)

Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (362) | Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

(362)

Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| (363) | Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd. |
| --- | --- |

(363)

Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd.

| (364) | Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(364)

Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd.

| (365) | Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(365)

Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd.

| (366) | Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(366)

Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd.

| (367) | Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

(367)

Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd.

| (368) | Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(368)

Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd.

| (369) | Yiyang Red Star Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

(369)

Yiyang Red Star Ceramics Ltd.

| (370) | Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry) |
| --- | --- |

(370)

Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry)

| (371) | Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(371)

Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd.

| (372) | Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(372)

Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd.

| (373) | Yu Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(373)

Yu Yuan Ceramics Co., Ltd.

| (374) | Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(374)

Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd.

| (375) | Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(375)

Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| (376) | Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici) |
| --- | --- |

(376)

Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici)

| (377) | Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(377)

Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd.

| (378) | Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(378)

Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd.

| (379) | Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory |
| --- | --- |

(379)

Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory

| (380) | Zibo CAC Chinaware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(380)

Zibo CAC Chinaware Co., Ltd.

| (381) | Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(381)

Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd.

| (382) | Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(382)

Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd.

| (383) | Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(383)

Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd.

| (384) | Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(384)

Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd.

| (385) | Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(385)

Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd.

| (386) | Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

(386)

Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited

---

BILAG II

En erklæring, der er underskrevet af en bemyndiget person i virksomheden, der har udstedt handelsfakturaen, skal fremgå af den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, og have følgende form:

| 1) | Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen. |
| --- | --- |

1)

Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

| 2) | Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at den [mængde] bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] (Taric-tillægskode) i [pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« |
| --- | --- |

2)

Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at den [mængde] bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] (Taric-tillægskode) i [pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

| 3) | Dato og underskrift. |
| --- | --- |

3)

Dato og underskrift.

---

| 15.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 318/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 318/66

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1073/2012

af 14. november 2012

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 46,0 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 45,6 |
| 0707 00 05 | AL | 46,1 |
| EG | 140,2 |
| MK | 42,0 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 89,7 |
| 0709 93 10 | MA | 106,9 |
| TR | 123,4 |
| ZZ | 115,2 |
| 0805 20 10 | ZA | 144,8 |
| ZZ | 144,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 41,4 |
| TR | 78,6 |
| ZA | 181,8 |
| ZZ | 100,6 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 97,7 |
| ZZ | 80,0 |
| 0806 10 10 | BR | 271,8 |
| LB | 256,9 |
| PE | 260,4 |
| TR | 164,8 |
| US | 281,2 |
| ZZ | 247,0 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 162,5 |
| US | 189,1 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0808 30 90 | CN | 55,5 |
| TR | 115,8 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

40,0

MA

46,0

TR

50,7

ZZ

45,6

0707 00 05

AL

46,1

EG

140,2

MK

42,0

TR

130,3

ZZ

89,7

0709 93 10

MA

106,9

TR

123,4

ZZ

115,2

0805 20 10

ZA

144,8

ZZ

144,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

41,4

TR

78,6

ZA

181,8

ZZ

100,6

0805 50 10

AR

57,4

TR

85,0

ZA

97,7

ZZ

80,0

0806 10 10

BR

271,8

LB

256,9

PE

260,4

TR

164,8

US

281,2

ZZ

247,0

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,2

CN

83,7

MK

38,5

NZ

162,5

US

189,1

ZA

143,6

ZZ

132,2

0808 30 90

CN

55,5

TR

115,8

ZZ

85,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 15.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 318/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 318/68

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 13. november 2012

om ændring af beslutning 2008/185/EF for så vidt angår optagelse af Irland, Nordirland og for Italiens vedkommende provinsen Bolzano på listen over medlemsstater eller regioner deraf, der er frie for Aujeszkys sygdom

(meddelt under nummer C(2012) 7976)

(EØS-relevant tekst)

(2012/701/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 64/432/EØF af 26. juni 1964 om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin (1), særlig artikel 9, stk. 2, og artikel 10, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved direktiv 64/432/EØF er der fastsat bestemmelser om samhandelen i Unionen med kvæg og svin. I direktivets artikel 9 er der fastsat kriterier for godkendelse af obligatoriske nationale programmer for bekæmpelse af visse smitsomme sygdomme, herunder Aujeszkys sygdom. I henhold til direktivets artikel 10 skal en medlemsstat, der mener at være helt eller delvis fri for sådanne sygdomme, herunder Aujeszkys sygdom, forelægge Kommissionen behørigt bevismateriale herfor. |
| --- | --- |

(1)

Ved direktiv 64/432/EØF er der fastsat bestemmelser om samhandelen i Unionen med kvæg og svin. I direktivets artikel 9 er der fastsat kriterier for godkendelse af obligatoriske nationale programmer for bekæmpelse af visse smitsomme sygdomme, herunder Aujeszkys sygdom. I henhold til direktivets artikel 10 skal en medlemsstat, der mener at være helt eller delvis fri for sådanne sygdomme, herunder Aujeszkys sygdom, forelægge Kommissionen behørigt bevismateriale herfor.

| (2) | I Kommissionens beslutning 2008/185/EF af 21. februar 2008 om supplerende garantier med hensyn til Aujeszkys sygdom i medlemsstaternes samhandel med svin og om kriterier for de oplysninger, der skal gives om sygdommen (2), er der fastsat bestemmelser om de supplerende garantier vedrørende flytning af svin mellem medlemsstaterne. Disse garantier har betydning for klassifikationen af medlemsstaternes status for så vidt angår Aujeszkys sygdom. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens beslutning 2008/185/EF af 21. februar 2008 om supplerende garantier med hensyn til Aujeszkys sygdom i medlemsstaternes samhandel med svin og om kriterier for de oplysninger, der skal gives om sygdommen (2), er der fastsat bestemmelser om de supplerende garantier vedrørende flytning af svin mellem medlemsstaterne. Disse garantier har betydning for klassifikationen af medlemsstaternes status for så vidt angår Aujeszkys sygdom.

| (3) | Bilag I til beslutning 2008/185/EF indeholder en liste over medlemsstater eller regioner deraf, der er frie for Aujeszkys sygdom, og hvor vaccination er forbudt. Bilag II til beslutningen indeholder en liste over medlemsstater eller regioner deraf, hvor der er iværksat godkendte nationale programmer for udryddelse af Aujeszkys sygdom. |
| --- | --- |

(3)

Bilag I til beslutning 2008/185/EF indeholder en liste over medlemsstater eller regioner deraf, der er frie for Aujeszkys sygdom, og hvor vaccination er forbudt. Bilag II til beslutningen indeholder en liste over medlemsstater eller regioner deraf, hvor der er iværksat godkendte nationale programmer for udryddelse af Aujeszkys sygdom.

| (4) | Irland, Nordirland og for Italiens vedkommende provinsen Bolzano er opført på listen i bilag II til beslutning 2008/185/EF som en medlemsstat eller en region heraf, hvor der er iværksat godkendte nationale programmer for udryddelse af Aujeszkys sygdom. |
| --- | --- |

(4)

Irland, Nordirland og for Italiens vedkommende provinsen Bolzano er opført på listen i bilag II til beslutning 2008/185/EF som en medlemsstat eller en region heraf, hvor der er iværksat godkendte nationale programmer for udryddelse af Aujeszkys sygdom.

| (5) | Irland, for Det Forenede Kongeriges vedkommende Nordirland og for Italiens vedkommende provinsen Bolzano har nu forelagt dokumentation til støtte for deres ansøgning om at blive erklæret en medlemsstat eller region, der er fri for Aujeszkys sygdom. |
| --- | --- |

(5)

Irland, for Det Forenede Kongeriges vedkommende Nordirland og for Italiens vedkommende provinsen Bolzano har nu forelagt dokumentation til støtte for deres ansøgning om at blive erklæret en medlemsstat eller region, der er fri for Aujeszkys sygdom.

| (6) | Efter en evaluering af den baggrundsdokumentation, som Irland, Det Forenede Kongerige og Italien har forelagt, bør Irland, Nordirland og provinsen Bolzano ikke længere være opført på listen i bilag II til beslutning 2008/185/EF, men i stedet på listen i bilag I til samme beslutning. |
| --- | --- |

(6)

Efter en evaluering af den baggrundsdokumentation, som Irland, Det Forenede Kongerige og Italien har forelagt, bør Irland, Nordirland og provinsen Bolzano ikke længere være opført på listen i bilag II til beslutning 2008/185/EF, men i stedet på listen i bilag I til samme beslutning.

| (7) | Beslutning 2008/185/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(7)

Beslutning 2008/185/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag I og II til beslutning 2008/185/EF erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2012.

På Kommissionens vegne

Maroš ŠEFČOVIČ

Næstformand

---

(1)  EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUT L 59 af 4.3.2008, s. 19.

2

---

BILAG

BILAG I

Medlemsstater eller regioner deraf, der er frie for Aujeszkys sygdom, og hvor vaccination er forbudt

| ISO-kode | Medlemsstat | Regioner |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgien | Alle regioner |
| CZ | Tjekkiet | Alle regioner |
| DK | Danmark | Alle regioner |
| DE | Tyskland | Alle regioner |
| IE | Irland | Alle regioner |
| FR | Frankrig | Departementerne Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines |
| IT | Italien | Provinsen Bolzano |
| CY | Cypern | Alle regioner |
| LU | Luxembourg | Alle regioner |
| NL | Nederlandene | Alle regioner |
| AT | Østrig | Alle regioner |
| SI | Slovenien | Alle regioner |
| SK | Slovakiet | Alle regioner |
| FI | Finland | Alle regioner |
| SE | Sverige | Alle regioner |
| UK | Det Forenede Kongerige | Alle regioner |

ISO-kode

Medlemsstat

Regioner

BE

Belgien

Alle regioner

CZ

Tjekkiet

Alle regioner

DK

Danmark

Alle regioner

DE

Tyskland

Alle regioner

IE

Irland

Alle regioner

FR

Frankrig

Departementerne Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines

IT

Italien

Provinsen Bolzano

CY

Cypern

Alle regioner

LU

Luxembourg

Alle regioner

NL

Nederlandene

Alle regioner

AT

Østrig

Alle regioner

SI

Slovenien

Alle regioner

SK

Slovakiet

Alle regioner

FI

Finland

Alle regioner

SE

Sverige

Alle regioner

UK

Det Forenede Kongerige

Alle regioner

BILAG II

Medlemsstater eller regioner deraf, hvor der er iværksat godkendte nationale programmer for udryddelse af Aujeszkys sygdom

| ISO-kode | Medlemsstat | Regioner |
| --- | --- | --- |
| ES | Spanien | Alle regioner |
| HU | Ungarn | Alle regioner |
| PL | Polen | Alle regioner |

ISO-kode

Medlemsstat

Regioner

ES

Spanien

Alle regioner

HU

Ungarn

Alle regioner

PL

Polen

Alle regioner

---

| 15.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 318/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 318/71

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 13. november 2012

om ændring af beslutning 2008/855/EF for så vidt angår forsendelse til andre medlemsstater af visse typer kød og kødprodukter fra berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget til samme beslutning

(meddelt under nummer C(2012) 7977)

(EØS-relevant tekst)

(2012/702/EU)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens beslutning 2008/855/EF af 3. november 2008 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest i visse medlemsstater (3) er der fastsat visse foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest i medlemsstater eller regioner i medlemsstater som angivet i bilaget til samme beslutning. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens beslutning 2008/855/EF af 3. november 2008 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest i visse medlemsstater (3) er der fastsat visse foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest i medlemsstater eller regioner i medlemsstater som angivet i bilaget til samme beslutning.

| (2) | Det fastsættes i artikel 7, stk. 1, i beslutning 2008/855/EF, at de berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget til samme beslutning, skal sørge for, at ingen sendinger af fersk kød af svin fra bedrifter, der ligger i de i del III i bilaget angivne områder, eller tilberedt kød eller kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød sendes til andre medlemsstater fra de pågældende områder. |
| --- | --- |

(2)

Det fastsættes i artikel 7, stk. 1, i beslutning 2008/855/EF, at de berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget til samme beslutning, skal sørge for, at ingen sendinger af fersk kød af svin fra bedrifter, der ligger i de i del III i bilaget angivne områder, eller tilberedt kød eller kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød sendes til andre medlemsstater fra de pågældende områder.

| (3) | Det fastsættes i artikel 8a i beslutning 2008/855/EF, at de berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget til samme beslutning, på visse betingelser kan tillade forsendelse til andre medlemsstater af fersk svinekød af svin fra bedrifter, der ligger uden for de i del III i bilaget angivne områder, samt tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød. |
| --- | --- |

(3)

Det fastsættes i artikel 8a i beslutning 2008/855/EF, at de berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget til samme beslutning, på visse betingelser kan tillade forsendelse til andre medlemsstater af fersk svinekød af svin fra bedrifter, der ligger uden for de i del III i bilaget angivne områder, samt tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød.

| (4) | Det fastsættes i artikel 8c i beslutning 2008/855/EF, at de berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget til samme beslutning, uanset artikel 7, stk. 1, på visse betingelser kan tillade forsendelse af fersk svinekød og af tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød til andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Det fastsættes i artikel 8c i beslutning 2008/855/EF, at de berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget til samme beslutning, uanset artikel 7, stk. 1, på visse betingelser kan tillade forsendelse af fersk svinekød og af tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød til andre medlemsstater.

| (5) | I artikel 8a og 8c i beslutning 2008/855/EF er der foreskrevet to kanaliseringssystemer for fersk svinekød samt tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød, som opfylder bestemte betingelser, for at sikre, at de ikke udgør nogen risiko for så vidt angår klassisk svinepest-agensen. Slagterier, opskæringsvirksomheder og kødforarbejdningsvirksomheder kan derfor arbejde med begge systemer samtidig, uden at der skabes yderligere risici, forudsat at visse yderligere krav vedrørende anmeldelse af listerne over bedrifter og virksomheder er på plads. De to bestemmelser om de to systemer kan således slås sammen, og bedrifter, slagterier, opskæringsvirksomheder og kødforarbejdningsvirksomheder, der opfylder kravene, kan godkendes i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 8a og 8c i beslutning 2008/855/EF er der foreskrevet to kanaliseringssystemer for fersk svinekød samt tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød, som opfylder bestemte betingelser, for at sikre, at de ikke udgør nogen risiko for så vidt angår klassisk svinepest-agensen. Slagterier, opskæringsvirksomheder og kødforarbejdningsvirksomheder kan derfor arbejde med begge systemer samtidig, uden at der skabes yderligere risici, forudsat at visse yderligere krav vedrørende anmeldelse af listerne over bedrifter og virksomheder er på plads. De to bestemmelser om de to systemer kan således slås sammen, og bedrifter, slagterier, opskæringsvirksomheder og kødforarbejdningsvirksomheder, der opfylder kravene, kan godkendes i overensstemmelse hermed.

| (6) | For at sikre en korrekt overvågning af og gennemsigtighed i funktionen af kanaliseringssystemet for fersk svinekød og visse typer tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød bør de medlemsstater, der anvender systemet, opbevare en ajourført liste over de bedrifter, slagterier, opskæringsvirksomheder og kødforarbejdningsvirksomheder, der er godkendt for så vidt angår kanaliseringssystemet, og denne liste bør rettidigt stilles til rådighed for Kommissionen og de øvrige medlemsstater. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre en korrekt overvågning af og gennemsigtighed i funktionen af kanaliseringssystemet for fersk svinekød og visse typer tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød bør de medlemsstater, der anvender systemet, opbevare en ajourført liste over de bedrifter, slagterier, opskæringsvirksomheder og kødforarbejdningsvirksomheder, der er godkendt for så vidt angår kanaliseringssystemet, og denne liste bør rettidigt stilles til rådighed for Kommissionen og de øvrige medlemsstater.

| (7) | Beslutning 2008/855/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(7)

Beslutning 2008/855/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (8) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I beslutning 2008/855/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 8a affattes således:
  »Artikel 8a
  Forsendelse af fersk svinekød samt tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød fra berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget, til andre medlemsstater
  1.   De berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget, kantillade forsendelse til andre medlemsstater af fersk svinekød af svin, som siden fødslen er holdt på bedrifter, der ligger uden for de i del III i bilaget angivne områder, samt tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød, såfremt kødet, det tilberedte kød og kødprodukterne er produceret, oplagret og forarbejdet på virksomheder, der er godkendt i henhold til stk. 4.
  2.   Uanset artikel 7, stk. 1, kan medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget, tillade forsendelse af fersk svinekød og af tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød til andre medlemsstater, hvis:






  a) | kødet hidrører fra svin, der har været holdt på bedrifter, som ligger i områder, der er angivet i del III i bilaget, og som er godkendt i overensstemmelse med stk. 3 |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 8a affattes således:

»Artikel 8a

Forsendelse af fersk svinekød samt tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød fra berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget, til andre medlemsstater

1.   De berørte medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget, kantillade forsendelse til andre medlemsstater af fersk svinekød af svin, som siden fødslen er holdt på bedrifter, der ligger uden for de i del III i bilaget angivne områder, samt tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød, såfremt kødet, det tilberedte kød og kødprodukterne er produceret, oplagret og forarbejdet på virksomheder, der er godkendt i henhold til stk. 4.

2.   Uanset artikel 7, stk. 1, kan medlemsstater med områder, som er angivet i del III i bilaget, tillade forsendelse af fersk svinekød og af tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød til andre medlemsstater, hvis:

a)

kødet hidrører fra svin, der har været holdt på bedrifter, som ligger i områder, der er angivet i del III i bilaget, og som er godkendt i overensstemmelse med stk. 3

| b) | produkterne er fremstillet på slagterier, opskæringsvirksomheder og kødforarbejdningsvirksomheder, der er godkendt i overensstemmelse med stk. 4. |
| --- | --- |

b)

produkterne er fremstillet på slagterier, opskæringsvirksomheder og kødforarbejdningsvirksomheder, der er godkendt i overensstemmelse med stk. 4.

3.   Medlemsstatens kompetente myndighed godkender kun bedrifter med henblik på stk. 2, litra a), hvis de pågældende bedrifter:

| a) | gennemfører en biosikkerhedsplan, der er godkendt af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

a)

gennemfører en biosikkerhedsplan, der er godkendt af den kompetente myndighed

| b) | kun har indsat svin fra bedrifter:






  i) | der er godkendt i overensstemmelse med denne afgørelse, eller |
| --- | --- | --- |

b)

kun har indsat svin fra bedrifter:

i)

der er godkendt i overensstemmelse med denne afgørelse, eller

| ii) | der ligger i områder, som ikke er angivet i bilaget, og som ikke har været genstand for restriktioner med hensyn til klassisk svinepest i henhold til national lovgivning eller EU-lovgivning i en periode på seks måneder inden indsættelsen af svinene; perioden forud for datoen for godkendelse af bedriften i overensstemmelse med denne afgørelse indgår i perioden på seks måneder |
| --- | --- |

ii)

der ligger i områder, som ikke er angivet i bilaget, og som ikke har været genstand for restriktioner med hensyn til klassisk svinepest i henhold til national lovgivning eller EU-lovgivning i en periode på seks måneder inden indsættelsen af svinene; perioden forud for datoen for godkendelse af bedriften i overensstemmelse med denne afgørelse indgår i perioden på seks måneder

| c) | regelmæssigt tilses af den kompetente myndighed med intervaller på højst tre måneder; under sådanne tilsyn skal den kompetente myndighed mindst:






  i) | følge de retningslinjer, der er fastsat i kapitel III i bilaget til beslutning 2002/106/EF |
| --- | --- | --- |

c)

regelmæssigt tilses af den kompetente myndighed med intervaller på højst tre måneder; under sådanne tilsyn skal den kompetente myndighed mindst:

i)

følge de retningslinjer, der er fastsat i kapitel III i bilaget til beslutning 2002/106/EF

| ii) | foretage en klinisk undersøgelse i overensstemmelse med kontrol- og prøvetagningsprocedurerne i del A i kapitel IV i bilaget til beslutning 2002/106/EF |
| --- | --- |

ii)

foretage en klinisk undersøgelse i overensstemmelse med kontrol- og prøvetagningsprocedurerne i del A i kapitel IV i bilaget til beslutning 2002/106/EF

| iii) | efterse, at bestemmelserne i artikel 15, stk. 2, litra b), andet led samt fjerde til syvende led, i direktiv 2001/89/EF anvendes på en effektiv måde |
| --- | --- |

iii)

efterse, at bestemmelserne i artikel 15, stk. 2, litra b), andet led samt fjerde til syvende led, i direktiv 2001/89/EF anvendes på en effektiv måde

| iv) | omgående suspendere godkendelsen eller trække den tilbage, hvis ovennævnte betingelser ikke er overholdt |
| --- | --- |

iv)

omgående suspendere godkendelsen eller trække den tilbage, hvis ovennævnte betingelser ikke er overholdt

| d) | regelmæssigt underkastes en laboratorieovervågningsordning, hvor dyrene har været underkastet laboratorietest for klassisk svinepest med negativt resultat på prøver udtaget i overensstemmelse med prøvetagningsprocedurerne i den overvågningsplan for klassisk svinepest, der er gennemført af den kompetente myndighed i en periode på mindst seks måneder inden flytningen til slagteriet |
| --- | --- |

d)

regelmæssigt underkastes en laboratorieovervågningsordning, hvor dyrene har været underkastet laboratorietest for klassisk svinepest med negativt resultat på prøver udtaget i overensstemmelse med prøvetagningsprocedurerne i den overvågningsplan for klassisk svinepest, der er gennemført af den kompetente myndighed i en periode på mindst seks måneder inden flytningen til slagteriet

| e) | ligger i centrum af et område med en radius på mindst 3 km, hvor dyrene på svinebedrifterne har været underkastet laboratorietest for klassisk svinepest med negativt resultat på prøver udtaget i overensstemmelse med prøvetagningsprocedurerne i den overvågningsplan for klassisk svinepest, der er gennemført hvert kvartal af de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

e)

ligger i centrum af et område med en radius på mindst 3 km, hvor dyrene på svinebedrifterne har været underkastet laboratorietest for klassisk svinepest med negativt resultat på prøver udtaget i overensstemmelse med prøvetagningsprocedurerne i den overvågningsplan for klassisk svinepest, der er gennemført hvert kvartal af de kompetente myndigheder

| f) | ligger i en region, hvor:






  — | der er gennemført et program for bekæmpelse og overvågning af klassisk svinepest, som er godkendt af Kommissionen |
| --- | --- | --- |

f)

ligger i en region, hvor:

—

der er gennemført et program for bekæmpelse og overvågning af klassisk svinepest, som er godkendt af Kommissionen

| — | forekomsten og udbredelsen af klassisk svinepest hos tamsvin og vildtlevende svin er faldet betydeligt |
| --- | --- |

—

forekomsten og udbredelsen af klassisk svinepest hos tamsvin og vildtlevende svin er faldet betydeligt

| — | der ikke i de seneste 12 måneder er påvist klassisk svinepestvirus i cirkulation hos svin. |
| --- | --- |

—

der ikke i de seneste 12 måneder er påvist klassisk svinepestvirus i cirkulation hos svin.

4.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder godkender udelukkende slagterier, opskæringsvirksomheder og kødforarbejdningsvirksomheder med henblik på anvendelsen af stk. 1 og stk. 2, litra b), hvor produktionen, oplagringen og forarbejdningen af fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende sådant kød, der må forsendes til andre medlemsstater, finder sted adskilt fra produktionen, oplagringen og forarbejdningen af andre produkter bestående af eller indeholdende fersk kød, tilberedt kød og kødprodukter bestående af eller indeholdende kød fra svin, der har oprindelse i eller kommer fra bedrifter i områder, som er angivet i del III i bilaget, bortset fra dem, der er godkendt i henhold til stk. 3.

5.   Svinekød, tilberedt kød og kødprodukter som omhandlet i stk. 1 og 2 skal mærkes således:

| a) | Fersk svinekød skal mærkes som fastsat i afsnit I, kapitel III, i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004. |
| --- | --- |

a)

Fersk svinekød skal mærkes som fastsat i afsnit I, kapitel III, i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004.

| b) | Tilberedt kød og kødprodukter skal mærkes som fastsat i afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004. |
| --- | --- |

b)

Tilberedt kød og kødprodukter skal mærkes som fastsat i afsnit I i bilag II til forordning (EF) nr. 853/2004.

6.   De medlemsstater, der anvender bestemmelserne i stk. 1 eller den i stk. 2 omhandlede undtagelse, skal føre en ajourført liste over de bedrifter, slagterier, opskæringsvirksomheder og kødforarbejdningsvirksomheder, der er godkendt i henhold til stk. 3 og 4. Denne liste skal mindst angive navn, adresse og officielt registreringsnummer, virksomhedstype og dato for godkendelse. Den pågældende liste, og alle ajourføringer af den, skal anmeldes til Kommissionen og de øvrige medlemsstater inden for 24 timer efter godkendelse af den første bedrift eller virksomhed eller enhver efterfølgende ændring heraf.«

| 2) | Artikel 8c udgår. |
| --- | --- |

2)

Artikel 8c udgår.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2012.

På Kommissionens vegne

Maroš ŠEFČOVIČ

Næstformand

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EUT L 302 af 13.11.2008, s. 19.

3

---

Berigtigelser

| 15.11.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 318/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 318/74

---

Berigtigelse til Den Europæiske Centralbanks afgørelse af 17. juni 2004 om vedtagelse af forretningsordenen for Den Europæiske Centralbanks Generelle Råd (ECB/2004/12)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 230 af 30. juni 2004
  )

Side 63:

I stedet for:

»Artikel 11

Ophør af anvendelighed

Når alle dispensationer er ophævet af Styrelsesrådet for Den Europæiske Union i overensstemmelse med traktatens artikel 122, stk. 2, og når beslutningerne fastsat i protokol om visse bestemmelser vedrørende Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland er taget, opløses Det Generelle Råd, og denne forretningsorden finder ikke længere anvendelse.«

læses:

»Artikel 11

Ophør af anvendelighed

Når alle dispensationer er ophævet af Rådet for Den Europæiske Union i overensstemmelse med traktatens artikel 122, stk. 2, og når beslutningerne fastsat i protokol om visse bestemmelser vedrørende Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland er taget, opløses Det Generelle Råd, og denne forretningsorden finder ikke længere anvendelse.«

---