# Euroopa Liidu L 293/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.293.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 293 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide23. oktoober 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.293.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 293

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide23. oktoober 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 927/2012, 16. juuli 2012, millega kehtestatakse tähtaeg juhuks kui protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kohased kalapüügivõimalused on alakasutatud | 1 |
| | | 2012/653/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 16. juuli 2012, protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 4 |
| Protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 5 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 973/2012, 22. oktoober 2012, millega algatatakse uurimine, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 925/2009 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, seoses asjaoluga, et imporditakse Hiina Rahvavabariigist pärit lõõmutamata ja üle 650 mm laiustes rullides alumiiniumfooliumi, ning millega kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue | 28 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 974/2012, 22. oktoober 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 32 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/654/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 4. oktoober 2012, kuue liikmesriigi (Saksamaa, Leedu, Madalmaad, Poola, Rootsi ja Ühendkuningriik) riiklikele programmidele kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks 2012. aastal antava Euroopa Liidu rahalise toetuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 6838 all) | 34 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2012/655/EL |
| | * | Euroopa Liidu – Liibanoni assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2012, 17. september 2012, millega kehtestatakse assotsiatsiooninõukogu töökord | 37 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu määrus (EL) nr 927/2012, 16. juuli 2012, millega kehtestatakse tähtaeg juhuks kui protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kohased kalapüügivõimalused on alakasutatud

1

2012/653/EL

*

Nõukogu otsus, 16. juuli 2012, protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

4

Protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

5

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 973/2012, 22. oktoober 2012, millega algatatakse uurimine, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 925/2009 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, seoses asjaoluga, et imporditakse Hiina Rahvavabariigist pärit lõõmutamata ja üle 650 mm laiustes rullides alumiiniumfooliumi, ning millega kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

28

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 974/2012, 22. oktoober 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

32

OTSUSED

2012/654/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 4. oktoober 2012, kuue liikmesriigi (Saksamaa, Leedu, Madalmaad, Poola, Rootsi ja Ühendkuningriik) riiklikele programmidele kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks 2012. aastal antava Euroopa Liidu rahalise toetuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 6838 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 6838 all)

34

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2012/655/EL

*

Euroopa Liidu – Liibanoni assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2012, 17. september 2012, millega kehtestatakse assotsiatsiooninõukogu töökord

37

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 23.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 293/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 927/2012,

16. juuli 2012,

millega kehtestatakse tähtaeg juhuks kui protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kohased kalapüügivõimalused on alakasutatud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 753/2007 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 753/2007 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1).

| (2) | Kuna kehtiv protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (2) („kehtiv protokoll”) kaotab kehtivuse 31. detsembril 2012, parafeeriti 3. veebruaril 2012 uus protokoll. Uue protokolliga nähakse ette ELi kalalaevade kalapüügivõimalused Gröönimaa vetes. |
| --- | --- |

(2)

Kuna kehtiv protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (2) („kehtiv protokoll”) kaotab kehtivuse 31. detsembril 2012, parafeeriti 3. veebruaril 2012 uus protokoll. Uue protokolliga nähakse ette ELi kalalaevade kalapüügivõimalused Gröönimaa vetes.

| (3) | Nõukogu võttis 16. juulil 2012 vastu otsuse 2012/653/EL (3) uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 16. juulil 2012 vastu otsuse 2012/653/EL (3) uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.

| (4) | Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) (4) artikli 10 lõikega 1 on ette nähtud, et juhul kui liidule kehtiva protokolli alusel jaotatud kalapüügilube või kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui liikmesriik ei vasta nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Nõukogu peaks kõnealuse tähtaja kindlaks määrama. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) (4) artikli 10 lõikega 1 on ette nähtud, et juhul kui liidule kehtiva protokolli alusel jaotatud kalapüügilube või kalapüügivõimalusi ei ole täielikult kasutatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike. Kui liikmesriik ei vasta nõukogu määratud tähtajaks, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta kõnealusel perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Nõukogu peaks kõnealuse tähtaja kindlaks määrama.

| (5) | Võttes arvesse, et kehtiv protokoll kaotab kehtivuse 31. detsembril 2012 ning et uut protokolli tuleks kohaldada ajutiselt alates 1. jaanuarist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2013, |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et kehtiv protokoll kaotab kehtivuse 31. detsembril 2012 ning et uut protokolli tuleks kohaldada ajutiselt alates 1. jaanuarist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2013,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kui käesoleva määruse lisas sätestatud kuupäevaks ei hõlma ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli alusel esitatud liikmesriikide kalapüügilubade taotlused iga asjaomase kalavaru puhul kõiki kõnealuses protokollis sätestatud iga-aastaselt jaotatavaid kalapüügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi kalapüügiloa taotlusi.

2.   Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtajaks on kehtestatud kümme tööpäeva.

3.   Iga lisas osutatud kalavaru puhul teatab komisjon liikmesriikidele kalapüügivõimaluste kasutamise taseme nende kalapüügiloa taotluste alusel, mis on saadud hiljemalt:

| a) | üks kuu enne lisas sätestatud kuupäeva ning |
| --- | --- |

a)

üks kuu enne lisas sätestatud kuupäeva ning

| b) | lisas sätestatud kuupäevaks. |
| --- | --- |

b)

lisas sätestatud kuupäevaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

S. ALETRARIS

---

(1)  ELT L 172, 30.6.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 172, 30.6.2007, lk 9.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 4.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.

4

---

LISA

Artikli 1 lõigetes 1 ja 3 osutatud kuupäev:

| Kalavaru | Kuupäev |
| --- | --- |
| Harilik süvameregarneel ICES XIV ja V alapiirkonnas | 1. august |
| Süvalest ICES XIV ja V alapiirkonnas | 15. september |
| Harilik hiidlest ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1 | 1. september |
| Süvalest NAFO alapiirkonnas 1 – lõuna pool 68° N | 15. oktoober |
| Harilik süvameregarneel NAFO alapiirkonnas 1 | 1. oktoober |
| Pelaagiline meriahven ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F | 1. september |
| Põhjalähedane meriahven ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F | 1. september |
| Atlandi arktikakrabi NAFO alapiirkonnas 1 | 1. oktoober |
| Tursk ICES XIV alapiirkonnas ja NAFO alapiirkonnas 1 | 31. oktoober |

Kalavaru

Kuupäev

Harilik süvameregarneel ICES XIV ja V alapiirkonnas

1. august

Süvalest ICES XIV ja V alapiirkonnas

15. september

Harilik hiidlest ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1

1. september

Süvalest NAFO alapiirkonnas 1 – lõuna pool 68° N

15. oktoober

Harilik süvameregarneel NAFO alapiirkonnas 1

1. oktoober

Pelaagiline meriahven ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F

1. september

Põhjalähedane meriahven ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F

1. september

Atlandi arktikakrabi NAFO alapiirkonnas 1

1. oktoober

Tursk ICES XIV alapiirkonnas ja NAFO alapiirkonnas 1

31. oktoober

---

| 23.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 293/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 293/4

---

NÕUKOGU OTSUS,

16. juuli 2012,

protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2012/653/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 753/2007 (1) ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (2) („leping”). Sellele lisati protokoll, millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (3) („kehtiv protokoll”). Kehtiva protokolli kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 753/2007 (1) ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (2) („leping”). Sellele lisati protokoll, millega määratakse kindlaks lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (3) („kehtiv protokoll”). Kehtiva protokolli kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2012.

| (2) | Liit on pidanud Taani valitsusega ja Gröönimaa valitsusega läbirääkimisi lepingu uue protokolli üle, millega nähakse ette kalapüügivõimalused ja rahaline toetus („protokoll”). |
| --- | --- |

(2)

Liit on pidanud Taani valitsusega ja Gröönimaa valitsusega läbirääkimisi lepingu uue protokolli üle, millega nähakse ette kalapüügivõimalused ja rahaline toetus („protokoll”).

| (3) | Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 3. veebruaril 2012 uus protokoll. |
| --- | --- |

(3)

Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 3. veebruaril 2012 uus protokoll.

| (4) | ELi laevade kalapüügi jätkamise tagamiseks on protokolli artikliga 12 ette nähtud selle ajutine kohaldamine alates 1. jaanuarist 2013. |
| --- | --- |

(4)

ELi laevade kalapüügi jätkamise tagamiseks on protokolli artikliga 12 ette nähtud selle ajutine kohaldamine alates 1. jaanuarist 2013.

| (5) | Protokoll tuleks allkirjastada, |
| --- | --- |

(5)

Protokoll tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) (edaspidi „protokoll”) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, tingimusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja on volitatud määrama isiku(d), kellel on õigus protokollile liidu nimel alla kirjutada.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2013 kuni sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 16. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

S. ALETRARIS

---

(1)  ELT L 172, 30.6.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 172, 30.6.2007, lk 4.

2

(3)  ELT L 172, 30.6.2007, lk 9.

3

---

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse (1) ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse (2) vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Artikkel 1

Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1.   Gröönimaa ametiasutused annavad ELi kalalaevadele kolmeks aastaks alates 1. jaanuarist 2013 loa püüda kala nende kalapüügivõimaluste piires, mis on sätestatud käesoleva artikli lõikes 5 ja kehtestatud kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2.

Käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud kalapüügivõimaluste mahtu võib muuta ühiskomitee. Kui ühiskomitee käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud kalapüügivõimaluste mahtu muudab, teatab Gröönimaa ELile Gröönimaa majandusvööndi raames antavad kalapüügivõimalused.

2.   Hiljemalt 1. detsembril 2013 ja iga järgmise aasta 1. detsembril lepib ühiskomitee kokku käesoleva artikli lõikes 5 loetletud liikide püügivõimalustes järgmiseks aastaks, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, ettevaatusprintsiipi, kalatööstuse vajadusi ja eriti käesoleva artikli lõikes 7 sätestatud koguseid.

Juhul, kui ühiskomitee kehtestatud kalapüügivõimalused on väiksemad kui need, mis on sätestatud käesoleva artikli lõikes 5, annab Gröönimaa ELile järgmistel aastatel hüvituseks samaväärsed vastavad kalapüügivõimalused või samal aastal muud kalapüügivõimalused.

Kui lepinguosalised ei jõua hüvitises kokkuleppele, korrigeeritakse proportsionaalselt rahastamiskorda, sealhulgas käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud väärtuse arvutamise parameetreid.

3.   Ida-Gröönimaa hariliku süvameregarneeli kvoodi piires võib püüda Gröönimaast läänes asuvatel aladel tingimusel, et Gröönimaa laevaomanike ja Euroopa Liidu vahel on iga äriühingu jaoks kehtestatud kvootide ülekandmise kord. Saades Euroopa Komisjonilt asjaomase liikmesriigi nimel esitatud taotluse, kohustuvad Gröönimaa ametiasutused sellise korra rakendamist hõlbustama. Ida-Gröönimaalt Lääne-Gröönimaa aladele ülekantava kvoodi maksimaalne suurus on 2 000 tonni aastas. ELi laevade kalapüük toimub samadel tingimustel, kui on ette nähtud Gröönimaa laevaomanikele lisa I peatüki sätete kohaselt väljaantud kalapüügilubades.

4.   Gröönimaa pakub ELile täiendavaid kalapüügivõimalusi. Kui EL võtab selle pakkumise täielikult või osaliselt vastu, suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt. EL vastab Gröönimaa pakkumisele hiljemalt kuue nädala jooksul alates selle saamisest. Kui ELi ametiasutused keelduvad pakkumisest või ei reageeri sellele kuue nädala jooksul, võivad Gröönimaa ametiasutused pakkuda täiendavaid kalapüügivõimalusi teistele lepinguosalistele.

5.   Gröönimaa antavate kalapüügivõimaluste soovituslik tase (tonnides):

| Kalaliigid | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tursk ICES XIV alapiirkonnas ja NAFO alapiirkonnas 1 (3) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Pelaagiline meriahven ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F (4) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Põhjalähedane meriahven ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F (5) | 2 000 | 2 000 | 2 000 |
| Süvalest NAFO alapiirkonnas 1 – lõuna pool 68° N | 2 500 | 2 500 | 2 500 |
| Süvalest ICES XIV ja V alapiirkonnas (6) | 4 315 | 4 315 | 4 315 |
| Harilik süvameregarneel NAFO alapiirkonnas 1 | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Harilik süvameregarneel ICES XIV ja V alapiirkonnas | 7 500 | 7 500 | 7 500 |
| Harilik hiidlest NAFO alapiirkonnas 1 | 200 | 200 | 200 |
| Harilik hiidlest ICES XIV ja V alapiirkonnas | 200 | 200 | 200 |
| Atlandi arktikakrabi NAFO alapiirkonnas 1 (7) | 250 | 250 | 250 |
| Moiva ICES XIV ja V alapiirkonnas (8) | 60 000 | 60 000 | 60 000 |
| Pikksabalased ICES XIV ja V alapiirkonnas (9) | 100 | 100 | 100 |
| Pikksabalased NAFO alapiirkonnas 1 (9) | 100 | 100 | 100 |

Kalaliigid

2013

2014

2015

Tursk ICES XIV alapiirkonnas ja NAFO alapiirkonnas 1 (3)

2 200

2 200

2 200

Pelaagiline meriahven ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F (4)

3 000

3 000

3 000

Põhjalähedane meriahven ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F (5)

2 000

2 000

2 000

Süvalest NAFO alapiirkonnas 1 – lõuna pool 68° N

2 500

2 500

2 500

Süvalest ICES XIV ja V alapiirkonnas (6)

4 315

4 315

4 315

Harilik süvameregarneel NAFO alapiirkonnas 1

3 400

3 400

3 400

Harilik süvameregarneel ICES XIV ja V alapiirkonnas

7 500

7 500

7 500

Harilik hiidlest NAFO alapiirkonnas 1

200

200

200

Harilik hiidlest ICES XIV ja V alapiirkonnas

200

200

200

Atlandi arktikakrabi NAFO alapiirkonnas 1 (7)

250

250

250

Moiva ICES XIV ja V alapiirkonnas (8)

60 000

60 000

60 000

Pikksabalased ICES XIV ja V alapiirkonnas (9)

100

100

100

Pikksabalased NAFO alapiirkonnas 1 (9)

100

100

100

6.   Kaaspüügi majandamine

Kaaspüük on määratletud kui mere mistahes elusorganismide soovimatu püük.

Käesoleva protokolli kohaldamisel on kaaspüügipiirangu puhul arvessevõetav kaaspüük mis tahes sellise kaubanduslikku huvi pakkuva liigi püük, mis ei ole hõlmatud laeva püügiloal märgitud sihtliikidega.

Gröönimaa majandusvööndis tegutsevad ELi kalalaevad järgivad kehtivaid kaaspüügieeskirju Gröönimaa vetes leiduvate liikide ja kalavarude puhul; eelkõige kehtib see artikli 1 lõikes 5 loetletud liikide ja kalavarude puhul. Peale selle on Gröönimaa majandusvööndis keelatud selliste püütud kalavarude tagasiheide, mida hallatakse Gröönimaa vetes püügi piirnormide või püügikoormuse piirangute kaudu.

Kaaspüügi lubatud maksimumkogus on 10 % sihtliigi kvoodist, mis on kehtestatud mis tahes püügitegevust hõlmava kalapüügiloaga; hariliku süvameregarneeli sihtpüügi puhul on kõnealune määr aga vähendatud 5 %ni. Kui konkreetse liigi ELi kvoot on ammendunud, piirdub kaaspüügi lubatud maksimumkogus 5 %ga sihtliigi kvoodist.

Nende kalavarude kaaspüük, mille puhul on Euroopa Liidule antud Gröönimaa vetes kalapüügiõigused, arvatakse maha ELile jaotatud asjaomase kalavaru püügivõimalustest.

Kaaspüük ja selle konkreetne liigiline koosseis vaadatakse igal aastal ühiskomitees läbi.

7.   Kui kalavarude olukord võimaldab, kehtestatakse minimaalsed kogused Gröönimaa kalapüügitegevuse hoidmiseks igaks aastaks järgmiselt (tonnides):

| Liik | NAFO 1 | ICES XIV/V |
| --- | --- | --- |
| Tursk | 30 000 | |
| Meriahven | 2 500 | 10 000 |
| Süvalest | 4 700 | 4 000 |
| Harilik süvameregarneel | 75 000 | 1 500 |

Liik

NAFO 1

ICES XIV/V

Tursk

30 000

Meriahven

2 500

10 000

Süvalest

4 700

4 000

Harilik süvameregarneel

75 000

1 500

8.   Gröönimaa annab ELi laevadele kalapüügilubasid ainult käesoleva protokolli alusel.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1.   Lepingu artiklis 7 osutatud ELi rahaline toetus käesoleva protokolli artikli 1 lõikes 1 osutatud ajavahemikul on 17 847 244 eurot aastas.

2.   Rahaline toetus hõlmab järgmist:

| a) | 15 104 203 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Gröönimaa majandusvööndile.
  Kõnealune summa hõlmab 1 500 000 euro suurust finantsreservi. Kõnealusest reservist tehakse väljamakseid allpool lõikes 4 sätestatud meetodil, et hüvitada kalavarude lisakogused, mille Gröönimaa teeb kättesaadavaks lisaks artikli 1 lõikes 5 sätestatud kogustele ning mille EL heaks kiidab. |
| --- | --- |

a)

15 104 203 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Gröönimaa majandusvööndile.

Kõnealune summa hõlmab 1 500 000 euro suurust finantsreservi. Kõnealusest reservist tehakse väljamakseid allpool lõikes 4 sätestatud meetodil, et hüvitada kalavarude lisakogused, mille Gröönimaa teeb kättesaadavaks lisaks artikli 1 lõikes 5 sätestatud kogustele ning mille EL heaks kiidab.

| b) | 2 743 041 euro suurune aastane eritoetus Gröönimaa kalanduspoliitika toetuseks ja elluviimiseks. |
| --- | --- |

b)

2 743 041 euro suurune aastane eritoetus Gröönimaa kalanduspoliitika toetuseks ja elluviimiseks.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artikli 1 lõigete 2 ja 5 ning artiklite 4, 5, 6 ja 8 kohaselt. Euroopa Liidu makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.

4.   Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 1 lõigete 2 ja 5 ning artiklite 4, 5 ja 6 kohaldamist, teatab Gröönimaa ELi ametiasutustele kõigi liikide kõigist püüdmiseks ettenähtud kogustest, mis ületavad artikli 1 lõikes 5 sätestatud koguseid. Kui EL selle teadusliku nõuande alusel heaks kiidab, tasub ta kõnealuste lisakoguste eest 17,5 % lisa I peatükis osutatud võrdlushinnast, maksimaalselt 1 500 000 eurot aastas, et hõlmata kõik artikli 1 lõikes 5 kindlaks määratud liigid. Ühel aastal kasutamata jäänud finantsreservi osa võib üle kanda, et tasuda Gröönimaale järgneval aastal püüdmiseks ettenähtud liikide lisakoguste eest.

5.   EL maksab finantsreservi kasutamata rahalise toetuse iga-aastase summa esimesel aastal välja hiljemalt 30. juunil 2013 ja järgmistel aastatel hiljemalt 1. märtsil ning finantsreservist pärinevad täiendavad summad samadeks kuupäevadeks või võimalikult kiiresti pärast seda, kui on saanud teate asjaomaste koguste kättesaadavuse kohta ja EL on need heaks kiitnud.

6.   Gröönimaa ametiasutustel on artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus.

7.   Rahaline toetus kantakse Gröönimaa ametiasutuste määratud finantsasutuses avatud riigikassa kontole.

Artikkel 3

Vastutustundliku kalapüügi edendamine Gröönimaa majandusvööndis

1.   Artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse haldamisel lähtutakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud eesmärkidest ning nende saavutamiseks rakendatavatest ühe- ja mitmeaastastest programmidest.

2.   Kohe kui käesolevat protokolli hakatakse kohaldama ja hiljemalt kolm kuud pärast seda, lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus programmis ja selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, mis hõlmavad eelkõige järgmist:

| a) | ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse osa kasutamiseks iga-aastaste algatuste puhul; |
| --- | --- |

a)

ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse osa kasutamiseks iga-aastaste algatuste puhul;

| b) | ühe ja mitme aasta kohta seatud eesmärgid, et kindlustada vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumine, võttes arvesse Gröönimaa riikliku kalanduspoliitika ning muude vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumisega seotud või seda mõjutavate poliitiliste suundade prioriteete; |
| --- | --- |

b)

ühe ja mitme aasta kohta seatud eesmärgid, et kindlustada vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumine, võttes arvesse Gröönimaa riikliku kalanduspoliitika ning muude vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumisega seotud või seda mõjutavate poliitiliste suundade prioriteete;

| c) | igal aastal saavutatud tulemuste hindamise kriteeriumid ja kord. |
| --- | --- |

c)

igal aastal saavutatud tulemuste hindamise kriteeriumid ja kord.

3.   Mis tahes mitmeaastase valdkondliku programmi muudatusettepanek peab ühiskomitees saama mõlema lepinguosalise heakskiidu.

4.   Vajaduse korral eraldab Gröönimaa igal aastal artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava summa mitmeaastase valdkondliku programmi elluviimiseks. ELi rahalise toetuse ja täiendavate summade eraldamisest protokolli esimesel kohaldamisaastal teavitatakse ELi 1. märtsiks. Igal järgmisel aastal teavitab Gröönimaa ELi kõnealustest eraldistest hiljemalt eelneva aasta 1. detsembril.

5.   Kui ühiskomitee teostab mitmeaastase valdkondliku programmi rakendamise tulemuste iga-aastase hindamise ja selle alusel antud hinnang ei ole rahuldav, võib Euroopa Liit vähendada käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse summat, et viia programmi elluviimiseks eraldatud rahaliste vahendite summa vastavusse oodatavate tulemustega.

6.   Ühiskomitee vastutab mitmeaastase valdkondliku toetuse programmi rakendamise järelmeetmete eest. Vajaduse korral jätkavad mõlemad lepinguosalised pärast protokolli kehtivuse lõppemist ühiskomitee kaudu kõnealuste järelmeetmete võtmist senikaua, kuni artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud valdkondliku toetusega seotud rahaline eritoetus on täielikult ammendatud.

Artikkel 4

Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi vallas

1.   Käesolevaga kohustuvad mõlemad lepinguosalised edendama Gröönimaa majandusvööndis vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes nendes vetes kala püüdvate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.

2.   Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul tagavad Euroopa Liit ja Gröönimaa kalavarude säästva kasutamise Gröönimaa majandusvööndis.

3.   Lepinguosalised kohustuvad edendama koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas piirkondlikul tasandil eelkõige Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC), Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) ja muude asjaomaste alampiirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide raames.

4.   Vastavalt käesoleva protokolli artikli 4 lõikele 1 ja lähtudes parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest võtavad lepinguosalised vajaduse korral ühiskomitees vastu meetmed seoses nende Euroopa Liidu laevade tegevusega, kellel on käesoleva protokolli kohaselt luba tegeleda kalapüügiga, et tagada Gröönimaa majandusvööndis kalavarude säästev majandamine.

Artikkel 5

Uued kalapüügivõimalused ja katsepüük

1.   Kui EL näitab üles huvi saada juurdepääs uutele kalapüügivõimalustele, millele ei ole osutatud käesoleva protokolli artikli 1 lõikes 5, tuleks Gröönimaad sellest huvist teavitada. Selline taotlus juurdepääsuks uutele kalapüügivõimalustele rahuldatakse üksnes Gröönimaa õigusnormide kohaselt ning selle kohta võidakse sõlmida uus kokkulepe.

2.   Katsepüügilube antakse katseperioodideks, mille maksimaalne pikkus vastavalt lisa X peatükile on kuus kuud.

3.   Kui lepinguosalised leiavad, et katsekampaaniad on andnud positiivseid tulemusi, annavad Gröönimaa ametiasutused kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni 50 % uue liigi püügivõimalustest ELi laevadele ja artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist hüvitist suurendatakse proportsionaalselt.

Artikkel 6

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine

1.   Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahaline toetus vaadatakse läbi või selle maksmine peatatakse järgmistel juhtudel:

| a) | Gröönimaa majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega või |
| --- | --- |

a)

Gröönimaa majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega või

| b) | käesoleva protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes toimuvad märkimisväärsed muutused, üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses või |
| --- | --- |

b)

käesoleva protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes toimuvad märkimisväärsed muutused, üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses või

| c) | Euroopa Liit tuvastab Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise.
  Punkti c ei kohaldata, kui rikkumine leiab aset mis tahes vastutusalas või pädevusvaldkonnas, mille üle Gröönimaa valitsusel puudub juriidiline vastutus või kus tal puudub ametlik pädevus, kuna Gröönimaa on Taani Kuningriigi omavalitsuslik osa. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liit tuvastab Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise.

Punkti c ei kohaldata, kui rikkumine leiab aset mis tahes vastutusalas või pädevusvaldkonnas, mille üle Gröönimaa valitsusel puudub juriidiline vastutus või kus tal puudub ametlik pädevus, kuna Gröönimaa on Taani Kuningriigi omavalitsuslik osa.

2.   Euroopa Liit jätab endale õiguse peatada täilikult või osaliselt käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud eritoetuse maksmine, kui:

| a) | saavutatud tulemused ei vasta ühiskomitee raames antud hinnangu alusel kavandatutele või |
| --- | --- |

a)

saavutatud tulemused ei vasta ühiskomitee raames antud hinnangu alusel kavandatutele või

| b) | Gröönimaa ei suuda kõnealust eritoetust ära kasutada. |
| --- | --- |

b)

Gröönimaa ei suuda kõnealust eritoetust ära kasutada.

3.   Maksmise peatamiseks peab EL oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

4.   Rahalise toetuse maksmist jätkatakse pärast seda, kui eespool nimetatud asjaolude leevendamiseks võetud meetmete järel on olukord paranenud ja kui mõlemad lepinguosalised on pärast konsulteerimist ühel nõul, et olukord võimaldab alustada uuesti tavapärast kalapüüki.

Artikkel 7

Kalapüügiloa kohaldamise peatamine ja ennistamine

Gröönimaa jätab endale õiguse peatada käesoleva protokolli lisaga ettenähtud kalapüügiload, kui:

| a) | konkreetne laev rikub tõsiselt Gröönimaa õigusnorme või |
| --- | --- |

a)

konkreetne laev rikub tõsiselt Gröönimaa õigusnorme või

| b) | laevaomanik ei ole järginud konkreetse laeva õigusrikkumisest tulenevat kohtu korraldust. Kui kohtu korraldust on hakatud järgima, ennistatakse laeva kalapüügiluba loa järelejäänud kehtivusajaks. |
| --- | --- |

b)

laevaomanik ei ole järginud konkreetse laeva õigusrikkumisest tulenevat kohtu korraldust. Kui kohtu korraldust on hakatud järgima, ennistatakse laeva kalapüügiluba loa järelejäänud kehtivusajaks.

Artikkel 8

Protokolli kohaldamise peatamine

1.   Protokolli kohaldamine peatatakse ühe või teise lepinguosalise algatusel järgmistel juhtudel:

| a) | Gröönimaa majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega või: |
| --- | --- |

a)

Gröönimaa majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega või:

| b) | Euroopa Liit ei maksa käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 6 nimetamata põhjustel või |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liit ei maksa käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 6 nimetamata põhjustel või

| c) | lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamisega seoses erimeelsusi või |
| --- | --- |

c)

lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamisega seoses erimeelsusi või

| d) | üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli sätteid või |
| --- | --- |

d)

üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli sätteid või

| e) | käesoleva protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused, üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses või |
| --- | --- |

e)

käesoleva protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused, üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses või

| f) | üks lepinguosalistest tuvastab Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise.
  Punkti c ei kohaldata, kui rikkumine leiab aset mis tahes vastutusalas või pädevusvaldkonnas, mille üle Gröönimaa valitsusel puudub juriidiline vastutus või kus tal puudub ametlik pädevus, kuna Gröönimaa on Taani Kuningriigi omavalitsuslik osa. |
| --- | --- |

f)

üks lepinguosalistest tuvastab Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise.

Punkti c ei kohaldata, kui rikkumine leiab aset mis tahes vastutusalas või pädevusvaldkonnas, mille üle Gröönimaa valitsusel puudub juriidiline vastutus või kus tal puudub ametlik pädevus, kuna Gröönimaa on Taani Kuningriigi omavalitsuslik osa.

2.   Käesoleva protokolli kohaldamise võib lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosaliste vahelist vaidlust peetakse tõsiseks ning kui lepinguosaliste peetud konsultatsioonide tulemusena ei ole saavutatud lahendust kokkuleppemenetluse teel.

3.   Käesoleva protokolli kohaldamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

4.   Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised üksteisega konsulteerimist, et lahendada erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli kohaldamine oli peatatud.

Artikkel 9

Riiklikud õigusnormid

1.   Euroopa Liidu laevade kalapüük Gröönimaa majandusvööndis on reguleeritud Gröönimaa ja Taani Kuningriigi õigusnormidega, välja arvatud juhul, kui lepingu, käesoleva protokolli ja selle lisaga on ette nähtud teisiti.

2.   Gröönimaa teavitab Euroopa Liitu kõikidest kalanduspoliitikaga seotud muutustest või uutest õigusaktidest vähemalt kolm kuud enne nende jõustumist.

Artikkel 10

Kestus

Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2013, juhul kui ei teatata käesoleva protokolli artikli 11 kohasest protokolli lõpetamisest.

Artikkel 11

Protokolli lõpetamine

1.   Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. Eelmises lauses nimetatud teatise saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel.

2.   Käesoleva protokolli artiklis 2 osutatud rahalist toetust vähendatakse protokolli lõpetamise jõustumise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

Artikkel 12

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2013.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Съставено в Брюксел на осемнадесети септември две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Bruselas, el dieciocho de septiembre de dos mil doce.

V Bruselu dne osmnáctého září dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Bruxelles den attende september to tusind og tolv.

Geschehen zu Brüssel am achtzehnten September zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kaheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Brussels on the eighteenth day of September in the year two thousand and twelve.

Fait à Bruxelles, le dix-huit septembre deux mille douze.

Fatto a Bruxelles, addì diciotto settembre duemiladodici.

Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada astoņpadsmitajā septembrī.

Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo aštuonioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának tizennyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmintax-il jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Brussel, de achttiende september tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Brukseli dnia osiemnastego września roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Bruxelas, em dezoito de setembro de dois mil e doze.

Întocmit la Bruxelles la optsprezece septembrie două mii doisprezece.

V Bruseli dňa osemnásteho septembra dvetisícdvanásť.

V Bruslju, dne osemnajstega septembra leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Som skedde i Bryssel den artonde september tjugohundratolv.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sajungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За правителството на Дания

Por el Gobierno de Dinamarca

Za vládu Dánska

For Danmarks regering

Für die Regierung Dänemarks

Taani valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Δανίας

For the Government of Denmark

Pour le gouvernement du Danemark

Per il governo della Danimarca

Dānijas valdības vārdā –

Danijos Vyriausybės vardu

Dánia kormánya részéről

Għall-Gvern tad-Danimarka

Voor de regering van Denemarken

W imieniu Rządu Danii

Pelo Governo da Dinamarca

Pentru Guvernul Danemarcei

Za vládu Dánsku

Za vlado Danske

Tanskan hallituksen puolesta

För Danmarks regering

Image

За правителството на Гренландия

Por el Gobierno de Groenlandia

Za vládu Grónska

For Grønlands regering

Für die Regierung Grönlands

Gröönimaa valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Γροιλανδίας

For the Government of Greenland

Pour le gouvernement du Groenland

Per il governo della Groenlandia

Grenlandes valdības vārdā –

Grenlandijos Vyriausybės vardu

Grönland kormányzata részéről

Għall-Gvern tal-Groenlandja

Voor de regering van Groenland

W imieniu Rządu Grenlandii

Pelo Governo da Groenlândia

Pentru Guvernul Groenlandei

Za vládu Grónska

Za vlado Grenlandije

Grönlannin hallituksen puolesta

För Grönlands regering

Image

---

(1)  Euroopa Ühendusest sai 1. detsembril 2009 Euroopa Liit.

1

(2)  Gröönimaa kohalikust valitsusest sai 21. juunil 2009 Gröönimaa valitsus.

2

(3)  Kui püügikontrollieeskirju rakendatakse Gröönimaa ametiasutuste vastuvõetava mitmeaastase majandamiskava kaudu, võib osutada vajalikuks arvude vastav muutmine. Kui muudatusega kaasnevad täiendavad kalapüügivõimalused ELile, suurendatakse protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist hüvitist proportsionaalselt.

3

(4)  Püütakse pelaagilise traaliga.

4

(5)  Püütakse traaliga.

5

(6)  Püütakse korraga kuni kuue laevaga. Püügi piirnormi ja püügikoormuse piirangut võidakse muuta, võttes arvesse rannikuriikide vahel kokkulepitavat mitmeaastast majandamiskava. Kui muudatusega kaasnevad täiendavad kalapüügivõimalused ELile, suurendatakse protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist hüvitist proportsionaalselt.

6

(7)  Püügitegevus toimub üksnes kooskõlas Gröönimaa riiklike õigusaktidega.

7

(8)  Euroopa Liit võib püüda kuni 7,7 % moiva lubatud kogupüügist hooajal, mis kestab 20. juunist kuni järgneva aasta 30. aprillini. Sellest lähtuvalt suurendatakse protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist hüvitist proportsionaalselt. Gröönimaa teatab ELile esialgse lubatud kogupüügi aegsasti enne püügihooaja algust, niipea kui võimalik ning hiljemalt mai lõpuks.

8

(9)  Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba ei püüta sihtliigina, neid püütakse üksnes kaaspüügina koos teiste sihtliikidega ning nende püügist teatatakse eraldi.

9

LISA

ELi LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED GRÖÖNIMAA MAJANDUSVÖÖNDIS

I   PEATÜKK

KALAPÜÜGILUBADE (LITSENTSIDE) TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE

ELi laevade püügitegevuse tingimused Gröönimaa majandusvööndis

A.   Kalapüügiloa taotlemise ja väljaandmise vorminõuded

| 1. | Loa kalapüügiks Gröönimaa majandusvööndis ja/või Gröönimaa kvoodi alusel rahvusvahelistes vetes võivad saada üksnes nõuetekohased laevad. |
| --- | --- |

1.

Loa kalapüügiks Gröönimaa majandusvööndis ja/või Gröönimaa kvoodi alusel rahvusvahelistes vetes võivad saada üksnes nõuetekohased laevad.

| 2. | Laev vastab nõuetele, kui laevaomaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud Gröönimaa majandusvööndis kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla probleeme Gröönimaa ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad ELiga sõlmitud kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused Gröönimaal või Gröönimaa majandusvööndis. |
| --- | --- |

2.

Laev vastab nõuetele, kui laevaomaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud Gröönimaa majandusvööndis kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla probleeme Gröönimaa ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad ELiga sõlmitud kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused Gröönimaal või Gröönimaa majandusvööndis.

| 3. | Taotlused esitatakse Gröönimaa poolt selleks ettenähtud vormidel, mille näidised on lisatud 1. liites. Kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasu makstud. Tasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke kalapüügiga seotud makse ning pankade kehtestatud ülekandetasusid. Kui laev ei ole ülekandetasu maksnud, tuleb see summa tasuda kõnealuse laeva järgmise kalapüügiloa taotlusega ja see on uue kalapüügiloa väljaandmise eeltingimus.
  ELi laevad, millel on sama omanik või esindaja, võivad esitada kollektiivse kalapüügiloa taotluse tingimusel, et kõnealused laevad sõidavad ühe ja sama liikmesriigi lipu all. Igale kollektiivse taotluse alusel välja antud kalapüügiloale märgitakse liigi koguhulk, mille eest on makstud kalapüügiloa tasu, ja lisatakse joonealune märkus: „lubatud kogus, mida tuleb jagada järgmiste laevadega ... (kõigi kollektiivsel taotlusel loetletud laevade nimed)”.
  ELi ametiasutused esitavad Gröönimaa ametiasutustele (kollektiivse(d)) kalapüügiloa taotluse(d) iga laeva kohta, mis soovib lepingu alusel kala püüda.
  Gröönimaa ametiasutustel on õigus peatada olemasolev kalapüügiluba või uut kalapüügiluba mitte välja anda, kui ELi laev ei ole täitnud asjakohaste püügipäeviku lehtede ja lossimisdeklaratsioonide Gröönimaa ametiasutustele edastamise nõudeid vastavalt püügiaruandluse korrale. |
| --- | --- |

3.

Taotlused esitatakse Gröönimaa poolt selleks ettenähtud vormidel, mille näidised on lisatud 1. liites. Kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasu makstud. Tasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke kalapüügiga seotud makse ning pankade kehtestatud ülekandetasusid. Kui laev ei ole ülekandetasu maksnud, tuleb see summa tasuda kõnealuse laeva järgmise kalapüügiloa taotlusega ja see on uue kalapüügiloa väljaandmise eeltingimus.

ELi laevad, millel on sama omanik või esindaja, võivad esitada kollektiivse kalapüügiloa taotluse tingimusel, et kõnealused laevad sõidavad ühe ja sama liikmesriigi lipu all. Igale kollektiivse taotluse alusel välja antud kalapüügiloale märgitakse liigi koguhulk, mille eest on makstud kalapüügiloa tasu, ja lisatakse joonealune märkus: „lubatud kogus, mida tuleb jagada järgmiste laevadega ... (kõigi kollektiivsel taotlusel loetletud laevade nimed)”.

ELi ametiasutused esitavad Gröönimaa ametiasutustele (kollektiivse(d)) kalapüügiloa taotluse(d) iga laeva kohta, mis soovib lepingu alusel kala püüda.

Gröönimaa ametiasutustel on õigus peatada olemasolev kalapüügiluba või uut kalapüügiluba mitte välja anda, kui ELi laev ei ole täitnud asjakohaste püügipäeviku lehtede ja lossimisdeklaratsioonide Gröönimaa ametiasutustele edastamise nõudeid vastavalt püügiaruandluse korrale.

| 4. | Gröönimaa ametiasutused edastavad käesoleva protokolli kohaldama hakkamisel kogu teabe tasu maksmisel kasutatavate pangakontode kohta. |
| --- | --- |

4.

Gröönimaa ametiasutused edastavad käesoleva protokolli kohaldama hakkamisel kogu teabe tasu maksmisel kasutatavate pangakontode kohta.

| 5. | Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja vastavalt lõike 6 sätetele ei saa seda edasi anda. Kalapüügiloale märgitakse kogus, mida on lubatud püüda ja pardale jätta. Kalapüügiloal (kalapüügilubadel) märgitud lubatud koguse muutmise puhul tuleb esitada uus taotlus. Juhul kui laev ületab kalapüügiloale märgitud lubatud koguse, tuleb tal lubatud kogust ületava koguse eest maksta tasu, mis vastab kolmekordsele summale, mis on sätestatud B osa punktis 3. Sellele laevale ei anta uut kalapüügiluba enne, kui ta ei ole ületatud koguste eest maksnud. |
| --- | --- |

5.

Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja vastavalt lõike 6 sätetele ei saa seda edasi anda. Kalapüügiloale märgitakse kogus, mida on lubatud püüda ja pardale jätta. Kalapüügiloal (kalapüügilubadel) märgitud lubatud koguse muutmise puhul tuleb esitada uus taotlus. Juhul kui laev ületab kalapüügiloale märgitud lubatud koguse, tuleb tal lubatud kogust ületava koguse eest maksta tasu, mis vastab kolmekordsele summale, mis on sätestatud B osa punktis 3. Sellele laevale ei anta uut kalapüügiluba enne, kui ta ei ole ületatud koguste eest maksnud.

| 6. | Piiratud arvul juhtudel ja Euroopa Komisjoni taotlusel võib laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule sarnaste omadustega laevale antava uue kalapüügiloaga. Uuele kalapüügiloale kantakse:






  a) | väljaandmise kuupäev, |
| --- | --- | --- |

6.

Piiratud arvul juhtudel ja Euroopa Komisjoni taotlusel võib laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule sarnaste omadustega laevale antava uue kalapüügiloaga. Uuele kalapüügiloale kantakse:

a)

väljaandmise kuupäev,

| b) | märge, et selle kalapüügiloaga tühistatakse ja asendatakse eelmisele laevale antud kalapüügiluba. |
| --- | --- |

b)

märge, et selle kalapüügiloaga tühistatakse ja asendatakse eelmisele laevale antud kalapüügiluba.

| 7. | Gröönimaa kalandusamet edastab kalapüügiload Euroopa Komisjonile 15 tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest. |
| --- | --- |

7.

Gröönimaa kalandusamet edastab kalapüügiload Euroopa Komisjonile 15 tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest.

| 8. | Kalapüügiloa originaal või selle koopia peab alati pardal olema ja see tuleb esitada Gröönimaa pädevate asutuste nõudel. |
| --- | --- |

8.

Kalapüügiloa originaal või selle koopia peab alati pardal olema ja see tuleb esitada Gröönimaa pädevate asutuste nõudel.

B.   Kalapüügilubade kehtivusaeg ja maksmine

| 1. | Kalapüügiload kehtivad väljaandmise kuupäevast kuni selle kalendriaasta lõpuni, mil need välja anti. Need antakse välja 15 tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest pärast seda, kui iga laeva eest on makstud nõutav aastane kalapüügiloa tasu.
  Moivapüügi puhul antakse kalapüügiload välja 20. juunist kuni 31. detsembrini ning ka järgneva aasta 1. jaanuarist kuni 30. aprillini.
  Kui kalastusaasta alguseks ei ole vastu võetud ELi õigusakte, millega määrataks kindlaks ELi laevade jooksva aasta kalapüügivõimalused püügipiirangutega vetes, võivad ELi kalalaevad, kellel oli lubatud püüda kala eelneva kalastusaasta 31. detsembril, jätkata oma tegevust sama kalapüügiloa alusel aastal, mille kohta ei ole õigusakte vastu võetud, eeldusel et teaduslikud nõuanded seda võimaldavad. Eelneva aasta kalapüügiloal märgitud kvoodist lubatakse ajutiselt kasutada üht kaheteistkümnendikku kuu kohta, tingimusel et kvoodi eest tasutakse kehtiv kalapüügiloa tasu. Ajutisi kvoote võidakse korrigeerida teaduslike nõuannete ja konkreetse kalapüügipiirkonna tingimuste põhjal.
  Hariliku süvameregarneeli kalapüügiloa kasutamata kogusest asjaomase aasta 31. detsembri seisuga võib taotluse korral järgmisse aastasse üle kanda kuni 5 % kalapüügiloa algsest kogusest, kui selline ülekanne on teaduslike nõuannete kohaselt lubatud. Ülekantud kogus kasutatakse ära järgneva aasta 30. aprilliks.
  Kaaspüügi eest kalapüügiloa tasu ei maksta. |
| --- | --- |

1.

Kalapüügiload kehtivad väljaandmise kuupäevast kuni selle kalendriaasta lõpuni, mil need välja anti. Need antakse välja 15 tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest pärast seda, kui iga laeva eest on makstud nõutav aastane kalapüügiloa tasu.

Moivapüügi puhul antakse kalapüügiload välja 20. juunist kuni 31. detsembrini ning ka järgneva aasta 1. jaanuarist kuni 30. aprillini.

Kui kalastusaasta alguseks ei ole vastu võetud ELi õigusakte, millega määrataks kindlaks ELi laevade jooksva aasta kalapüügivõimalused püügipiirangutega vetes, võivad ELi kalalaevad, kellel oli lubatud püüda kala eelneva kalastusaasta 31. detsembril, jätkata oma tegevust sama kalapüügiloa alusel aastal, mille kohta ei ole õigusakte vastu võetud, eeldusel et teaduslikud nõuanded seda võimaldavad. Eelneva aasta kalapüügiloal märgitud kvoodist lubatakse ajutiselt kasutada üht kaheteistkümnendikku kuu kohta, tingimusel et kvoodi eest tasutakse kehtiv kalapüügiloa tasu. Ajutisi kvoote võidakse korrigeerida teaduslike nõuannete ja konkreetse kalapüügipiirkonna tingimuste põhjal.

Hariliku süvameregarneeli kalapüügiloa kasutamata kogusest asjaomase aasta 31. detsembri seisuga võib taotluse korral järgmisse aastasse üle kanda kuni 5 % kalapüügiloa algsest kogusest, kui selline ülekanne on teaduslike nõuannete kohaselt lubatud. Ülekantud kogus kasutatakse ära järgneva aasta 30. aprilliks.

Kaaspüügi eest kalapüügiloa tasu ei maksta.

| 2. | Liikide võrdlushinnad on järgmised:






  Liik | Hind eluskaalu tonni kohta (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Tursk | 1 800 |
| Pelaagiline meriahven | 1 700 |
| Põhjalähedane meriahven | 1 700 |
| Süvalest | 3 500 |
| Harilik süvameregarneel idas | 2 500 |
| Harilik süvameregarneel läänes | 2 300 |
| Harilik hiidlest | 4 100 |
| Moiva | 190 |
| Atlandi arktikakrabi | 5 500 |
| Pikksabalased | 2 204 |

2.

Liikide võrdlushinnad on järgmised:

Liik

Hind eluskaalu tonni kohta (eurodes)

Tursk

1 800

Pelaagiline meriahven

1 700

Põhjalähedane meriahven

1 700

Süvalest

3 500

Harilik süvameregarneel idas

2 500

Harilik süvameregarneel läänes

2 300

Harilik hiidlest

4 100

Moiva

190

Atlandi arktikakrabi

5 500

Pikksabalased

2 204

| 3. | Kalapüügiloa tasud on järgmised:






  Liik | Eurodes tonni kohta |
| --- | --- | --- |
| Tursk | 90 |
| Pelaagiline meriahven | 53 |
| Põhjalähedane meriahven | 53 |
| Süvalest | 129 |
| Harilik süvameregarneel idas | 50 |
| Harilik süvameregarneel läänes | 80 |
| Harilik hiidlest | 217 |
| Atlandi arktikakrabi | 120 |
| Moiva | 5 |

3.

Kalapüügiloa tasud on järgmised:

Liik

Eurodes tonni kohta

Tursk

90

Pelaagiline meriahven

53

Põhjalähedane meriahven

53

Süvalest

129

Harilik süvameregarneel idas

50

Harilik süvameregarneel läänes

80

Harilik hiidlest

217

Atlandi arktikakrabi

120

Moiva

5

Kui lubatud kogust ei püüta, siis ei hüvitata laevaomanikule lubatud kogusele vastavat tasu.

II   PEATÜKK

KALAPÜÜGI PIIRKONNAD

| 1. | Kala püütakse kalapüügi piirkonnas, mida nimetatakse Gröönimaa majandusvööndiks, nagu on sätestatud 15. oktoobri 2004. aasta määruses nr 1020 vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 1005 Gröönimaa majandusvööndite seaduse (millega jõustatakse 22. mai 1996. aasta seadus nr 411 majandusvööndite kohta) jõustumise kohta. |
| --- | --- |

1.

Kala püütakse kalapüügi piirkonnas, mida nimetatakse Gröönimaa majandusvööndiks, nagu on sätestatud 15. oktoobri 2004. aasta määruses nr 1020 vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 1005 Gröönimaa majandusvööndite seaduse (millega jõustatakse 22. mai 1996. aasta seadus nr 411 majandusvööndite kohta) jõustumise kohta.

| 2. | Kui ei ole sätestatud teisiti, püütakse kala vähemalt 12 meremiili kaugusel lähtejoonest vastavalt Gröönimaa Landstingi 31. oktoobri 1996. aasta kalapüüki käsitleva seaduse nr 18 (mida on viimati muudetud Inatsisartuti 22. novembri 2011. aasta seadusega nr 8) paragrahvi 7 jaole 2. |
| --- | --- |

2.

Kui ei ole sätestatud teisiti, püütakse kala vähemalt 12 meremiili kaugusel lähtejoonest vastavalt Gröönimaa Landstingi 31. oktoobri 1996. aasta kalapüüki käsitleva seaduse nr 18 (mida on viimati muudetud Inatsisartuti 22. novembri 2011. aasta seadusega nr 8) paragrahvi 7 jaole 2.

| 3. | Lähtejooned on kindlaks määratud vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 1004 Gröönimaa territoriaalvete piiritlemist käsitleva kuningliku dekreedi muutmise kohta. |
| --- | --- |

3.

Lähtejooned on kindlaks määratud vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 1004 Gröönimaa territoriaalvete piiritlemist käsitleva kuningliku dekreedi muutmise kohta.

III   PEATÜKK

PÜÜGIARUANDED

A.   Püügiaruanded ja püügipäevik

| 1. | Lepingu raames kala püüdvate ELi kalalaevade kaptenid peavad püügipäevikut laeva toimingute kohta, märkides liikide kaupa ära kõik püütud, pardal hoitavad ja tagasiheidetud kogused, mille eluskaalu ekvivalent ületab 50 kg. |
| --- | --- |

1.

Lepingu raames kala püüdvate ELi kalalaevade kaptenid peavad püügipäevikut laeva toimingute kohta, märkides liikide kaupa ära kõik püütud, pardal hoitavad ja tagasiheidetud kogused, mille eluskaalu ekvivalent ületab 50 kg.

| 2. | Kapten täidab püügipäevikut loomuste kaupa, märkides ära iga loomusega seonduva väljapüügi ja tagasiheite iga päeva eest, mil ELi kalalaev tegutseb Gröönimaa kalapüügiloa alusel. Andmed registreeritakse ja edastatakse iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse (Fisheries Monitoring Center) kaudu elektrooniliselt Gröönimaa ametiasutustele. Elektroonilise püügipäeviku andmete esitamisel ja edastamisel kasutatavas vormingus lepivad lepinguosalised kokku ühiskomitees, enne protokolli jõustumist. |
| --- | --- |

2.

Kapten täidab püügipäevikut loomuste kaupa, märkides ära iga loomusega seonduva väljapüügi ja tagasiheite iga päeva eest, mil ELi kalalaev tegutseb Gröönimaa kalapüügiloa alusel. Andmed registreeritakse ja edastatakse iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse (Fisheries Monitoring Center) kaudu elektrooniliselt Gröönimaa ametiasutustele. Elektroonilise püügipäeviku andmete esitamisel ja edastamisel kasutatavas vormingus lepivad lepinguosalised kokku ühiskomitees, enne protokolli jõustumist.

| 3. | Kapten registreerib ja edastab püügipäeviku andmed ka Gröönimaa pädeva asutuse ametniku taotluse korral. |
| --- | --- |

3.

Kapten registreerib ja edastab püügipäeviku andmed ka Gröönimaa pädeva asutuse ametniku taotluse korral.

| 4. | Gröönimaa majandusvööndis toimuva mis tahes ümberlaadimis- või lossimisoperatsiooni puhul registreerib kapten ka ümberlaadimis- ja lossimisdeklaratsiooni andmed ning edastab need lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu elektrooniliselt Gröönimaa ametiasutustele 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimis- või lossimisoperatsiooni lõpuleviimist. |
| --- | --- |

4.

Gröönimaa majandusvööndis toimuva mis tahes ümberlaadimis- või lossimisoperatsiooni puhul registreerib kapten ka ümberlaadimis- ja lossimisdeklaratsiooni andmed ning edastab need lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu elektrooniliselt Gröönimaa ametiasutustele 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimis- või lossimisoperatsiooni lõpuleviimist.

| 5. | Kapten vastutab registreeritud ja edastatud püügipäeviku andmete täpsuse eest. Kapten ja/või tema esindaja vastutavad/vastutab registreeritud ja edastatud ümberlaadimis- ja lossimisdeklaratsiooni andmete täpsuse eest |
| --- | --- |

5.

Kapten vastutab registreeritud ja edastatud püügipäeviku andmete täpsuse eest. Kapten ja/või tema esindaja vastutavad/vastutab registreeritud ja edastatud ümberlaadimis- ja lossimisdeklaratsiooni andmete täpsuse eest

| 6. | Ilma et see piiraks lõike 10 kohaldamist, ei tohi ELi kalalaev lahkuda sadamast lepingu raames kala püüdmiseks, kui sellele ei ole paigaldatud täielikult toimivat elektroonilist saagi aruandlussüsteemi. |
| --- | --- |

6.

Ilma et see piiraks lõike 10 kohaldamist, ei tohi ELi kalalaev lahkuda sadamast lepingu raames kala püüdmiseks, kui sellele ei ole paigaldatud täielikult toimivat elektroonilist saagi aruandlussüsteemi.

| 7. | Ilma et see piiraks lõike 10 kohaldamist, ei ole ELi kalalaevadel, mis ei registreeri ega edasta püügipäeviku andmeid elektrooniliselt, lubatud püüda kala Gröönimaa majandusvööndis. |
| --- | --- |

7.

Ilma et see piiraks lõike 10 kohaldamist, ei ole ELi kalalaevadel, mis ei registreeri ega edasta püügipäeviku andmeid elektrooniliselt, lubatud püüda kala Gröönimaa majandusvööndis.

| 8. | Kui tegemist on:






  a) | ELi kalalaevale paigaldatud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimisega, edastab kalalaeva kapten või tema esindaja alates häire avastamisest või hetkest, mil teda muul viisil teavitati, nõuetekohased püügipäeviku andmed lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu Gröönimaa pädevatele asutustele muude sidevahenditega iga päev hiljemalt kella 23.59ks (UTC) isegi siis, kui püüki ei toimunud; |
| --- | --- | --- |

8.

Kui tegemist on:

a)

ELi kalalaevale paigaldatud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimisega, edastab kalalaeva kapten või tema esindaja alates häire avastamisest või hetkest, mil teda muul viisil teavitati, nõuetekohased püügipäeviku andmed lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu Gröönimaa pädevatele asutustele muude sidevahenditega iga päev hiljemalt kella 23.59ks (UTC) isegi siis, kui püüki ei toimunud;

| b) | elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimisega, edastatakse lisaks püügipäeviku andmetele ka nõuetekohased ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni andmed järgmistel juhtudel:






  i) | Gröönimaa ja/või lipuliikmesriigi pädevate asutuste nõudmisel; |
| --- | --- | --- |

b)

elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimisega, edastatakse lisaks püügipäeviku andmetele ka nõuetekohased ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni andmed järgmistel juhtudel:

i)

Gröönimaa ja/või lipuliikmesriigi pädevate asutuste nõudmisel;

| ii) | viivitamata pärast viimase püügitoimingu lõpetamist; |
| --- | --- |

ii)

viivitamata pärast viimase püügitoimingu lõpetamist;

| iii) | enne sadamasse sisenemist; |
| --- | --- |

iii)

enne sadamasse sisenemist;

| iv) | merel toimuva mis tahes kontrolli ajal; |
| --- | --- |

iv)

merel toimuva mis tahes kontrolli ajal;

| v) | see on Gröönimaa õigusaktidega ette nähtud. |
| --- | --- |

v)

see on Gröönimaa õigusaktidega ette nähtud.

Punktides i ja iii osutatud juhtudel saadetakse ka eelteade;

| c) | kalalaevale paigaldatud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimisega, ei tohi ELi kalalaev lahkuda sadamast enne, kui pardale paigaldatud elektrooniline registreerimis- ja aruandlussüsteem täielikult töötab ning see rahuldab Gröönimaa pädevaid asutusi ja lipuriigi kalapüügiseirekeskust või kui Gröönimaa pädevad asutused on lubanud laeval lahkuda. Ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist, teavitavad Gröönimaa ametiasutused viivitamata lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi ametiasutusi, kui nad on lubanud ELi kalalaeval sadamast lahkuda ilma selle pardale paigaldatud täielikult toimiva elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemita. |
| --- | --- |

c)

kalalaevale paigaldatud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimisega, ei tohi ELi kalalaev lahkuda sadamast enne, kui pardale paigaldatud elektrooniline registreerimis- ja aruandlussüsteem täielikult töötab ning see rahuldab Gröönimaa pädevaid asutusi ja lipuriigi kalapüügiseirekeskust või kui Gröönimaa pädevad asutused on lubanud laeval lahkuda. Ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist, teavitavad Gröönimaa ametiasutused viivitamata lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi ametiasutusi, kui nad on lubanud ELi kalalaeval sadamast lahkuda ilma selle pardale paigaldatud täielikult toimiva elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemita.

| 9. | Elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi eemaldamise Gröönimaa majandusvööndis selle parandamiseks või asendamiseks kiidavad heaks Gröönimaa pädevad asutused. |
| --- | --- |

9.

Elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi eemaldamise Gröönimaa majandusvööndis selle parandamiseks või asendamiseks kiidavad heaks Gröönimaa pädevad asutused.

| 10. | Protokolli jõustumisel täidavad ja esitavad lepingu raames kala püüdvad ELi kalalaevad üheaastase üleminekuperioodi jooksul paralleelselt elektroonilise aruandlussüsteemiga Gröönimaa püügipäevikud paberkandjal. |
| --- | --- |

10.

Protokolli jõustumisel täidavad ja esitavad lepingu raames kala püüdvad ELi kalalaevad üheaastase üleminekuperioodi jooksul paralleelselt elektroonilise aruandlussüsteemiga Gröönimaa püügipäevikud paberkandjal.

B.   Püügiandmete saamata jäämine

| 1. | Kui elektroonilised saagi, ümberlaadimis- või lossimisdeklaratsiooni andmeedastused ei jõua A jao kohaselt Gröönimaa pädevate asutusteni, teavitavad nad sellest viivitamata lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi ametiasutusi. Kõnealuse teate kättesaamisel teavitab lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata laeva kaptenit ja omanikku ning võtab võimalikult kiiresti meetmeid olukorra parandamiseks. Kui selline olukord leiab teatava ELi kalalaeva puhul aset enam kui kolm korda ühe kalendriaasta jooksul, võivad Gröönimaa ametiasutused nõuda, et ELi ametiasutused tagaksid, et lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskus viiks läbi põhjaliku kontrolli seoses laevale paigaldatud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi korduvate riketega. Lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskus selgitab välja, miks andmeid ei ole saadud, võtab meetmeid olukorra parandamiseks ning teatab Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele ja ELi ametiasutustele oma järeldused ja rikke põhjuse. |
| --- | --- |

1.

Kui elektroonilised saagi, ümberlaadimis- või lossimisdeklaratsiooni andmeedastused ei jõua A jao kohaselt Gröönimaa pädevate asutusteni, teavitavad nad sellest viivitamata lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi ametiasutusi. Kõnealuse teate kättesaamisel teavitab lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata laeva kaptenit ja omanikku ning võtab võimalikult kiiresti meetmeid olukorra parandamiseks. Kui selline olukord leiab teatava ELi kalalaeva puhul aset enam kui kolm korda ühe kalendriaasta jooksul, võivad Gröönimaa ametiasutused nõuda, et ELi ametiasutused tagaksid, et lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskus viiks läbi põhjaliku kontrolli seoses laevale paigaldatud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi korduvate riketega. Lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskus selgitab välja, miks andmeid ei ole saadud, võtab meetmeid olukorra parandamiseks ning teatab Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele ja ELi ametiasutustele oma järeldused ja rikke põhjuse.

| 2. | Lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse teate kättesaamisel saadab ELi kalalaeva kapten viivitamata kõik veel edastamata andmed muude sidevahenditega lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu Gröönimaa pädevatele asutustele. Seejärel edastatakse iga päev andmed muude sidevahenditega hiljemalt kella 23.59ks (UTC). |
| --- | --- |

2.

Lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse teate kättesaamisel saadab ELi kalalaeva kapten viivitamata kõik veel edastamata andmed muude sidevahenditega lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu Gröönimaa pädevatele asutustele. Seejärel edastatakse iga päev andmed muude sidevahenditega hiljemalt kella 23.59ks (UTC).

C.   Teabevahetuse vorm

| 1. | XML-standard, mida kasutatakse kõigi elektrooniliste andmevahetuste puhul lepinguosaliste vahel, on kättesaadav Europa veebisaidil järgmisel aadressil:
  http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control/codes/index_en.htm. |
| --- | --- |

1.

XML-standard, mida kasutatakse kõigi elektrooniliste andmevahetuste puhul lepinguosaliste vahel, on kättesaadav Europa veebisaidil järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control/codes/index_en.htm.

| 2. | Lõikes 1 osutatud vormi muudatused on selgelt tuvastatavad ning ära on märgitud vormi ajakohastamise kuupäev. Lepinguosalised teavitavad teineteist õigeaegselt kavandatavatest muudatustest. Sellised muudatused ei jõustu enne kuue kuu möödumist pärast asjaomase otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

2.

Lõikes 1 osutatud vormi muudatused on selgelt tuvastatavad ning ära on märgitud vormi ajakohastamise kuupäev. Lepinguosalised teavitavad teineteist õigeaegselt kavandatavatest muudatustest. Sellised muudatused ei jõustu enne kuue kuu möödumist pärast asjaomase otsuse vastuvõtmist.

| 3. | Lepinguosaliste vahelise ja vajaduse korral ka ELi ametiasutustega peetava elektroonilise andmevahetuse hõlbustamiseks kasutatakse Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Liidu nimel hallatavaid sidevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Lepinguosaliste vahelise ja vajaduse korral ka ELi ametiasutustega peetava elektroonilise andmevahetuse hõlbustamiseks kasutatakse Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Liidu nimel hallatavaid sidevahendeid.

IV   PEATÜKK

TEHNILISED KAITSEMEETMED

Gröönimaa esitab ELi kalalaevadele ingliskeelse versiooni püügiaruandlust, kontrolli, tehnilisi kaitsemeetmeid ja vaatluskava käsitlevatest Gröönimaa asjaomastest õigusaktidest.

V   PEATÜKK

KONTROLL

Ilma et see piiraks Gröönimaa õigusaktide kohaldamist, kohaldatakse Gröönimaa majandusvööndis tegutsevate ELi kalalaevade suhtes järgmisi meetmeid.

A.   Inspekteerimine merel

| 1. | ELi kalalaevade inspekteerimist merel Gröönimaa majandusvööndis teostavad volitatud inspektorid. Inspektsioonilaevad on kooskõlas rahvusvahelise konventsiooniga selgelt tähistatud ja inspektoritele on väljastatud isikutunnistus, mille nad esitavad inspekteerimise ajal esimesel võimalusel kaptenile. Ametnikud ei tohi rikkuda kapteni õigust võtta ühendust lipuliikmesriigi pädevate asutustega. |
| --- | --- |

1.

ELi kalalaevade inspekteerimist merel Gröönimaa majandusvööndis teostavad volitatud inspektorid. Inspektsioonilaevad on kooskõlas rahvusvahelise konventsiooniga selgelt tähistatud ja inspektoritele on väljastatud isikutunnistus, mille nad esitavad inspekteerimise ajal esimesel võimalusel kaptenile. Ametnikud ei tohi rikkuda kapteni õigust võtta ühendust lipuliikmesriigi pädevate asutustega.

| 2. | Inspekteeritava kalalaeva kapten või tema esindaja:






  a) | hõlbustab kooskõlas hea merepraktikaga ametnike turvalist ja tõhusat pardaletulekut, kui on antud rahvusvahelise signalisatsioonikoodi asjakohane signaal või kui ametnikku transportivalt laevalt või helikopterilt on raadio teel teatatud pardaletuleku kavatsusest; |
| --- | --- | --- |

2.

Inspekteeritava kalalaeva kapten või tema esindaja:

a)

hõlbustab kooskõlas hea merepraktikaga ametnike turvalist ja tõhusat pardaletulekut, kui on antud rahvusvahelise signalisatsioonikoodi asjakohane signaal või kui ametnikku transportivalt laevalt või helikopterilt on raadio teel teatatud pardaletuleku kavatsusest;

| b) | hõlbustab ametnikel nende inspekteerimiskohustuste täitmist, osutades nõutavat ja mõistlikku abi; |
| --- | --- |

b)

hõlbustab ametnikel nende inspekteerimiskohustuste täitmist, osutades nõutavat ja mõistlikku abi;

| c) | lubab ametnikul (ametnikel) võtta ühendust Gröönimaa ametiasutustega; |
| --- | --- |

c)

lubab ametnikul (ametnikel) võtta ühendust Gröönimaa ametiasutustega;

| d) | hoiatab ametnikke konkreetsete turvariskide suhtes ELi kalalaeva pardal; |
| --- | --- |

d)

hoiatab ametnikke konkreetsete turvariskide suhtes ELi kalalaeva pardal;

| e) | võimaldab ametnikele juurdepääsu laeva kõigile piirkondadele, kogu töödeldud või töötlemata saagile, kõigile püügivahenditele ja kogu asjakohasele teabele ja asjakohastele dokumentidele; |
| --- | --- |

e)

võimaldab ametnikele juurdepääsu laeva kõigile piirkondadele, kogu töödeldud või töötlemata saagile, kõigile püügivahenditele ja kogu asjakohasele teabele ja asjakohastele dokumentidele;

| f) | hõlbustab ametnike turvalist pardalt lahkumist pärast inspekteerimise lõppu. |
| --- | --- |

f)

hõlbustab ametnike turvalist pardalt lahkumist pärast inspekteerimise lõppu.

| 3. | Gröönimaa inspektorid jäävad ELi laevale inspekteerimisülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. |
| --- | --- |

3.

Gröönimaa inspektorid jäävad ELi laevale inspekteerimisülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

| 4. | Kaptenitelt ei nõuta tundliku äriteabe avaldamist avalike raadiokanalite kaudu. |
| --- | --- |

4.

Kaptenitelt ei nõuta tundliku äriteabe avaldamist avalike raadiokanalite kaudu.

| 5. | Iga inspekteerimise lõpus edastavad Gröönimaa inspektorid oma tähelepanekud kaptenile ja koostavad inspekteerimisaruande. ELi kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab vastav inspektor ja soovi korral ELi kalalaeva kapten. |
| --- | --- |

5.

Iga inspekteerimise lõpus edastavad Gröönimaa inspektorid oma tähelepanekud kaptenile ja koostavad inspekteerimisaruande. ELi kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab vastav inspektor ja soovi korral ELi kalalaeva kapten.

| 6. | Gröönimaa inspektorid väljastavad enne laevalt lahkumist ELi kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Gröönimaa teavitab ELi ametiasutusi inspekteerimisest kaheksa tööpäeva jooksul. Pärast teate saamist ja ELi ametiasutuste taotluse saamisel edastab Gröönimaa ELi ametiasutustele kaheksa tööpäeva jooksul inspekteerimisaruande koopia. Vajaduse korral tehakse kõnealune teave kättesaadavaks asjaomastele piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele. |
| --- | --- |

6.

Gröönimaa inspektorid väljastavad enne laevalt lahkumist ELi kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Gröönimaa teavitab ELi ametiasutusi inspekteerimisest kaheksa tööpäeva jooksul. Pärast teate saamist ja ELi ametiasutuste taotluse saamisel edastab Gröönimaa ELi ametiasutustele kaheksa tööpäeva jooksul inspekteerimisaruande koopia. Vajaduse korral tehakse kõnealune teave kättesaadavaks asjaomastele piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele.

B.   Inspekteerimine sadamas

| 1. | Saaki lossiva või ümberlaadiva ELi kalalaeva inspekteerimist Gröönimaa sadamas teostavad Gröönimaa inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. |
| --- | --- |

1.

Saaki lossiva või ümberlaadiva ELi kalalaeva inspekteerimist Gröönimaa sadamas teostavad Gröönimaa inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.

| 2. | Inspekteerimist sadamas teostatakse FAO meetmete ja asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide sadamariigi meetmete kohaselt. |
| --- | --- |

2.

Inspekteerimist sadamas teostatakse FAO meetmete ja asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide sadamariigi meetmete kohaselt.

| 3. | Gröönimaa võib lubada ELil osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. |
| --- | --- |

3.

Gröönimaa võib lubada ELil osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana.

| 4. | ELi kalalaeva kapten on koostööaldis, et hõlbustada Gröönimaa inspektoritel tööülesannete täitmist. |
| --- | --- |

4.

ELi kalalaeva kapten on koostööaldis, et hõlbustada Gröönimaa inspektoritel tööülesannete täitmist.

| 5. | Iga inspekteerimise lõpus edastavad Gröönimaa inspektorid oma tähelepanekud kaptenile ja koostavad inspekteerimisaruande. ELi kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab vastav inspektor ja ELi kalalaeva kapten. |
| --- | --- |

5.

Iga inspekteerimise lõpus edastavad Gröönimaa inspektorid oma tähelepanekud kaptenile ja koostavad inspekteerimisaruande. ELi kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab vastav inspektor ja ELi kalalaeva kapten.

| 6. | Gröönimaa inspektorid väljastavad enne lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Gröönimaa edastab inspekteerimisaruande koopia ELi ametiasutustele kaheksa tööpäeva jooksul pärast inspekteerimist. |
| --- | --- |

6.

Gröönimaa inspektorid väljastavad enne lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Gröönimaa edastab inspekteerimisaruande koopia ELi ametiasutustele kaheksa tööpäeva jooksul pärast inspekteerimist.

VI   PEATÜKK

KONTROLLI- JA VAATLUSKAVA

A.   Vaatluskava

Gröönimaa majandusvööndis toimuva kalapüügitegevuse suhtes kohaldatakse Gröönimaa õigusaktides sätestatud vaatluskava. Gröönimaa majandusvööndis kalapüügiluba omavate ELi kalalaevade kaptenid teevad Gröönimaa ametiasutustega koostööd vaatlejate pardale võtmiseks.

B.   Vaatleja töötasu

Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksavad Gröönimaa pädevad asutused.

C.   Vaatleja kohustused

Kogu pardal viibimise ajal peab vaatleja:

| 1. | käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; |
| --- | --- |

1.

käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

| 2. | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; |
| --- | --- |

2.

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;

| 3. | arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. |
| --- | --- |

3.

arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

D.   Vaatleja aruanne

| 1. | Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia. |
| --- | --- |

1.

Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.

| 2. | Gröönimaa pädevad asutused teavitavad ELi ametiasutusi vaatleja laevalt lahkumisest kaheksa tööpäeva jooksul. Pärast teate saamist ja ELi ametiasutuste taotluse saamisel edastab Gröönimaa ELi ametiasutustele kaheksa tööpäeva jooksul vaatleja aruande koopia. |
| --- | --- |

2.

Gröönimaa pädevad asutused teavitavad ELi ametiasutusi vaatleja laevalt lahkumisest kaheksa tööpäeva jooksul. Pärast teate saamist ja ELi ametiasutuste taotluse saamisel edastab Gröönimaa ELi ametiasutustele kaheksa tööpäeva jooksul vaatleja aruande koopia.

VII   PEATÜKK

LAEVASEIRESÜSTEEM (VESSEL MONITORING SYSTEM - VMS)

Kalalaevade satelliitseirega seoses esitatavad tingimused

| 1. | Kõik kalalaevad, kes omavad teise lepinguosalise vetes kalapüügiluba, peavad laevaseiresüsteemiga seoses täitma kõiki järgmisi sätteid. |
| --- | --- |

1.

Kõik kalalaevad, kes omavad teise lepinguosalise vetes kalapüügiluba, peavad laevaseiresüsteemiga seoses täitma kõiki järgmisi sätteid.

| 2. | Kõik kalapüügiluba omavad laevad on varustatud laevale paigaldatud täielikult toimiva satelliitseireseadmega, mille abil edastatakse nende geograafilised koordinaadid automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Edastussagedus on kord tunnis. |
| --- | --- |

2.

Kõik kalapüügiluba omavad laevad on varustatud laevale paigaldatud täielikult toimiva satelliitseireseadmega, mille abil edastatakse nende geograafilised koordinaadid automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Edastussagedus on kord tunnis.

| 3. | Iga asukohateade peab






  a) | sisaldama:






  i) | laeva tunnusandmeid; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Iga asukohateade peab

a)

sisaldama:

i)

laeva tunnusandmeid;

| ii) | laeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %; |
| --- | --- |

ii)

laeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %;

| iii) | asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega; |
| --- | --- |

iii)

asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega;

| iv) | laeva kiirust ja kurssi; |
| --- | --- |

iv)

laeva kiirust ja kurssi;

| b) | ning olema esitatud 2. liites esitatud vormi kohaselt. |
| --- | --- |

b)

ning olema esitatud 2. liites esitatud vormi kohaselt.

| 4. | Teise lepinguosalise majandusvööndisse sisenemise järel registreeritav esimene asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast teise lepinguosalise vetest väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. |
| --- | --- |

4.

Teise lepinguosalise majandusvööndisse sisenemise järel registreeritav esimene asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast teise lepinguosalise vetest väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”.

| 5. | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. |
| --- | --- |

5.

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.

| 6. | Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvarakomponendid peavad olema võltsimisekindlad, s.t mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada. Süsteem peab olema täisautomaatne ja igal ajal funktsioneeriv, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseireseadet on keelatud hävitada, kahjustada, töökorrast välja viia või mõnel muul viisil mõjutada. Laevakaptenid tagavad alati eelkõige selle, et:






  a) | tema laeva seiresüsteem on täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele; |
| --- | --- | --- |

6.

Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvarakomponendid peavad olema võltsimisekindlad, s.t mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada. Süsteem peab olema täisautomaatne ja igal ajal funktsioneeriv, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseireseadet on keelatud hävitada, kahjustada, töökorrast välja viia või mõnel muul viisil mõjutada. Laevakaptenid tagavad alati eelkõige selle, et:

a)

tema laeva seiresüsteem on täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele;

| b) | andmeid ei muudeta ühelgi viisil; |
| --- | --- |

b)

andmeid ei muudeta ühelgi viisil;

| c) | satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata ühelgi viisil; |
| --- | --- |

c)

satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata ühelgi viisil;

| d) | satelliitseireseadmete elektritoidet ei katkestata ühelgi viisil ning |
| --- | --- |

d)

satelliitseireseadmete elektritoidet ei katkestata ühelgi viisil ning

| e) | satelliitseireseadmeid ei eemaldata laevast. |
| --- | --- |

e)

satelliitseireseadmeid ei eemaldata laevast.

| 7. | Kalalaeval on keelatud siseneda teise lepinguosalise majandusvööndisse ilma toimiva satelliitseireseadmeta, vastasel juhul on Gröönimaa ametiasutustel õigus otsekohe kõnealuse kalalaeva kalapüügiluba peatada. Gröönimaa ametiasutused saadavad asjaomasele laevale viivitamata teate. Gröönimaa ametiasutused teavitavad kalapüügiloa peatamisest viivitamata ELi ametiasutusi ja lipuliikmesriiki. |
| --- | --- |

7.

Kalalaeval on keelatud siseneda teise lepinguosalise majandusvööndisse ilma toimiva satelliitseireseadmeta, vastasel juhul on Gröönimaa ametiasutustel õigus otsekohe kõnealuse kalalaeva kalapüügiluba peatada. Gröönimaa ametiasutused saadavad asjaomasele laevale viivitamata teate. Gröönimaa ametiasutused teavitavad kalapüügiloa peatamisest viivitamata ELi ametiasutusi ja lipuliikmesriiki.

| 8. | Teabe edastamine laeva poolt laevaseiresüsteemi rikke korral






  a) | Laevaseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja 30 kalendripäeva jooksul pärast kalalaeva kapteni ja selle lipuriigi teavitamist. ELi ametiasutusi teavitatakse kõnealusest asjaolust niipea kui võimalik. |
| --- | --- | --- |

8.

Teabe edastamine laeva poolt laevaseiresüsteemi rikke korral

a)

Laevaseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja 30 kalendripäeva jooksul pärast kalalaeva kapteni ja selle lipuriigi teavitamist. ELi ametiasutusi teavitatakse kõnealusest asjaolust niipea kui võimalik.

| b) | Eespool nimetatud ajavahemiku jooksul peab laev teatama oma asukoha VII peatüki lõike 3 kohaselt käsitsi, kas e-posti või faksi teel, lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja selle lepinguosalise kalapüügiseirekeskusele, kus laev viibib. Käsitsi edastatavate teadete edastussagedus on vähemalt üks asukoht iga nelja tunni jooksul. |
| --- | --- |

b)

Eespool nimetatud ajavahemiku jooksul peab laev teatama oma asukoha VII peatüki lõike 3 kohaselt käsitsi, kas e-posti või faksi teel, lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja selle lepinguosalise kalapüügiseirekeskusele, kus laev viibib. Käsitsi edastatavate teadete edastussagedus on vähemalt üks asukoht iga nelja tunni jooksul.

| c) | Pärast nimetatud ajavahemikku ei lubata laeval enam Gröönimaa majandusvööndis kalapüügiga tegeleda. |
| --- | --- |

c)

Pärast nimetatud ajavahemikku ei lubata laeval enam Gröönimaa majandusvööndis kalapüügiga tegeleda.

| 9. | Kui satelliitseireseade on edastanud igatunniseid teateid sama geograafilise asukoha kohta kauem kui neli tundi, võib saata asukohateate, mis sisaldab lisatud vormis kirjeldatud tegevuse koodi „ANC”. Selliseid asukohateateid võib edastada üks kord iga 12 tunni järel. Igatunnine teatamissagedus taastatakse vähemalt tunni aja jooksul pärast asukoha muutust. |
| --- | --- |

9.

Kui satelliitseireseade on edastanud igatunniseid teateid sama geograafilise asukoha kohta kauem kui neli tundi, võib saata asukohateate, mis sisaldab lisatud vormis kirjeldatud tegevuse koodi „ANC”. Selliseid asukohateateid võib edastada üks kord iga 12 tunni järel. Igatunnine teatamissagedus taastatakse vähemalt tunni aja jooksul pärast asukoha muutust.

| 10. | Asukohateadete turvaline edastamine kalapüügiseirekeskuste vahel






  a) | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt selle lepinguosalise kalapüügiseirekeskusele, kelle vetes laev viibib. |
| --- | --- | --- |

10.

Asukohateadete turvaline edastamine kalapüügiseirekeskuste vahel

a)

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt selle lepinguosalise kalapüügiseirekeskusele, kelle vetes laev viibib.

| b) | Mõlema lepinguosalise kalapüügiseirekeskused vahetavad omavahel kontaktandmeid, nt e-posti aadresse, faksi, teleksi ja telefoni numbreid, ning hoiavad üksteist vahetult kursis nende kontaktandmete muutumisega. |
| --- | --- |

b)

Mõlema lepinguosalise kalapüügiseirekeskused vahetavad omavahel kontaktandmeid, nt e-posti aadresse, faksi, teleksi ja telefoni numbreid, ning hoiavad üksteist vahetult kursis nende kontaktandmete muutumisega.

| c) | Asukohateateid edastatakse asjaomaste kalapüügiseirekeskuste ja lipuriikide vahel elektrooniliselt, kasutades HTTPS-protokolli. Gröönimaa ametiasutused ja asjaomase lipuriigi kalapüügiseirekeskus vahetavad omavahel sertifikaate. |
| --- | --- |

c)

Asukohateateid edastatakse asjaomaste kalapüügiseirekeskuste ja lipuriikide vahel elektrooniliselt, kasutades HTTPS-protokolli. Gröönimaa ametiasutused ja asjaomase lipuriigi kalapüügiseirekeskus vahetavad omavahel sertifikaate.

| d) | Euroopa Liidult Gröönimaale edastatavate teadete puhul on Euroopa Liidu kalapüügiseirekeskuseks lipuriigi kalapüügiseirekeskus. Gröönimaalt Euroopa Liidule edastatavate kõnealuste aruannete ja teadete puhul on Euroopa Liidu kalapüügiseirekeskuseks selle liikmesriigi kalapüügiseirekeskus, kelle vetes laev tegutseb või tegutses. Gröönimaa kalapüügiseirekeskuse määrab Nuukis asuva kalandus-, jahindus- ja põllumajandusministeeriumi (Gröönimaa kalapüügilitsentside kontrollasutus) kontrolliosakond. |
| --- | --- |

d)

Euroopa Liidult Gröönimaale edastatavate teadete puhul on Euroopa Liidu kalapüügiseirekeskuseks lipuriigi kalapüügiseirekeskus. Gröönimaalt Euroopa Liidule edastatavate kõnealuste aruannete ja teadete puhul on Euroopa Liidu kalapüügiseirekeskuseks selle liikmesriigi kalapüügiseirekeskus, kelle vetes laev tegutseb või tegutses. Gröönimaa kalapüügiseirekeskuse määrab Nuukis asuva kalandus-, jahindus- ja põllumajandusministeeriumi (Gröönimaa kalapüügilitsentside kontrollasutus) kontrolliosakond.

| e) | Nende vete kalapüügiseirekeskus, kus laev parasjagu asub, teavitab lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud majandusvööndist lahkumisest. |
| --- | --- |

e)

Nende vete kalapüügiseirekeskus, kus laev parasjagu asub, teavitab lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud majandusvööndist lahkumisest.

| 11. | Sidesüsteemi tõrked






  a) | Gröönimaa tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriikide kalapüügiseirekeskuste seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. |
| --- | --- | --- |

11.

Sidesüsteemi tõrked

a)

Gröönimaa tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriikide kalapüügiseirekeskuste seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks.

| b) | Kalapüügiseirekeskuste vahelised sidehäired ei mõjuta laevade tegevust. |
| --- | --- |

b)

Kalapüügiseirekeskuste vahelised sidehäired ei mõjuta laevade tegevust.

| c) | Kõik rikkeajal edastamata jäänud teated saadetakse niipea, kui taastatakse side asjaomaste kalapüügiseirekeskuste vahel. |
| --- | --- |

c)

Kõik rikkeajal edastamata jäänud teated saadetakse niipea, kui taastatakse side asjaomaste kalapüügiseirekeskuste vahel.

| 12. | Laevaseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on häirida süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kalapüügiluba omava kalalaeva kapten. Rikkumiste korral rakendatakse selle lepinguosalise sätestatud sanktsioone, kelle vetes rikkumine aset leidis, vastavalt kõnealuse lepinguosalise kehtivatele õigusaktidele. |
| --- | --- |

12.

Laevaseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on häirida süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kalapüügiluba omava kalalaeva kapten. Rikkumiste korral rakendatakse selle lepinguosalise sätestatud sanktsioone, kelle vetes rikkumine aset leidis, vastavalt kõnealuse lepinguosalise kehtivatele õigusaktidele.

| 13. | Kõnealuse lepingu kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud seireandmeid ei tohi mitte mingil tingimusel avaldada konkreetseid laevu tuvastada võimaldaval viisil muudele ametiasutustele kui kontrolli- ja järelevalveasutused. |
| --- | --- |

13.

Kõnealuse lepingu kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud seireandmeid ei tohi mitte mingil tingimusel avaldada konkreetseid laevu tuvastada võimaldaval viisil muudele ametiasutustele kui kontrolli- ja järelevalveasutused.

| 14. | Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, võib VMS-andmeid kasutada teadus- ja uurimistegevuse eesmärgil, tingimusel et kasutajad ei avalda kõnealust teavet konkreetseid laevu tuvastada võimaldaval viisil. |
| --- | --- |

14.

Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, võib VMS-andmeid kasutada teadus- ja uurimistegevuse eesmärgil, tingimusel et kasutajad ei avalda kõnealust teavet konkreetseid laevu tuvastada võimaldaval viisil.

VIII   PEATÜKK

RIKKUMISED

A.   Rikkumiste menetlemine

| 1. | Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi kalalaeva poolt Gröönimaa majandusvööndis teostatud mis tahes rikkumine peab olema märgitud inspekteerimisaruandes. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi kalalaeva poolt Gröönimaa majandusvööndis teostatud mis tahes rikkumine peab olema märgitud inspekteerimisaruandes.

| 2. | Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira kapteni ja/või laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul. |
| --- | --- |

2.

Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira kapteni ja/või laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul.

B.   Teave laeva peatamise kohta

Gröönimaa teatab 24 tunni jooksul ELile kalapüügiluba omava ELi kalalaeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatisele lisatakse rikkumise lühikirjeldus.

C.   Rikkumissanktsioonid

Rikkumise puhul kohaldatavad sanktsioonid kehtestab Gröönimaa kehtivate riiklike õigusaktide sätete kohaselt.

D.   Kohtumenetlus – pangatagatis

| 1. | Kui rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud ELi kalalaeva omanik Gröönimaa osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Gröönimaa, nii et see kataks ELi kalalaeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. |
| --- | --- |

1.

Kui rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud ELi kalalaeva omanik Gröönimaa osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Gröönimaa, nii et see kataks ELi kalalaeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu.

| 2. | Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:






  a) | täielikult, kui ühtegi sanktsiooni ei määratud; |
| --- | --- | --- |

2.

Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:

a)

täielikult, kui ühtegi sanktsiooni ei määratud;

| b) | summa ulatuses, mis jääb järele, kui sanktsioon hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. |
| --- | --- |

b)

summa ulatuses, mis jääb järele, kui sanktsioon hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

| 3. | Kohtumenetlust alustatakse niipea, kui siseriiklik õigus seda võimaldab. |
| --- | --- |

3.

Kohtumenetlust alustatakse niipea, kui siseriiklik õigus seda võimaldab.

| 4. | Gröönimaa teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest 14 päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. |
| --- | --- |

4.

Gröönimaa teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest 14 päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.

E.   Laeva ja meeskonna vabastamine

ELi kalalaeval lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast pangatagatise esitamist või pärast sanktsioonide korraldamist.

IX   PEATÜKK

AJUTISED ÜHISETTEVÕTTED

A.   Ajutiste ühisettevõtete ja muude ühisettevõtete projektide hindamise meetodid ja kriteeriumid

1.   Lepinguosalised vahetavad teavet selliste projektide kohta, mis on esitatud ajutiste ühisettevõtete loomiseks ja muude ühisettevõtete asutamiseks vastavalt lepingu artiklile 2.

2.   Projektid esitatakse ELile asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahendusel.

3.   EL esitab ühiskomiteele ajutisi ühisettevõtteid ja muid ühisettevõtteid käsitlevate projektide nimekirja. Ühiskomitee hindab projekte, võttes muu hulgas arvesse järgmised kriteeriumid:

| a) | kavandatavale kalapüügitegevusele vastav tehnoloogia; |
| --- | --- |

a)

kavandatavale kalapüügitegevusele vastav tehnoloogia;

| b) | sihtliigid ja kalapüügi piirkonnad; |
| --- | --- |

b)

sihtliigid ja kalapüügi piirkonnad;

| c) | laeva vanus; |
| --- | --- |

c)

laeva vanus;

| d) | ajutiste ühisettevõtete puhul nende kogukestus ja kalapüügitegevuse kestus; |
| --- | --- |

d)

ajutiste ühisettevõtete puhul nende kogukestus ja kalapüügitegevuse kestus;

| e) | ELi laevaomaniku ja tema võimalike Gröönimaa partnerite varasemad kalapüügikogemused. |
| --- | --- |

e)

ELi laevaomaniku ja tema võimalike Gröönimaa partnerite varasemad kalapüügikogemused.

4.   Ühiskomitee esitab oma arvamuse projektide kohta pärast lõike 3 kohast hindamist.

5.   Kui ühiskomitee on ajutiste ühisettevõtete projektide kohta esitanud pooldava arvamuse, antakse Gröönimaa ametiasutuste heakskiidul seejärel välja vajalikud kalapüügiload.

B.   Ajutiste ühisettevõtete kalavarudele juurdepääsu tingimused Gröönimaal

1.   Kalapüügiload

Gröönimaa väljaantavad kalapüügiload kehtivad seni, kuni ajutised ühisettevõtted tegutsevad. Kalapüük toimub Gröönimaa ametiasutuste jaotatud kvootide alusel.

2.   Laevade asendamine

Ajutise ühisettevõtte juures tegutseva ELi laeva võib asendada mõne muu samaväärse mahutavuse ja samaväärsete tehniliste näitajatega ELi laevaga ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja lepinguosaliste nõusolekul.

3.   Seadistamine

Ajutiste ühisettevõtete juures tegutsevad laevad järgivad Gröönimaal kohaldatavaid seadistamist käsitlevaid õigusnorme, mida kohaldatakse Gröönimaa ja ELi laevade vahel vahet tegemata.

X   PEATÜKK

KATSEPÜÜK

Katsepüügi rakendamise üksikasjad

| 1. | Gröönimaa valitsus ja Euroopa Komisjon otsustavad ühiselt Euroopa Liidu ettevõtjate, kõige sobivama aja ning korra üle katsepüügi rakendamisel. Laevade uurimistöö hõlbustamiseks jagab Gröönimaa valitsus (Gröönimaa Loodusvarade Instituudi kaudu) olemasolevat teadus- ja muud põhiteavet. |
| --- | --- |

1.

Gröönimaa valitsus ja Euroopa Komisjon otsustavad ühiselt Euroopa Liidu ettevõtjate, kõige sobivama aja ning korra üle katsepüügi rakendamisel. Laevade uurimistöö hõlbustamiseks jagab Gröönimaa valitsus (Gröönimaa Loodusvarade Instituudi kaudu) olemasolevat teadus- ja muud põhiteavet.

| 2. | Gröönimaa kalatööstus osaleb selles aktiivselt (katsepüügi kooskõlastamine ja seda käsitlev mõttevahetus). |
| --- | --- |

2.

Gröönimaa kalatööstus osaleb selles aktiivselt (katsepüügi kooskõlastamine ja seda käsitlev mõttevahetus).

| 3. | Kampaaniate pikkus on maksimaalselt kuus kuud ja vähemalt kolm kuud. Lepinguosaliste kokkuleppel võib kõnealuseid perioode muuta. |
| --- | --- |

3.

Kampaaniate pikkus on maksimaalselt kuus kuud ja vähemalt kolm kuud. Lepinguosaliste kokkuleppel võib kõnealuseid perioode muuta.

| 4. | Euroopa Komisjon edastab Gröönimaa ametiasutustele katsepüügilubade taotlused. Tehnilises toimikus täpsustatakse:






  a) | laeva tehnilised omadused; |
| --- | --- | --- |

4.

Euroopa Komisjon edastab Gröönimaa ametiasutustele katsepüügilubade taotlused. Tehnilises toimikus täpsustatakse:

a)

laeva tehnilised omadused;

| b) | laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase; |
| --- | --- |

b)

laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase;

| c) | ettepanek kampaania tehniliste näitajate kohta (pikkus, varustus, uuritavad piirkonnad jne). |
| --- | --- |

c)

ettepanek kampaania tehniliste näitajate kohta (pikkus, varustus, uuritavad piirkonnad jne).

| 5. | Gröönimaa ametiasutused korraldavad vajaduse korral lepinguosaliste ja asjaomaste laevaomanike vahel tehnilise mõttevahetuse. |
| --- | --- |

5.

Gröönimaa ametiasutused korraldavad vajaduse korral lepinguosaliste ja asjaomaste laevaomanike vahel tehnilise mõttevahetuse.

| 6. | Enne kampaania algust esitavad laevaomanikud Gröönimaa ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile:






  a) | püügiaruande pardal juba oleva saagi kohta; |
| --- | --- | --- |

6.

Enne kampaania algust esitavad laevaomanikud Gröönimaa ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile:

a)

püügiaruande pardal juba oleva saagi kohta;

| b) | kampaanias kasutatavate püügivahendite tehnilise kirjelduse; |
| --- | --- |

b)

kampaanias kasutatavate püügivahendite tehnilise kirjelduse;

| c) | kinnituse, et nad järgivad Gröönimaa kalanduseeskirju. |
| --- | --- |

c)

kinnituse, et nad järgivad Gröönimaa kalanduseeskirju.

| 7. | Kampaania ajal merel peavad asjaomased laevaomanikud:






  a) | esitama Gröönimaa Loodusvarade Instituudile, Gröönimaa ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile iganädalase saagiaruande päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas kampaania tehniliste näitajate kirjelduse (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud või märkused); |
| --- | --- | --- |

7.

Kampaania ajal merel peavad asjaomased laevaomanikud:

a)

esitama Gröönimaa Loodusvarade Instituudile, Gröönimaa ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile iganädalase saagiaruande päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas kampaania tehniliste näitajate kirjelduse (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud või märkused);

| b) | edastama laevaseiresüsteemi kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna; |
| --- | --- |

b)

edastama laevaseiresüsteemi kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna;

| c) | tagama, et pardal viibiks üks Gröönimaa teaduslik vaatleja või Gröönimaa ametiasutuste valitud vaatleja. Vaatleja ülesanne on koguda saagi kohta teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laeva juhtkonna liikmena ja laevaomanik katab tema elamiskulud laeval viibimise ajal. Otsus vaatleja pardalviibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumissadama kohta tehakse kokkuleppel Gröönimaa ametiasutustega; |
| --- | --- |

c)

tagama, et pardal viibiks üks Gröönimaa teaduslik vaatleja või Gröönimaa ametiasutuste valitud vaatleja. Vaatleja ülesanne on koguda saagi kohta teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laeva juhtkonna liikmena ja laevaomanik katab tema elamiskulud laeval viibimise ajal. Otsus vaatleja pardalviibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumissadama kohta tehakse kokkuleppel Gröönimaa ametiasutustega;

| d) | esitama Gröönimaa majandusvööndist lahkumisel laevad inspekteerimiseks, kui Gröönimaa ametiasutused seda taotlevad; |
| --- | --- |

d)

esitama Gröönimaa majandusvööndist lahkumisel laevad inspekteerimiseks, kui Gröönimaa ametiasutused seda taotlevad;

| e) | tagama Gröönimaa kalanduseeskirjade järgimise. |
| --- | --- |

e)

tagama Gröönimaa kalanduseeskirjade järgimise.

| 8. | Katsekampaania ajal püütud saak, mis on kampaaniaga kooskõlas, jääb laevaomaniku omandisse. |
| --- | --- |

8.

Katsekampaania ajal püütud saak, mis on kampaaniaga kooskõlas, jääb laevaomaniku omandisse.

| 9. | Gröönimaa ametiasutused määravad katsekampaaniaga kooskõlas oleva saagi kindlaks enne iga kampaania algust ja teevad sellekohase teabe kättesaadavaks asjaomaste laevade kaptenitele. |
| --- | --- |

9.

Gröönimaa ametiasutused määravad katsekampaaniaga kooskõlas oleva saagi kindlaks enne iga kampaania algust ja teevad sellekohase teabe kättesaadavaks asjaomaste laevade kaptenitele.

| 10. | Gröönimaa ametiasutused nimetavad kontaktisiku, kelle poole pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis võiksid katsepüügi arengukäiku takistada. |
| --- | --- |

10.

Gröönimaa ametiasutused nimetavad kontaktisiku, kelle poole pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis võiksid katsepüügi arengukäiku takistada.

| 11. | Gröönimaa ametiasutused esitavad enne iga kampaania algust katsepüügi kampaaniate üksikasjad ja tingimused vastavalt lepingu artiklitele 9 ja 10 ning Gröönimaa õigusele. |
| --- | --- |

11.

Gröönimaa ametiasutused esitavad enne iga kampaania algust katsepüügi kampaaniate üksikasjad ja tingimused vastavalt lepingu artiklitele 9 ja 10 ning Gröönimaa õigusele.

KÄESOLEVA LISA LIITED

| 1. | – | 1. liide | – | Kalapüügiloa taotluse vorm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | – | 2. liide | – | Sisenemisest/väljumisest teatamise vorm |
| 3. | – | 3. liide | – | Gröönimaa vete ja NEAFC reguleeritavate vete vahel toimuva pelaagilise meriahvena püügi puhul kohaldatav paindlikkuskava |

1.

–

1. liide

–

Kalapüügiloa taotluse vorm

2.

–

2. liide

–

Sisenemisest/väljumisest teatamise vorm

3.

–

3. liide

–

Gröönimaa vete ja NEAFC reguleeritavate vete vahel toimuva pelaagilise meriahvena püügi puhul kohaldatav paindlikkuskava

1. liide

GRÖÖNIMAA MAJANDUSVÖÖNDI KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORM

| 1 | Lipuriik | |
| --- | --- | --- |
| 2 | Laeva nimi | |
| 3 | ELi laevastikuregistri number | |
| 4 | Pardatähis | |
| 5 | Registreerimissadam | |
| 6 | Rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS) | |
| 7 | INMARSATi number (telefon, teleks, e-post) (1) | |
| 8 | Ehitamise aasta | |
| 9 | IMO number (olemasolu korral) | |
| 10 | Laeva tüüp | |
| 11 | Püügivahendite liik | |
| 12 | Sihtliigid + kogus | |
| 13 | Püügipiirkond (ICES/NAFO) | |
| 14 | Kalapüügiloa kestus | |
| 15 | Omanikud, füüsilise või juriidilise isiku aadress, telefon, teleks, e-post | |
| 16 | Laeva käitaja, füüsilise või juriidilise isiku aadress, telefon, teleks, e-post | |
| 17 | Kapteni nimi | |
| 18 | Meeskonnaliikmete arv | |
| 19 | Mootori võimsus (KW) | |
| 20 | Pikkus (kogupikkus) | |
| 21 | Tonnaaž brutoregistertonnides (GT) | |
| 22 | Gröönimaa esindaja (agent), nimi ja aadress | |
| 23 | Aadress, kuhu kalapüügiluba tuleks saata | European Commission, Directorate General for Maritime Affairs and Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, faks +32 2 2962338, e-post MARE-LICENCES@ec.europa.eu |

1

Lipuriik

2

Laeva nimi

3

ELi laevastikuregistri number

4

Pardatähis

5

Registreerimissadam

6

Rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS)

7

INMARSATi number (telefon, teleks, e-post) (1)

8

Ehitamise aasta

9

IMO number (olemasolu korral)

10

Laeva tüüp

11

Püügivahendite liik

12

Sihtliigid + kogus

13

Püügipiirkond (ICES/NAFO)

14

Kalapüügiloa kestus

15

Omanikud, füüsilise või juriidilise isiku aadress, telefon, teleks, e-post

16

Laeva käitaja, füüsilise või juriidilise isiku aadress, telefon, teleks, e-post

17

Kapteni nimi

18

Meeskonnaliikmete arv

19

Mootori võimsus (KW)

20

Pikkus (kogupikkus)

21

Tonnaaž brutoregistertonnides (GT)

22

Gröönimaa esindaja (agent), nimi ja aadress

23

Aadress, kuhu kalapüügiluba tuleks saata

European Commission, Directorate General for Maritime Affairs and Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, faks +32 2 2962338, e-post MARE-LICENCES@ec.europa.eu

---

(1)  Võib saata siis, kui taotlus on heaks kiidetud.

2. liide

SISENEMISEST/VÄLJUMISEST TEATAMISE VORM

VMS-teadete edastamise vorm teise lepinguosalise kalapüügiseirekeskusele

1)   Sisenemisteade

| Andmeelement: | Välja-kood: | Kohustuslik (K)/Vabatahtlik (V) | Märkused: |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust |
| Adressaat | AD | K | Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmekohaline ISO kood |
| Saatja | FR | K | Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO kood |
| Teate number | RN | V | Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal |
| Teate kuupäev | RD | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev |
| Teate kellaaeg | RT | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg |
| Teate liik | TM | K | Sõnumiga seotud andmed; teate liik „ENT” |
| Raadiokutsung: | RC | K | Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Laevastikuregistri sisenumber | IR | K | Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number |
| Pardatähis | XR | V | Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number |
| Laiuskraad | LT | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99.999 (WGS-84) |
| Pikkuskraad | LG | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ±999.999 (WGS-84) |
| Kiirus | SP | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kurss | CO | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva suund 360° skaalal |
| Kuupäev | DA | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu |

Andmeelement:

Välja-kood:

Kohustuslik (K)/Vabatahtlik (V)

Märkused:

Teate algus

SR

K

Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust

Adressaat

AD

K

Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmekohaline ISO kood

Saatja

FR

K

Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO kood

Teate number

RN

V

Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal

Teate kuupäev

RD

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev

Teate kellaaeg

RT

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg

Teate liik

TM

K

Sõnumiga seotud andmed; teate liik „ENT”

Raadiokutsung:

RC

K

Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Laevastikuregistri sisenumber

IR

K

Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number

Pardatähis

XR

V

Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number

Laiuskraad

LT

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99.999 (WGS-84)

Pikkuskraad

LG

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ±999.999 (WGS-84)

Kiirus

SP

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kurss

CO

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva suund 360° skaalal

Kuupäev

DA

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu

2)   Asukohateade

| Andmeelement: | Välja-kood: | Kohustuslik (K)/Vabatahtlik (V) | Märkused: |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust |
| Adressaat | AD | K | Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmetäheline ISO kood |
| Saatja | FR | K | Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO kood |
| Teate number | RN | V | Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal |
| Teate kuupäev | RD | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev |
| Teate kellaaeg | RT | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg |
| Teate liik | TM | K | Sõnumiga seotud andmed; teate liik „POS” (1) |
| Raadiokutsung: | RC | K | Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Laevastikuregistri sisenumber | IR | K | Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number |
| Pardatähis | XR | V | Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number |
| Laiuskraad | LT | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99.999 (WGS-84) |
| Pikkuskraad | LG | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ±999.999 (WGS-84) |
| Tegevus | AC | V (2) | Geograafilise asukohaga seotud andmed; „ANC” märgib väiksema sagedusega teadete saatmise režiimi |
| Kiirus | SP | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kurss | CO | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva suund 360° skaalal |
| Kuupäev | DA | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu |

Andmeelement:

Välja-kood:

Kohustuslik (K)/Vabatahtlik (V)

Märkused:

Teate algus

SR

K

Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust

Adressaat

AD

K

Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmetäheline ISO kood

Saatja

FR

K

Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO kood

Teate number

RN

V

Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal

Teate kuupäev

RD

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev

Teate kellaaeg

RT

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg

Teate liik

TM

K

Sõnumiga seotud andmed; teate liik „POS” (1)

Raadiokutsung:

RC

K

Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Laevastikuregistri sisenumber

IR

K

Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number

Pardatähis

XR

V

Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number

Laiuskraad

LT

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99.999 (WGS-84)

Pikkuskraad

LG

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ±999.999 (WGS-84)

Tegevus

AC

V (2)

Geograafilise asukohaga seotud andmed; „ANC” märgib väiksema sagedusega teadete saatmise režiimi

Kiirus

SP

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kurss

CO

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva suund 360° skaalal

Kuupäev

DA

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu

3)   Väljumisteade

| Andmeelement: | Välja-kood: | Kohustuslik (K)/Vabatahtlik (V) | Märkused: |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust |
| Adressaat | AD | K | Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmetäheline ISO kood |
| Saatja | FR | K | Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO kood |
| Teate number | RN | V | Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal |
| Teate kuupäev | RD | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev |
| Teate kellaaeg | RT | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg |
| Teate liik | TM | K | Sõnumiga seotud andmed; teate liik „EXI” |
| Raadiokutsung: | RC | K | Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Laevastikuregistri sisenumber | IR | K | Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number |
| Pardatähis | XR | V | Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number |
| Kuupäev | DA | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | K | Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu |

Andmeelement:

Välja-kood:

Kohustuslik (K)/Vabatahtlik (V)

Märkused:

Teate algus

SR

K

Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust

Adressaat

AD

K

Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmetäheline ISO kood

Saatja

FR

K

Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO kood

Teate number

RN

V

Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal

Teate kuupäev

RD

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev

Teate kellaaeg

RT

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg

Teate liik

TM

K

Sõnumiga seotud andmed; teate liik „EXI”

Raadiokutsung:

RC

K

Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Laevastikuregistri sisenumber

IR

K

Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number

Pardatähis

XR

V

Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number

Kuupäev

DA

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

K

Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu

4)   Vormingu üksikasjad

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

| — | topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad teate algust, |
| --- | --- |

—

topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad teate algust,

| — | topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust, |
| --- | --- |

—

topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust,

| — | üks kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeid, |
| --- | --- |

—

üks kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeid,

| — | andmepaare eraldab tühik, |
| --- | --- |

—

andmepaare eraldab tühik,

| — | tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu. |
| --- | --- |

—

tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu.

Kõik käesolevas lisas esitatud väljakoodid on Põhja-Atlandi vormingus, mida kirjeldatakse Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) kontrolli- ja rakendussüsteemis.

---

(1)  Defektse satelliitseireseadmega laevade saadetud teadete puhul on teate liik „MAN”.

(2)  Kohaldatakse ainult siis, kui laev edastab POS-teateid väiksema sagedusega.

3. liide

GRÖÖNIMAA VETE JA NEAFC REGULEERITAVATE VETE VAHEL TOIMUVA PELAAGILISE MERIAHVENA PÜÜGI PUHUL KOHALDATAV PAINDLIKKUSKAVA

1.   Selleks et saada luba püüda kala Gröönimaa vete ja NEAFC reguleeritavate vete vahel toimuva pelaagilise meriahvena püügi puhul kohaldatava paindlikkuskava alusel, peab laev taotlema Gröönimaa paindlikkuskava kohast kalapüügiluba. Taotluse rahuldamisel antakse laevale kalapüügi eriluba tegutseda Gröönimaa majandusvööndist väljaspool.

2.   Kõiki NEAFC kehtestatud meetmeid seoses kalapüügiga kõnealuses NEAFC reguleerimispiirkonnas tuleb järgida.

3.   Laev võib oma Gröönimaa meriahvena kvoodi alusel kala püüda üksnes siis, kui ta on ammendanud oma osa NEAFC meriahvena ELi kvoodist, mille on eraldanud tema lipuriik.

4.   Kui lõikest 5 ei tulene teisiti, võib laev oma Gröönimaa kvoodi alusel kala püüda samas NEAFC piirkonnas, kus ta on püüdnud oma NEAFC kvoodi alusel.

5.   Laev võib oma Gröönimaa kvoodi alusel kala püüda meriahvena kaitsealas tingimustel, mis on sätestatud NEAFC soovituses, milles käsitletakse meriahvena püügi majandamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes, kuid mitte mingil Islandi majandusvööndi alla kuuluval territooriumil.

6.   NEAFC reguleerimispiirkonnas kalapüügiga tegelev laev edastab oma lipuriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu NEAFC-le VMS-asukohateate kooskõlas õiguslike nõuetega. Gröönimaa kvoodi alusel NEAFC meriahvena kaitsealas kala püüdes peab lipuriigi kalapüügiseirekeskus eelkõige tagama, et kord tunnis laekuvad laeva VMS-asukohateated edastatakse Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele peaaegu reaalajas.

7.   Laeva kapten tagab, et NEAFC-le ja Gröönimaa ametiasutustele aruandeid esitades märgitakse selgelt ära, et NEAFC reguleerimispiirkonnas Gröönimaa paindlikkuskava kohase kalapüügiloa alusel püütud meriahvena saak arvatakse maha Gröönimaa kvoodist, kasutades paindlikkuskava kohase kalapüügiloa raames antud kalapüügiluba.

a)   Enne, kui laev alustab oma Gröönimaa kvoodi alusel püüki, edastab ta oma lipuriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele teate ACTIVE „CATCH ON ENTRY” (AKTIIVNE „SAAK SISENEMISEL”) järgmiselt:

| i) | ACTIVE „CATCH ON ENTRY” |
| --- | --- |

i)

ACTIVE „CATCH ON ENTRY”

| ii) | Laeva nimi |
| --- | --- |

ii)

Laeva nimi

| iii) | Pardatähis |
| --- | --- |

iii)

Pardatähis

| iv) | Rahvusvaheline raadiokutsung |
| --- | --- |

iv)

Rahvusvaheline raadiokutsung

| v) | Kapteni nimi |
| --- | --- |

v)

Kapteni nimi

| vi) | Gröönimaa kvoodi alusel toimuva kalapüügi alustamise kuupäev ja kellaaeg |
| --- | --- |

vi)

Gröönimaa kvoodi alusel toimuva kalapüügi alustamise kuupäev ja kellaaeg

| vii) | Asukoht |
| --- | --- |

vii)

Asukoht

| viii) | Pardal olev saak liigiti eluskaalu ekvivalendina ja püügipiirkond. |
| --- | --- |

viii)

Pardal olev saak liigiti eluskaalu ekvivalendina ja püügipiirkond.

b)   IGAPÄEVANE PÜÜGIARUANNE

Püügipäeviku andmed tuleb esitada iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC).

c)   Kui laev lõpetab kalapüügi Gröönimaa kvoodi alusel, edastab ta oma lipuriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele teate PASSIVE „CATCH ON EXIT” (PASSIIVNE „SAAK VÄLJUMISEL”) järgmiselt:

| i) | PASSIVE „CATCH ON EXIT” |
| --- | --- |

i)

PASSIVE „CATCH ON EXIT”

| ii) | Laeva nimi |
| --- | --- |

ii)

Laeva nimi

| iii) | Pardatähis |
| --- | --- |

iii)

Pardatähis

| iv) | Rahvusvaheline raadiokutsung |
| --- | --- |

iv)

Rahvusvaheline raadiokutsung

| v) | Kapteni nimi |
| --- | --- |

v)

Kapteni nimi

| vi) | Gröönimaa kvoodi alusel toimuva kalapüügi lõpetamise kuupäev ja kellaaeg |
| --- | --- |

vi)

Gröönimaa kvoodi alusel toimuva kalapüügi lõpetamise kuupäev ja kellaaeg

| vii) | Asukoht |
| --- | --- |

vii)

Asukoht

| viii) | Pardal olev saak liigiti eluskaalu ekvivalendina ja püügipiirkond. |
| --- | --- |

viii)

Pardal olev saak liigiti eluskaalu ekvivalendina ja püügipiirkond.

Nii aruanded AKTIIVNE kui ka PASSIIVNE edastatakse, ilma et see piiraks igapäevase püügiaruande saatmise kohustust.

8.   Vastsete koorumispiirkondade kaitse tõhustamiseks ei tohi püügitegevust alustada enne kuupäeva, mis on kehtestatud NEAFC soovituses, milles käsitletakse meriahvena püügi majandamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes.

9.   Lipuriik teatab ELi ametiasutustele Gröönimaa kvoodi alusel Gröönimaa vetes ja NEAFC reguleerimispiirkonnas püütud saagi. See hõlmab kogu paindlikkuskava alusel püütud saaki; seejuures tuleb selgelt ära märkida saak ning vastav kalapüügiluba.

10.   Püügihooaja lõpus edastab iga lipuriigi kalapüügiseirekeskus Gröönimaa ametiasutustele kõnealuse paindlikkuskava alusel püütud pelaagilise meriahvena saagi statistilised andmed.

---

MÄÄRUSED

| 23.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 293/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 293/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 973/2012,

22. oktoober 2012,

millega algatatakse uurimine, mis käsitleb võimalikku kõrvalehoidmist teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 925/2009 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, seoses asjaoluga, et imporditakse Hiina Rahvavabariigist pärit lõõmutamata ja üle 650 mm laiustes rullides alumiiniumfooliumi, ning millega kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 5,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

| (1) | Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) on esitatud algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada teatava Hiina Rahvavabariigist pärit lõõmutamata ja üle 650 mm laiustes rullides alumiiniumfooliumi impordi suhtes registreerimisnõue. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon”) on esitatud algmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest ning kehtestada teatava Hiina Rahvavabariigist pärit lõõmutamata ja üle 650 mm laiustes rullides alumiiniumfooliumi impordi suhtes registreerimisnõue.

| (2) | Taotluse esitasid 24. septembril 2012 neli liidu alumiiniumfooliumi tootjat – SYMETAL S.A, EUROFOIL Luxembourg S.A., Alcomet ja Hydro Aluminium Rolled Products GmbH. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse esitasid 24. septembril 2012 neli liidu alumiiniumfooliumi tootjat – SYMETAL S.A, EUROFOIL Luxembourg S.A., Alcomet ja Hydro Aluminium Rolled Products GmbH.

B.   TOODE

| (3) | Võimaliku meetmetest kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui kümme kilo kaaluvates rullides, mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi 7607 11 19 (TARICi koodi 7607111910) alla. |
| --- | --- |

(3)

Võimaliku meetmetest kõrvalehoidmisega seotud vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui kümme kilo kaaluvates rullides, mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi 7607 11 19 (TARICi koodi 7607111910) alla.

| (4) | Uurimisalune toode on sama mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid mida imporditakse lõõmutamata alumiiniumfooliumi üle 650 mm laiuste rullidena ning mis on praegu klassifitseeritud sama CN-koodi alla nagu vaatlusalune toode, kuid mille TARICi kood on erinev (st 7607111990 kuni käesoleva määruse jõustumiseni) ja mis on pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „uurimisalune toode”). |
| --- | --- |

(4)

Uurimisalune toode on sama mis eelmises põhjenduses määratletud toode, kuid mida imporditakse lõõmutamata alumiiniumfooliumi üle 650 mm laiuste rullidena ning mis on praegu klassifitseeritud sama CN-koodi alla nagu vaatlusalune toode, kuid mille TARICi kood on erinev (st 7607111990 kuni käesoleva määruse jõustumiseni) ja mis on pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „uurimisalune toode”).

C.   KEHTIVAD MEETMED

| (5) | Praegu kehtivad meetmed, millest tõenäoliselt püütakse kõrvale hoida, on meetmed, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 925/2009, (2) millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(5)

Praegu kehtivad meetmed, millest tõenäoliselt püütakse kõrvale hoida, on meetmed, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 925/2009, (2) millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (6) | Taotlus sisaldab esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et põhjenduses 5 kirjeldatud kehtivatest meetmetest hoitakse kõrvale nii, et imporditakse uurimisalust toodet, mis seejärel muudetakse vaatlusaluseks tooteks. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus sisaldab esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et põhjenduses 5 kirjeldatud kehtivatest meetmetest hoitakse kõrvale nii, et imporditakse uurimisalust toodet, mis seejärel muudetakse vaatlusaluseks tooteks.

| (7) | Taotluses esitatud esmapilgul usutavad tõendid on järgmised. |
| --- | --- |

(7)

Taotluses esitatud esmapilgul usutavad tõendid on järgmised.

| (8) | Taotlusest ilmneb, et pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati määrusega (EÜ) nr 925/2009 lõplik dumpinguvastane tollimaks, on Hiina Rahvavabariigist liitu eksportimine kaubandusstruktuuri poolest oluliselt muutunud ning sellel pole muud asjakohast põhjust või õigustust kui tollimaksu kehtestamine. |
| --- | --- |

(8)

Taotlusest ilmneb, et pärast seda, kui vaatlusaluse toote suhtes kehtestati määrusega (EÜ) nr 925/2009 lõplik dumpinguvastane tollimaks, on Hiina Rahvavabariigist liitu eksportimine kaubandusstruktuuri poolest oluliselt muutunud ning sellel pole muud asjakohast põhjust või õigustust kui tollimaksu kehtestamine.

| (9) | Muutuse põhjuseks näib olevat asjaolu, et imporditakse vähesel määral muudetud vaatlusalust toodet, mis seejärel liidus muudetakse vaatlusaluseks tooteks. |
| --- | --- |

(9)

Muutuse põhjuseks näib olevat asjaolu, et imporditakse vähesel määral muudetud vaatlusalust toodet, mis seejärel liidus muudetakse vaatlusaluseks tooteks.

| (10) | Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Uurimisalust toodet imporditakse suures koguses ning see on ilmselt asendanud vaatlusaluse toote impordi. On piisavalt tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet imporditakse hindadega, mis on madalamad mittekahjustavast hinnast, mis määrati kindlaks praeguste meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sisaldab taotlus piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju kahjustatakse nii koguste kui ka hinna osas. Uurimisalust toodet imporditakse suures koguses ning see on ilmselt asendanud vaatlusaluse toote impordi. On piisavalt tõendeid selle kohta, et uurimisalust toodet imporditakse hindadega, mis on madalamad mittekahjustavast hinnast, mis määrati kindlaks praeguste meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus.

| (11) | Taotluses on esitatud piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid ka selle kohta, et võrreldes vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega müüakse uurimisalust toodet peale muutmist dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(11)

Taotluses on esitatud piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid ka selle kohta, et võrreldes vaatlusaluse toote varem kindlaks määratud normaalväärtusega müüakse uurimisalust toodet peale muutmist dumpinguhinnaga.

| (12) | Kui uurimise käigus tuvastatakse lisaks eespool nimetatule veel muid algmääruse artiklis 13 nimetatud kõrvalehoidmismeetodeid, võidakse uurida ka neid. |
| --- | --- |

(12)

Kui uurimise käigus tuvastatakse lisaks eespool nimetatule veel muid algmääruse artiklis 13 nimetatud kõrvalehoidmismeetodeid, võidakse uurida ka neid.

E.   MENETLUS

| (13) | Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid põhjendamaks uurimise algatamist vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestamaks uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõude vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(13)

Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid põhjendamaks uurimise algatamist vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestamaks uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõude vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5.

a)   Küsimustikud

| (14) | Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele liidu importijatele ja importijate ühendustele ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele liidu importijatele ja importijate ühendustele ja Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

| (15) | Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamatult, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul ühendust võtma ja taotlema küsimustikku käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul, arvestades et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud isikute suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamatult, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul ühendust võtma ja taotlema küsimustikku käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul, arvestades et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud isikute suhtes.

| (16) | Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest. |
| --- | --- |

(16)

Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

| (17) | Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, milles on näidatud, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(17)

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, milles on näidatud, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

c)   Impordi vabastamine registreerimisest või meetmetest

| (18) | Algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvalehoidmist. |
| --- | --- |

(18)

Algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt võib uurimisaluse toote impordi vabastada registreerimisnõudest või meetmetest, kui impordi puhul ei esine meetmetest kõrvalehoidmist.

| (19) | Kuna tuleb veel uurida, millises ulatuses leiab võimalik kõrvalehoidmine aset liidus ja/või väljaspool liitu, võib vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 registreerimisnõudest või meetmetest vabastada uurimisaluse toote importijad ja/või eksportijad, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (3) tootjatega, kelle suhtes meetmed (4) kehtestati, ja et nad ei püüa meetmetest kõrvale hoida. Importijad ja eksportijad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega. |
| --- | --- |

(19)

Kuna tuleb veel uurida, millises ulatuses leiab võimalik kõrvalehoidmine aset liidus ja/või väljaspool liitu, võib vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 4 registreerimisnõudest või meetmetest vabastada uurimisaluse toote importijad ja/või eksportijad, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (3) tootjatega, kelle suhtes meetmed (4) kehtestati, ja et nad ei püüa meetmetest kõrvale hoida. Importijad ja eksportijad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega.

F.   REGISTREERIMINE

| (20) | Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõue tagamaks, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saaks dumpinguvastase tollimaksu sisse nõuda alates kuupäevast, mil sellise impordi suhtes registreerimisnõue kehtestati. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uurimisaluse toote impordi suhtes registreerimisnõue tagamaks, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saaks dumpinguvastase tollimaksu sisse nõuda alates kuupäevast, mil sellise impordi suhtes registreerimisnõue kehtestati.

G.   TÄHTAJAD

| (21) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul






  — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada; |
| --- | --- | --- |

(21)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ning esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada;

| — | importijad liidus ja eksportijad võivad taotleda vabastust impordi registreerimisest või meetmetest; |
| --- | --- |

—

importijad liidus ja eksportijad võivad taotleda vabastust impordi registreerimisest või meetmetest;

| — | huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse.

| (22) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud pool on endast käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul teatanud. |
| --- | --- |

(22)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud pool on endast käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul teatanud.

H.   KOOSTÖÖSOOVIMATUS

| (23) | Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(23)

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate andmete põhjal.

| (24) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele andmetele. |
| --- | --- |

(24)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele andmetele.

| (25) | Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel andmetel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. |
| --- | --- |

(25)

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel andmetel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

I.   UURIMISE AJAKAVA

| (26) | Uurimine viiakse algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt lõpule üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(26)

Uurimine viiakse algmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt lõpule üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (27) | Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5). |
| --- | --- |

(27)

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

| (28) | Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse küsimuses, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isikute ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada. |
| --- | --- |

(28)

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse küsimuses, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isikute ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

| (29) | Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid. |
| --- | --- |

(29)

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid.

| (30) | Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm, |
| --- | --- |

(30)

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Algatatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 3 kohane uurimine, et teha kindlaks, kas määrusega (EÜ) nr 925/2009 kehtestatud meetmetest hoitakse kõrvale, kui Hiina Rahvavabariigist imporditakse liitu lõõmutamata alumiiniumfooliumi paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, üle 650 mm laiustes ja üle kümme kilo kaaluvates rullides, mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi koodi 7607111920) alla.

Artikkel 2

Tolliasutused võtavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid, et registreerida käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote importimine liitu.

Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Kui liitu imporditavate toodete tootjad või importijad on taotlenud registreerimisest vabastamist ja nende puhul on tehtud kindlaks, et nad vastavad vabastamise eelduseks olevatele nõuetele, võib komisjon määruse alusel lubada tolliasutustel lõpetada kõnealuste toodete impordi registreerimise.

Artikkel 3

Küsimustikke tuleb komisjonilt taotleda 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama kirjalikult oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Liidus asuvad importijad ja tootjad, kes taotlevad vabastust registreerimisnõudest või meetmetest, peavad esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega sama 37-päevase tähtaja jooksul.

Huvitatud isikud võivad sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused elektrooniliselt (mittekonfidentsiaalsed esildised e-posti teel, konfidentsiaalsed esildised CD-Ril või DVD-l), märkida tuleb huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber. Täidetud küsimustike juurde kuuluvad volikirjad, allkirjastatud tõendid ja nende täiendused tuleb esitada paberil, seega kas posti teel või käsipostiga allpool esitatud aadressil. Kui huvitatud isik ei saa esitada esildisi ja taotlusi elektroonilisel kujul, tuleb tal sellest vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 2 viivitamatult komisjonile teatada. Täiendavat teavet komisjoniga peetava kirjavahetuse kohta võivad huvitatud isikud saada kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi vastavalt veebilehelt: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (6) („piiratud kasutusega”) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks + 32 22993704 |
| E-post: TRADE-AC-AHF@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks + 32 22993704

E-post: TRADE-AC-AHF@ec.europa.eu

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 262, 6.10.2009, lk 1.

2

(3)  Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

3

(4)  Isegi kui importijad on eespool kirjeldatud viisil seotud ettevõtjatega, kelle suhtes kehtivad Hiina Rahvavabariigist lähtuva ekspordi suhtes kehtestatud meetmed (esialgsed dumpinguvastased meetmed), võidakse siiski anda vabastus juhul, kui puuduvad tõendid, et seotus ettevõtjatega, kelle suhtes esialgsed meetmed kehtivad, on loodud või seda on kasutatud esialgsetest meetmetest kõrvale hoidmiseks.

4

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

5

(6)  See on konfidentsiaalne dokument vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

6

---

| 23.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 293/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 293/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 974/2012,

22. oktoober 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 63,3 |
| MK | 36,9 |
| ZZ | 50,1 |
| 0707 00 05 | MK | 30,8 |
| TR | 120,5 |
| ZZ | 75,7 |
| 0709 93 10 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0805 50 10 | AR | 87,8 |
| CL | 108,8 |
| TR | 89,8 |
| ZA | 84,3 |
| ZZ | 92,7 |
| 0806 10 10 | BR | 279,8 |
| MK | 80,9 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 168,6 |
| 0808 10 80 | AR | 216,2 |
| MK | 29,8 |
| NZ | 139,2 |
| US | 143,5 |
| ZA | 67,9 |
| ZZ | 119,3 |
| 0808 30 90 | CN | 97,6 |
| TR | 117,7 |
| ZZ | 107,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

63,3

MK

36,9

ZZ

50,1

0707 00 05

MK

30,8

TR

120,5

ZZ

75,7

0709 93 10

TR

116,6

ZZ

116,6

0805 50 10

AR

87,8

CL

108,8

TR

89,8

ZA

84,3

ZZ

92,7

0806 10 10

BR

279,8

MK

80,9

TR

145,1

ZZ

168,6

0808 10 80

AR

216,2

MK

29,8

NZ

139,2

US

143,5

ZA

67,9

ZZ

119,3

0808 30 90

CN

97,6

TR

117,7

ZZ

107,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 23.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 293/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 293/34

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

4. oktoober 2012,

kuue liikmesriigi (Saksamaa, Leedu, Madalmaad, Poola, Rootsi ja Ühendkuningriik) riiklikele programmidele kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks 2012. aastal antava Euroopa Liidu rahalise toetuse kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 6838 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, leedu-, poola-, rootsi- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(2012/654/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 861/2006, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas, (1) eriti selle artikli 24 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 861/2006 on sätestatud tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad saada Euroopa Liidu toetust andmete kogumise ja haldamise riiklike programmidega seotud kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 861/2006 on sätestatud tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad saada Euroopa Liidu toetust andmete kogumise ja haldamise riiklike programmidega seotud kulude katmiseks.

| (2) | Kõnealused programmid tuleb koostada vastavalt nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (2) ning komisjoni 14. juuli 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 665/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (3). |
| --- | --- |

(2)

Kõnealused programmid tuleb koostada vastavalt nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta (2) ning komisjoni 14. juuli 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 665/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (3).

| (3) | Belgia, Bulgaaria, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Malta, Madalmaad, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik on esitanud oma 2011.–2013. aasta riiklikud programmid kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 4 lõigetele 4 ja 5. Kõnealused programmid kiideti heaks 2011. aastal kooskõlas määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 6 lõikega 3. |
| --- | --- |

(3)

Belgia, Bulgaaria, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Malta, Madalmaad, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik on esitanud oma 2011.–2013. aasta riiklikud programmid kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 4 lõigetele 4 ja 5. Kõnealused programmid kiideti heaks 2011. aastal kooskõlas määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 6 lõikega 3.

| (4) | Belgia, Bulgaaria, Taani, Eesti, Kreeka, Itaalia, Küpros, Läti, Rumeenia, Sloveenia ja Soome ei ole muutnud oma 2011.–2013. aasta riiklikke programme 2012. aastaks. Komisjoni rakendusotsusega 2012/276/EL (4) on komisjon otsustanud anda kõnealuste liikmesriikide (v.a Kreeka) riiklikele programmidele rahalise toetuse 2012. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Belgia, Bulgaaria, Taani, Eesti, Kreeka, Itaalia, Küpros, Läti, Rumeenia, Sloveenia ja Soome ei ole muutnud oma 2011.–2013. aasta riiklikke programme 2012. aastaks. Komisjoni rakendusotsusega 2012/276/EL (4) on komisjon otsustanud anda kõnealuste liikmesriikide (v.a Kreeka) riiklikele programmidele rahalise toetuse 2012. aastal.

| (5) | Saksamaa, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Leedu, Malta, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik on esitanud oma riiklike programmide muudatused 2012. aastaks vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 5 lõikele 2. Saksamaa, Leedu, Madalmaade, Poola, Rootsi ja Ühendkuningriigi muudatused võttis komisjon 2012. aastal vastu vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 6 lõikele 3. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Leedu, Malta, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik on esitanud oma riiklike programmide muudatused 2012. aastaks vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 5 lõikele 2. Saksamaa, Leedu, Madalmaade, Poola, Rootsi ja Ühendkuningriigi muudatused võttis komisjon 2012. aastal vastu vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 6 lõikele 3.

| (6) | Saksamaa, Leedu, Madalmaad, Poola, Rootsi ja Ühendkuningriik on esitanud ka 2012. aastat hõlmavad aastaeelarve prognoosid vastavalt komisjoni 3. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1078/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kantud kuludega kalanduse lähteandmete kogumisel ja haldamisel) (5) artiklile 2. Komisjon hindas liikmesriikide aastaeelarvete prognoose vastavalt määruse (EÜ) nr 1078/2008 artiklile 4, võttes arvesse heakskiidetud riiklikke programme vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 6 lõikele 3. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa, Leedu, Madalmaad, Poola, Rootsi ja Ühendkuningriik on esitanud ka 2012. aastat hõlmavad aastaeelarve prognoosid vastavalt komisjoni 3. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1078/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kantud kuludega kalanduse lähteandmete kogumisel ja haldamisel) (5) artiklile 2. Komisjon hindas liikmesriikide aastaeelarvete prognoose vastavalt määruse (EÜ) nr 1078/2008 artiklile 4, võttes arvesse heakskiidetud riiklikke programme vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 6 lõikele 3.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1078/2008 artiklis 5 on sätestatud, et komisjon kiidab aastaeelarve prognoosi heaks ja otsustab igale riiklikule programmile iga-aastase Euroopa Liidu rahalise toetuse andmise määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 24 sätestatud korra kohaselt ning määruse (EÜ) nr 1078/2008 artiklis 4 osutatud aastaeelarve prognooside hindamise tulemuste põhjal. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1078/2008 artiklis 5 on sätestatud, et komisjon kiidab aastaeelarve prognoosi heaks ja otsustab igale riiklikule programmile iga-aastase Euroopa Liidu rahalise toetuse andmise määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 24 sätestatud korra kohaselt ning määruse (EÜ) nr 1078/2008 artiklis 4 osutatud aastaeelarve prognooside hindamise tulemuste põhjal.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 24 lõike 3 punktis b on sätestatud, et komisjoni otsusega määratakse kindlaks rahalise toetuse määr. Kõnealuse määruse artiklis 16 on sätestatud, et Euroopa Liidu finantsmeetmed lähteandmete kogumise valdkonnas ei tohi ületada 50 % liikmesriikide kuludest, mis tekivad seoses kalandussektori andmete kogumise, haldamise ja kasutamise programmi elluviimisega. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 24 lõike 3 punktis b on sätestatud, et komisjoni otsusega määratakse kindlaks rahalise toetuse määr. Kõnealuse määruse artiklis 16 on sätestatud, et Euroopa Liidu finantsmeetmed lähteandmete kogumise valdkonnas ei tohi ületada 50 % liikmesriikide kuludest, mis tekivad seoses kalandussektori andmete kogumise, haldamise ja kasutamise programmi elluviimisega.

| (9) | Käesolev otsus kujutab endast rahastamisotsust nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (6) artikli 75 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus kujutab endast rahastamisotsust nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (6) artikli 75 lõike 2 tähenduses.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Igale liikmesriigile kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks 2012. aastal antava Euroopa Liidu rahalise toetuse maksimaalne üldsumma ja Euroopa Liidu rahalise toetuse määr on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile, Leedu Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Poola Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 4. oktoober 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  ELT L 160, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 186, 15.7.2008, lk 3.

3

(4)  ELT L 134, 24.5.2012, lk 27.

4

(5)  ELT L 295, 4.11.2008, lk 24.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

---

LISA

RIIKLIKUD PROGRAMMID 2011–2013

TOETUSKÕLBLIKUD KULUD JA ELI MAKSIMAALNE TOETUS 2012. AASTAL

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Toetuskõlblikud kulud | ELi maksimaalne toetus
  (määr 50 %) |
| Saksamaa | 6 942 364,00 | 3 471 182,00 |
| Leedu | 215 902,00 | 107 951,00 |
| Madalmaad | 4 427 312,00 | 2 213 656,00 |
| Poola | 967 705,00 | 483 852,50 |
| Rootsi | 5 961 618,00 | 2 980 809,00 |
| Ühendkuningriik | 8 544 243,00 | 4 272 121,50 |
| Kokku | 27 059 144,00 | 13 529 572,00 |

(eurodes)

Liikmesriik

Toetuskõlblikud kulud

ELi maksimaalne toetus

(määr 50 %)

Saksamaa

6 942 364,00

3 471 182,00

Leedu

215 902,00

107 951,00

Madalmaad

4 427 312,00

2 213 656,00

Poola

967 705,00

483 852,50

Rootsi

5 961 618,00

2 980 809,00

Ühendkuningriik

8 544 243,00

4 272 121,50

Kokku

27 059 144,00

13 529 572,00

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 23.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 293/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 293/37

---

EUROOPA LIIDU – LIIBANONI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2012,

17. september 2012,

millega kehtestatakse assotsiatsiooninõukogu töökord

(2012/655/EL)

ELi - LIIBANONI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel (1) („leping”), eriti selle artikleid 74 kuni 81,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Leping jõustus 1. aprillil 2006. |
| --- | --- |

(1)

Leping jõustus 1. aprillil 2006.

| (2) | Lepingu artiklis 75 nähakse ette, et assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artiklis 75 nähakse ette, et assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra.

| (3) | Assotsiatsiooninõukogu töökord tuleks seega vastu võtta, |
| --- | --- |

(3)

Assotsiatsiooninõukogu töökord tuleks seega vastu võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesistumine

Assotsiatsiooninõukogu eesistujaks on 12-kuuliste perioodide kaupa vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel ning Liibanoni Vabariigi valitsuse esindaja. Esimene periood algab assotsiatsiooninõukogu esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 2

Koosolekud

Assotsiatsiooninõukogu tuleb kokku ministrite tasandil korrapäraselt üks kord aastas. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib assotsiatsiooninõukogu lepinguosaliste kokkuleppel pidada erakorralisi koosolekuid.

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, peetakse assotsiatsiooninõukogu koosolekuid Euroopa Liidu Nõukogu istungite tavapärases toimumispaigas lepinguosaliste kokkulepitud kuupäeval.

Assotsiatsiooninõukogu sekretärid kutsuvad kokkuleppel assotsiatsiooninõukogu eesistujaga ühiselt kokku assotsiatsiooninõukogu koosolekud.

Artikkel 3

Esindamine

Assotsiatsiooninõukogu liikmete puudumise korral võivad neid asendada esindajad. Kui assotsiatsiooninõukogu liige soovib olla sellisel viisil esindatud, peab ta eesistujale teatama oma esindaja nime enne koosolekut, kus teda esindatakse.

Assotsiatsiooninõukogu liikme esindajal on kõik selle liikme õigused.

Artikkel 4

Delegatsioonid

Assotsiatsiooninõukogu liikmetel võib kaasas olla ametnikke.

Enne iga istungit teatatakse eesistujale kummagi poole delegatsioonide kavandatud koosseis.

Kui päevakorras on Euroopa Investeerimispanka puudutavad küsimused, osaleb panga esindaja assotsiatsiooninõukogu koosolekutel vaatlejana.

Teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks võib assotsiatsiooninõukogu lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel kutsuda oma koosolekutele liikmelisuseta isikuid.

Artikkel 5

Sekretariaat

Assotsiatsiooninõukogu sekretäridena toimivad ühiselt Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnik ja Brüsselis asuva Liibanoni Vabariigi suursaatkonna ametnik.

Artikkel 6

Kirjavahetus

Assotsiatsiooninõukogule adresseeritud kirjad saadetakse assotsiatsiooninõukogu eesistujale Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi aadressil.

Mõlemad sekretärid tagavad kirjade edastamise assotsiatsiooninõukogu eesistujale ja vajaduse korral teistele assotsiatsiooninõukogu liikmetele. Kirjad saadetakse Euroopa Komisjoni peasekretariaadile, liikmesriikide alalistele esindustele ja Liibanoni Vabariigi suursaatkonnale Brüsselis.

Mõlemad sekretärid saadavad assotsiatsiooninõukogu eesistuja teated adressaatidele ja vajadusel edastavad need teistele assotsiatsiooninõukogu liikmetele teises lõigus nimetatud aadressidel.

Artikkel 7

Avalikustamine

Assotsiatsiooninõukogu istungid ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

Artikkel 8

Koosolekute päevakorrad

1.   Eesistuja koostab iga koosoleku jaoks päevakorraprojekti. Assotsiatsiooninõukogu sekretärid edastavad päevakorraprojekti artiklis 6 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust.

Päevakorraprojekt sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on eesistuja saanud taotluse hiljemalt 21 päeva enne koosoleku algust, välja arvatud juhul, kui selliseid punkte ei lisata päevakorra eelnõusse sekretäridele päevakorra eelnõu väljasaatmise kuupäevaks edastamata täiendavate dokumentide tõttu.

Assotsiatsiooninõukogu võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Päevakorraprojektis kajastamata punkti võib päevakorda lisada lepingupoolte nõusolekul.

2.   Eesistuja võib lepinguosaliste kokkuleppel lõikes 1 osutatud tähtaegu lühendada, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

Artikkel 9

Protokollid

Mõlemad sekretärid koostavad iga koosoleku kohta protokolli projekti.

Üldiselt märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta

| a) | assotsiatsiooninõukogule esitatud dokumendid, |
| --- | --- |

a)

assotsiatsiooninõukogule esitatud dokumendid,

| b) | avaldused, mida assotsiatsiooninõukogu liige on palunud protokolli kanda, |
| --- | --- |

b)

avaldused, mida assotsiatsiooninõukogu liige on palunud protokolli kanda,

| c) | vastuvõetud otsused ja järeldused ning kokkulepitud seisukohad. |
| --- | --- |

c)

vastuvõetud otsused ja järeldused ning kokkulepitud seisukohad.

Protokolli projekt esitatakse assotsiatsiooninõukogule kinnitamiseks. Protokolli projekt kinnitatakse kuue kuu jooksul pärast asjaomast assotsiatsiooninõukogu koosolekut. Pärast kinnitamist kirjutavad eesistuja ja mõlemad sekretärid protokollile alla. Koosolekute protokollid antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivi; protokolli tõestatud koopia edastatakse kõigile artiklis 6 nimetatud adressaatidele.

Artikkel 10

Otsused ja soovitused

1.   Assotsiatsiooninõukogu võtab oma otsused ja soovitused vastu pooltevahelisel kokkuleppel.

Koosolekute toimumise vahelisel ajal võib assotsiatsiooninõukogu lepinguosaliste nõusolekul otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel.

2.   Assotsiatsiooninõukogu otsuseid ja soovitusi lepingu artikli 76 tähenduses nimetatakse vastavalt sõnadega „otsus” ja „soovitus”, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus. Igas otsuses on nimetatud selle jõustumise kuupäev.

Eesistuja kirjutab assotsiatsiooninõukogu otsustele ja soovitustele alla ning mõlemad sekretärid kinnitavad need.

Otsused ja soovitused saadetakse kõigile artiklis 6 nimetatud adressaatidele.

Assotsiatsiooninõukogu võib oma otsused ja soovitused avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja Liibanoni Vabariigi Teatajas.

Artikkel 11

Keeled

Assotsiatsiooninõukogu ametlikud keeled on mõlema lepinguosalise ametlikud keeled.

Kui ei ole otsustatud teisiti, võtab assotsiatsiooninõukogu oma arutelude aluseks nimetatud keeltes koostatud dokumendid.

Artikkel 12

Kulud

Euroopa Liit ja Liibanoni Vabariik katavad kumbki oma assotsiatsiooninõukogu koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

Euroopa Liit kannab suulise ja kirjaliku tõlke ning dokumentide paljundamisega seotud kulud, välja arvatud suuline või kirjalik tõlge araabia keelde või araabia keelest, mille kulud kannab Liibanoni Vabariik.

Muud koosolekute praktilise korraldusega seotud kulud kannab lepinguosaline, kes on vastaval kohtumisel võõrustaja.

Artikkel 13

Assotsiatsioonikomitee

1.   Assotsiatsiooninõukogu abistab ülesannete täitmisel assotsiatsioonikomitee. Assotsiatsioonikomitee koosneb ühelt poolt Euroopa Komisjoni esindajatest ja Euroopa Liidu liikmete esindajatest ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi valitsuse esindajatest.

2.   Assotsiatsioonikomitee valmistab ette assotsiatsiooninõukogu koosolekud ja arutelud, viib vajadusel ellu assotsiatsiooninõukogu otsused ning tagab üldiselt assotsiatsioonisuhte jätkuvuse ja lepingu nõuetekohase toimimise. Assotsiatsioonikomitee käsitleb kõiki assotsiatsiooninõukogu poolt talle suunatud küsimusi ning mis tahes teisi küsimusi, mis tekivad lepingu igapäevase rakendamise käigus. Assotsiatsioonikomitee esitab ettepanekud või otsuste/soovituste eelnõud assotsiatsiooninõukogule kinnitamiseks.

3.   Kui lepingus osutatakse nõupidamiskohustusele või nõupidamise võimalusele, võib nõupidamine toimuda assotsiatsioonikomitees. Mõlema lepinguosalise kokkuleppel võib nõupidamine jätkuda assotsiatsiooninõukogus.

4.   Assotsiatsioonikomitee töökord on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 17. september 2012

ELi - Liibanoni assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 143, 30.5.2006, lk 2.

1

---

LISA

ELI - LIIBANONI ASSOTSIATSIOONIKOMITEE TÖÖKORD

Artikkel 1

Eesistumine

Assotsiatsioonikomitee eesistujaks on 12-kuuliste perioodide kaupa vaheldumisi Euroopa Komisjoni esindaja Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel ning Liibanoni Vabariigi valitsuse esindaja.

Esimene periood algab esimese assotsiatsiooninõukogu koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 2

Koosolekud

Assotsiatsioonikomitee tuleb kokku lepinguosaliste kokkuleppel siis, kui asjaolud seda nõuavad.

Assotsiatsioonikomitee koosolekud peetakse lepinguosaliste vahel kokkulepitud ajal ja kohas.

Assotsiatsioonikomitee koosolekud kutsub kokku eesistuja.

Artikkel 3

Delegatsioonid

Enne iga koosolekut teatatakse eesistujale lepinguosaliste delegatsioonide kavandatud koosseis.

Artikkel 4

Sekretariaat

Assotsiatsioonikomitee sekretäridena toimivad ühiselt Euroopa Komisjoni peasekretariaadi ametnik ja Liibanoni Vabariigi valitsuse ametnik.

Kõik käesoleva töökorra kohased teated assotsiatsioonikomitee eesistujale või eesistujalt adresseeritakse assotsiatsioonikomitee sekretäridele ning assotsiatsiooninõukogu sekretäridele ja assotsiatsiooninõukogu eesistujale.

Artikkel 5

Avalikustamine

Assotsiatsioonikomitee koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

Artikkel 6

Koosolekute päevakorrad

1.   Eesistuja koostab iga koosoleku päevakorraprojekti. Assotsiatsioonikomitee sekretärid edastavad päevakorraprojekti artiklis 4 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne istungi algust.

Päevakorraprojekt sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on eesistuja saanud taotluse hiljemalt 21 päeva enne koosoleku algust, välja arvatud juhul, kui selliseid punkte ei lisata päevakorra eelnõusse sekretäridele päevakorra eelnõu väljasaatmise kuupäevaks edastamata täiendavate dokumentide tõttu.

Teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks võib assotsiatsioonikomitee oma koosolekutele kutsuda eksperte.

Assotsiatsioonikomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

Päevakorraprojektis kajastamata punkti võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul.

2.   Eesistuja võib lepinguosaliste kokkuleppel lõikes 1 osutatud tähtaegu lühendada, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

Artikkel 7

Protokollid

Iga koosoleku kohta koostatakse protokoll, mis põhineb kokkuvõttel, mille eesistuja teeb assotsiatsioonikomitee järelduste alusel.

Kui assotsiatsioonikomitee on protokolli heaks kiitnud, kirjutavad eesistuja ja sekretärid protokollile alla ning see antakse hoiule lepinguosaliste kätte. Protokolli koopia edastatakse kõigile artiklis 4 märgitud adressaatidele.

Artikkel 8

Otsuste vastuvõtmine

Erijuhtumitel, mil assotsiatsiooninõukogu volitab assotsiatsioonikomiteed vastavalt Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) (1) („leping”) vastu võtma otsuseid/soovitusi, nimetatakse neid vastavalt sõnadega „otsus” ja „soovitus”, millele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus.

Kui assotsiatsioonikomitee võtab vastu otsuse, kohaldatakse alati ELi - Liibanoni assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/2012 (millega kehtestatakse assotsiatsiooninõukogu töökord) artikleid 10 ja 11 mutatis mutandis.

Otsused ja soovitused saadetakse kõigile artiklis 4 nimetatud adressaatidele.

Artikkel 9

Kulud

Kumbki lepinguosaline katab ise assotsiatsioonikomitee või lepingu artikli 80 kohaselt moodustatud töörühmade või organite koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja sidekulud.

Euroopa Liit kannab suulise ja kirjaliku tõlke ning dokumentide paljundamisega seotud kulud, välja arvatud suuline või kirjalik tõlge araabia keelde või araabia keelest, mille kulud kannab Liibanoni Vabariik.

Muud koosolekute praktilise korraldusega seotud kulud kannab lepinguosaline, kes on vastaval kohtumisel võõrustaja.

---

(1)  ELT L 143, 30.5.2006, lk 2.

---