# Jurnalul Oficial L 289/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.289.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 289 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5519 octombrie 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.289.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 289

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5519 octombrie 2012

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2012/636/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 25 ianuarie 2012 privind măsura C 36/07 (ex NN 25/07) pusă în aplicare de Germania în favoarea Deutsche Post AG
  [notificată cu numărul C(2012) 184]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/637/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 21 martie 2012 privind Ajutorul de stat SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) acordat de Republica Cehă în favoarea České aerolinie, a. s. (ČSA – Czech Airlines a.s. – prezența posibilă a unui Ajutor de stat în cadrul unui împrumut acordat de Osinek a.s.)
  [notificată cu numărul C(2012) 1664]

   (
  1
  ) | 56 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2012/636/UE

*

Decizia Comisiei din 25 ianuarie 2012 privind măsura C 36/07 (ex NN 25/07) pusă în aplicare de Germania în favoarea Deutsche Post AG
  [notificată cu numărul C(2012) 184]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 184]

1

1

2012/637/UE

*

Decizia Comisiei din 21 martie 2012 privind Ajutorul de stat SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) acordat de Republica Cehă în favoarea České aerolinie, a. s. (ČSA – Czech Airlines a.s. – prezența posibilă a unui Ajutor de stat în cadrul unui împrumut acordat de Osinek a.s.)
  [notificată cu numărul C(2012) 1664]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 1664]

1

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 19.10.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 289/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 25 ianuarie 2012

privind măsura C 36/07 (ex NN 25/07) pusă în aplicare de Germania în favoarea Deutsche Post AG

[notificată cu numărul C(2012) 184]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/636/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate anterior (2) și ținând seama de observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

I.1.   Procedurile privind ajutorul de stat

I.1.1.   Decizia de inițiere a procedurii din 1999 și decizia de respingere din 2002

| (1) | În 1994, United Parcel Service (denumită în continuare „UPS”) a depus o plângere cu privire la acordarea unui ajutor de stat ilegal în favoarea Deutsche Bundespost Postdienst (denumită în continuare „Postdienst”). |
| --- | --- |

(1)

În 1994, United Parcel Service (denumită în continuare „UPS”) a depus o plângere cu privire la acordarea unui ajutor de stat ilegal în favoarea Deutsche Bundespost Postdienst (denumită în continuare „Postdienst”).

| (2) | După inițierea procedurii la data de 23 octombrie 1999 (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii din 1999”), Germania a transmis observații la 16 septembrie 1999. În urma publicării deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a primit observații din partea a 14 părți interesate, care au fost transmise în mod corespunzător guvernului german prin scrisoarea din data de 15 decembrie 1999, oferindu-i acestuia posibilitatea de a-și prezenta propriile observații. Autoritățile germane au răspuns prin scrisoarea din 1 februarie 2000, înregistrată ca fiind primită la 2 februarie 2000. |
| --- | --- |

(2)

După inițierea procedurii la data de 23 octombrie 1999 (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii din 1999”), Germania a transmis observații la 16 septembrie 1999. În urma publicării deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a primit observații din partea a 14 părți interesate, care au fost transmise în mod corespunzător guvernului german prin scrisoarea din data de 15 decembrie 1999, oferindu-i acestuia posibilitatea de a-și prezenta propriile observații. Autoritățile germane au răspuns prin scrisoarea din 1 februarie 2000, înregistrată ca fiind primită la 2 februarie 2000.

| (3) | Comisia a adoptat o decizie finală de respingere (3) la 19 iunie 2002 (denumită în continuare „decizia din 2002”), prin care constata că Postdienst și succesoarea sa, Deutsche Post AG (denumită în continuare „DPAG”; Postdienst și DPAG vor fi menționate în mod solidar ca „Deutsche Post”) au perceput tarife pentru serviciul de coletărie rapidă inferioare costurilor incrementale, această politică agresivă de tarifare nefăcând parte din obligația de serviciu universal a Deutsche Post. În cele din urmă, pierderile rezultate în valoare de 572 milioane EUR au fost finanțate, cu încălcarea articolelor 106 și 107 din TFUE, prin resurse de stat acordate în favoarea Deutsche Post prin diverse forme (de exemplu, plăți compensatorii de stat de la filiala Deutsche Bundespost Telekom, denumită în continuare „Telekom”, garanții de stat pentru împrumuturi și subvenții de stat pentru finanțarea pensiilor funcționarilor publici ai companiei de poștă). |
| --- | --- |

(3)

Comisia a adoptat o decizie finală de respingere (3) la 19 iunie 2002 (denumită în continuare „decizia din 2002”), prin care constata că Postdienst și succesoarea sa, Deutsche Post AG (denumită în continuare „DPAG”; Postdienst și DPAG vor fi menționate în mod solidar ca „Deutsche Post”) au perceput tarife pentru serviciul de coletărie rapidă inferioare costurilor incrementale, această politică agresivă de tarifare nefăcând parte din obligația de serviciu universal a Deutsche Post. În cele din urmă, pierderile rezultate în valoare de 572 milioane EUR au fost finanțate, cu încălcarea articolelor 106 și 107 din TFUE, prin resurse de stat acordate în favoarea Deutsche Post prin diverse forme (de exemplu, plăți compensatorii de stat de la filiala Deutsche Bundespost Telekom, denumită în continuare „Telekom”, garanții de stat pentru împrumuturi și subvenții de stat pentru finanțarea pensiilor funcționarilor publici ai companiei de poștă).

| (4) | La solicitarea Comisiei, Germania a recuperat de la DPAG ajutorul de stat incompatibil în valoare de 572 milioane EUR. Deutsche Post a contestat decizia înaintea instanțelor Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

La solicitarea Comisiei, Germania a recuperat de la DPAG ajutorul de stat incompatibil în valoare de 572 milioane EUR. Deutsche Post a contestat decizia înaintea instanțelor Uniunii.

| (5) | În hotărârea sa din 2008 (4), Tribunalul de Primă Instanță („Tribunalul”) a anulat decizia de respingere a Comisiei din 2002, deoarece aceasta nu a efectuat o analiză cuprinzătoare a tuturor veniturilor și costurilor aferente serviciilor universale pentru a stabili dacă Deutsche Post a fost subcompensată sau supracompensată. |
| --- | --- |

(5)

În hotărârea sa din 2008 (4), Tribunalul de Primă Instanță („Tribunalul”) a anulat decizia de respingere a Comisiei din 2002, deoarece aceasta nu a efectuat o analiză cuprinzătoare a tuturor veniturilor și costurilor aferente serviciilor universale pentru a stabili dacă Deutsche Post a fost subcompensată sau supracompensată.

| (6) | Ulterior, Germania a rambursat ajutorul de stat recuperat în sumă de 572 milioane EUR, plus dobânzile acumulate, de la Deutsche Post. |
| --- | --- |

(6)

Ulterior, Germania a rambursat ajutorul de stat recuperat în sumă de 572 milioane EUR, plus dobânzile acumulate, de la Deutsche Post.

| (7) | La data de 2 septembrie 2010, Curtea de Justiție a respins apelul Comisiei împotriva deciziei Tribunalului (5). |
| --- | --- |

(7)

La data de 2 septembrie 2010, Curtea de Justiție a respins apelul Comisiei împotriva deciziei Tribunalului (5).

I.1.2.   Alte plângeri ulterioare deciziei de respingere din 2002

| (8) | La 13 mai 2004, UPS a prezentat o nouă plângere privind ajutorul de stat ilegal acordat în favoarea Deutsche Post în urma deciziei de respingere din 2002. Conform UPS, decizia de respingere din 2002 nu a luat în considerare toate măsurile enumerate în plângerea inițială din 1994, iar Deutsche Post a beneficiat de avantaje financiare semnificativ mai mari decât ajutorul incompatibil în valoare de 572 milioane EUR. În plus, UPS este de părere că Deutsche Post a utilizat resurse de stat pentru a-și extinde serviciile de coletărie (de exemplu, pentru achiziționarea unor alte societăți) și a vinde servicii la prețuri de transfer nejustificat de reduse către filialele sale Postbank AG și Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG (denumită în continuare „DPEED”), care își desfășoară activitatea în domeniile serviciilor bancare, respectiv a distribuției de colete comerciale sub marca DHL. |
| --- | --- |

(8)

La 13 mai 2004, UPS a prezentat o nouă plângere privind ajutorul de stat ilegal acordat în favoarea Deutsche Post în urma deciziei de respingere din 2002. Conform UPS, decizia de respingere din 2002 nu a luat în considerare toate măsurile enumerate în plângerea inițială din 1994, iar Deutsche Post a beneficiat de avantaje financiare semnificativ mai mari decât ajutorul incompatibil în valoare de 572 milioane EUR. În plus, UPS este de părere că Deutsche Post a utilizat resurse de stat pentru a-și extinde serviciile de coletărie (de exemplu, pentru achiziționarea unor alte societăți) și a vinde servicii la prețuri de transfer nejustificat de reduse către filialele sale Postbank AG și Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG (denumită în continuare „DPEED”), care își desfășoară activitatea în domeniile serviciilor bancare, respectiv a distribuției de colete comerciale sub marca DHL.

| (9) | Comisia a transmis solicitări de informații Germaniei la 9 noiembrie 2004 și 1 aprilie 2005. Răspunsurile Germaniei au fost transmise la 2 decembrie 2004, respectiv 3 iunie 2005. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a transmis solicitări de informații Germaniei la 9 noiembrie 2004 și 1 aprilie 2005. Răspunsurile Germaniei au fost transmise la 2 decembrie 2004, respectiv 3 iunie 2005.

| (10) | La 16 iulie 2004, TNT Post AG & Co KG (denumită în continuare „TNT”) a depus o plângere prin care susținea, de asemenea, că Deutsche Post a vândut servicii către Postbank AG la prețuri de transfer nejustificat de reduse. Aceasta a susținut că, întrucât Postbank AG plătea doar costurile variabile pentru serviciile furnizate, Deutsche Post finanța costurile fixe comune ale rețelei de distribuție exclusiv din veniturile realizate din monopolul livrării de corespondență. |
| --- | --- |

(10)

La 16 iulie 2004, TNT Post AG & Co KG (denumită în continuare „TNT”) a depus o plângere prin care susținea, de asemenea, că Deutsche Post a vândut servicii către Postbank AG la prețuri de transfer nejustificat de reduse. Aceasta a susținut că, întrucât Postbank AG plătea doar costurile variabile pentru serviciile furnizate, Deutsche Post finanța costurile fixe comune ale rețelei de distribuție exclusiv din veniturile realizate din monopolul livrării de corespondență.

| (11) | Comisia a transmis solicitări de informații Germaniei la 11 noiembrie 2004 și 25 aprilie 2005. Răspunsurile Germaniei au fost transmise la 17 decembrie 2004 și 23 iunie 2005. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a transmis solicitări de informații Germaniei la 11 noiembrie 2004 și 25 aprilie 2005. Răspunsurile Germaniei au fost transmise la 17 decembrie 2004 și 23 iunie 2005.

I.1.3.   Decizia de extindere din 2007

| (12) | În urma unor noi plângeri, Comisia a informat Germania, prin scrisoarea din 12 septembrie 2007 (6) (denumită în continuare „decizia de extindere din 2007”), în privința deciziei sale de a extinde sfera procedurii inițiate în anul 1999. Obiectivul deciziei de extindere din 2007 a fost acela de a include noile informații prezentate și de a analiza toate posibilele denaturări ale concurenței rezultate din măsurile publice acordate în favoarea Deutsche Post (a se vedea secțiunea I.1.14 pentru detalii suplimentare privind compensațiile plătite de stat, garanțiile de stat, subvențiile pentru pensii și licența exclusivă pentru furnizare de servicii de livrare a corespondenței). |
| --- | --- |

(12)

În urma unor noi plângeri, Comisia a informat Germania, prin scrisoarea din 12 septembrie 2007 (6) (denumită în continuare „decizia de extindere din 2007”), în privința deciziei sale de a extinde sfera procedurii inițiate în anul 1999. Obiectivul deciziei de extindere din 2007 a fost acela de a include noile informații prezentate și de a analiza toate posibilele denaturări ale concurenței rezultate din măsurile publice acordate în favoarea Deutsche Post (a se vedea secțiunea I.1.14 pentru detalii suplimentare privind compensațiile plătite de stat, garanțiile de stat, subvențiile pentru pensii și licența exclusivă pentru furnizare de servicii de livrare a corespondenței).

| (13) | Comisia a considerat că este necesar să reconstituie în detaliu situațiile financiare ale Deutsche Post din perioada 1990-2007, pentru a obține astfel clarificări privind impactul ajutorului de stat asupra veniturilor și costurilor diferitelor servicii furnizate de Deutsche Post. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a considerat că este necesar să reconstituie în detaliu situațiile financiare ale Deutsche Post din perioada 1990-2007, pentru a obține astfel clarificări privind impactul ajutorului de stat asupra veniturilor și costurilor diferitelor servicii furnizate de Deutsche Post.

I.1.4.   Observațiile prezentate de Germania cu privire la decizia de extindere din 2007

| (14) | Germania și-a prezentat observațiile la data de 14 decembrie 2007, iar Deutsche Post a contestat decizia de extindere din 2007 (a se vedea, de asemenea, secțiunea I.3.1). |
| --- | --- |

(14)

Germania și-a prezentat observațiile la data de 14 decembrie 2007, iar Deutsche Post a contestat decizia de extindere din 2007 (a se vedea, de asemenea, secțiunea I.3.1).

I.1.5.   Observațiile părților terțe cu privire la decizia de extindere din 2007 și observațiile Germaniei pe marginea acestora

| (15) | UPS și TNT și-au prezentat observațiile la data de 16 noiembrie 2007. |
| --- | --- |

(15)

UPS și TNT și-au prezentat observațiile la data de 16 noiembrie 2007.

| (16) | În urma solicitării unei prelungiri a termenului limită la 20 decembrie 2007, Germania a răspuns la observațiile TNT și UPS la data de 12 martie 2008. |
| --- | --- |

(16)

În urma solicitării unei prelungiri a termenului limită la 20 decembrie 2007, Germania a răspuns la observațiile TNT și UPS la data de 12 martie 2008.

I.1.6.   Selectarea un expert extern

| (17) | La data de 23 ianuarie 2008, Comisia a publicat o invitație de participare la o licitație pentru o expertiză prin care Comisia să poată stabili dacă Deutsche Post a beneficiat de o supracompensare pentru obligațiile sale de serviciu universal din perioada 1990-2007 (7). |
| --- | --- |

(17)

La data de 23 ianuarie 2008, Comisia a publicat o invitație de participare la o licitație pentru o expertiză prin care Comisia să poată stabili dacă Deutsche Post a beneficiat de o supracompensare pentru obligațiile sale de serviciu universal din perioada 1990-2007 (7).

| (18) | La data de 18 iunie 2008, Comisia a încheiat un contract cu societatea WIK Consult GmbH, specializată în contabilitate analitică în sectorul poștal. |
| --- | --- |

(18)

La data de 18 iunie 2008, Comisia a încheiat un contract cu societatea WIK Consult GmbH, specializată în contabilitate analitică în sectorul poștal.

I.1.7.   Observațiile prezentate de Germania cu privire la perioada adecvată supusă investigării

| (19) | Prin scrisorile din 10 și 18 iunie 2008, Germania și-a manifestat dezacordul cu privire la durata prevăzută a perioadei de investigare (1990-2007) și a afirmat că ar fi suficient ca aceasta să fie limitată la perioada cuprinsă între 1990 și 1994, când au fost acordate plățile compensatorii de stat, deoarece pierderile din această perioadă au fost mai ridicate decât plățile compensatorii de stat, astfel încât Deutsche Post nu a beneficiat de nicio supracompensare. Conform Cadrului comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (denumit în continuare „cadrul din 2005”) (8), care limitează perioada de calcul al supracompensării la patru ani, furnizarea de informații contabile pentru perioada ulterioară anului 1994 ar fi disproporționată. |
| --- | --- |

(19)

Prin scrisorile din 10 și 18 iunie 2008, Germania și-a manifestat dezacordul cu privire la durata prevăzută a perioadei de investigare (1990-2007) și a afirmat că ar fi suficient ca aceasta să fie limitată la perioada cuprinsă între 1990 și 1994, când au fost acordate plățile compensatorii de stat, deoarece pierderile din această perioadă au fost mai ridicate decât plățile compensatorii de stat, astfel încât Deutsche Post nu a beneficiat de nicio supracompensare. Conform Cadrului comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (denumit în continuare „cadrul din 2005”) (8), care limitează perioada de calcul al supracompensării la patru ani, furnizarea de informații contabile pentru perioada ulterioară anului 1994 ar fi disproporționată.

| (20) | La 27 iunie 2008, Germania a prezentat o expertiză privind obligația Comisiei de a investiga separat plățile compensatorii de stat, garanțiile de stat și subvenția pentru pensii (9). Mai mult, Germania a susținut că evaluarea garanțiilor de stat și a subvenției pentru pensii nu necesita o examinare a datelor contabile. |
| --- | --- |

(20)

La 27 iunie 2008, Germania a prezentat o expertiză privind obligația Comisiei de a investiga separat plățile compensatorii de stat, garanțiile de stat și subvenția pentru pensii (9). Mai mult, Germania a susținut că evaluarea garanțiilor de stat și a subvenției pentru pensii nu necesita o examinare a datelor contabile.

| (21) | Autoritățile germane au reiterat aceeași poziție în cadrul reuniunilor cu departamentele Comisiei din 29 mai și 15 iulie 2008. |
| --- | --- |

(21)

Autoritățile germane au reiterat aceeași poziție în cadrul reuniunilor cu departamentele Comisiei din 29 mai și 15 iulie 2008.

I.1.8.   Solicitarea de informații din 17 iulie 2008

| (22) | La 17 iulie 2008, Comisia a transmis Germaniei o solicitare de informații cu privire la toate măsurile de ajutor de stat care fac obiectul investigației, inclusiv un chestionar privind veniturile și costurile Deutsche Post în perioada 1990-2007. Solicitarea de informații a fost elaborată în colaborare cu WIK Consult. La data de 5 august 2008, Germania a solicitat o prelungire a termenului pe durată nedeterminată, pentru a identifica mai întâi disponibilitatea anumitor date. |
| --- | --- |

(22)

La 17 iulie 2008, Comisia a transmis Germaniei o solicitare de informații cu privire la toate măsurile de ajutor de stat care fac obiectul investigației, inclusiv un chestionar privind veniturile și costurile Deutsche Post în perioada 1990-2007. Solicitarea de informații a fost elaborată în colaborare cu WIK Consult. La data de 5 august 2008, Germania a solicitat o prelungire a termenului pe durată nedeterminată, pentru a identifica mai întâi disponibilitatea anumitor date.

I.1.9.   Urmărirea solicitărilor de informații din 12 și 22 august 2008

| (23) | La 12 august 2008, Comisia a explicat de ce examinarea costurilor și veniturilor Deutsche Post trebuie să acopere perioada 1990-2007 și a insistat asupra transmiterii informațiilor solicitate. |
| --- | --- |

(23)

La 12 august 2008, Comisia a explicat de ce examinarea costurilor și veniturilor Deutsche Post trebuie să acopere perioada 1990-2007 și a insistat asupra transmiterii informațiilor solicitate.

| (24) | În comunicarea sa din 14 august 2008, Germania a susținut că nu exista niciun motiv să se examineze veniturile și pierderile Deutsche Post pentru perioada ulterioară anului 1994. La data de 22 august 2008, Comisia și-a rezervat dreptul de a adopta un ordin de furnizare a informațiilor în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (10) în cazul în care Germania nu furniza informațiile solicitate. |
| --- | --- |

(24)

În comunicarea sa din 14 august 2008, Germania a susținut că nu exista niciun motiv să se examineze veniturile și pierderile Deutsche Post pentru perioada ulterioară anului 1994. La data de 22 august 2008, Comisia și-a rezervat dreptul de a adopta un ordin de furnizare a informațiilor în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (10) în cazul în care Germania nu furniza informațiile solicitate.

| (25) | În comunicarea sa din 29 septembrie 2008, Germania a prezentat rezultatele unei expertize suplimentare – prezentată la 2 octombrie 2008 – în sprijinul poziției sale potrivit căreia o analiză contabilă după anul 1994 nu era necesară și că perioada necesară de investigare trebuia să acopere intervalul 1990-1994 (11). |
| --- | --- |

(25)

În comunicarea sa din 29 septembrie 2008, Germania a prezentat rezultatele unei expertize suplimentare – prezentată la 2 octombrie 2008 – în sprijinul poziției sale potrivit căreia o analiză contabilă după anul 1994 nu era necesară și că perioada necesară de investigare trebuia să acopere intervalul 1990-1994 (11).

| (26) | La data de 28 octombrie 2008, Germania a transmis informații cu privire la garanția de stat și subvenția pentru pensii. |
| --- | --- |

(26)

La data de 28 octombrie 2008, Germania a transmis informații cu privire la garanția de stat și subvenția pentru pensii.

I.1.10.   Ordinul de furnizare a informațiilor din 30 octombrie 2008

| (27) | Comisia nu a acceptat argumentele Germaniei și a insistat că o analiză până în anul 2007 era necesară pentru a evalua pe deplin efectele concurențiale ale măsurilor de ajutor de stat acordate. Ulterior celor două solicitări de informații din 12 și 22 august 2008, Comisia a emis un ordin de furnizare a informațiilor la 30 octombrie 2008, prin care solicita Germaniei să transmită toate informațiile contabile necesare pentru întreaga perioadă 1990-2007. |
| --- | --- |

(27)

Comisia nu a acceptat argumentele Germaniei și a insistat că o analiză până în anul 2007 era necesară pentru a evalua pe deplin efectele concurențiale ale măsurilor de ajutor de stat acordate. Ulterior celor două solicitări de informații din 12 și 22 august 2008, Comisia a emis un ordin de furnizare a informațiilor la 30 octombrie 2008, prin care solicita Germaniei să transmită toate informațiile contabile necesare pentru întreaga perioadă 1990-2007.

| (28) | Germania și Deutsche Post au contestat valabilitatea ordinului de furnizare a informațiilor (a se vedea secțiunea I.3.2). |
| --- | --- |

(28)

Germania și Deutsche Post au contestat valabilitatea ordinului de furnizare a informațiilor (a se vedea secțiunea I.3.2).

| (29) | La 27 noiembrie 2008, Germania a transmis informațiile contabile solicitate pentru perioada 1990-1994. La 5 și 16 decembrie 2008, Germania a actualizat informațiile contabile care fuseseră transmise la data de 27 noiembrie 2008. |
| --- | --- |

(29)

La 27 noiembrie 2008, Germania a transmis informațiile contabile solicitate pentru perioada 1990-1994. La 5 și 16 decembrie 2008, Germania a actualizat informațiile contabile care fuseseră transmise la data de 27 noiembrie 2008.

I.1.11.   Depunerea informațiilor contabile pentru perioada 1990-2007

| (30) | În urma unei reuniuni din 6 februarie 2009 între domnul Pfaffenbach, secretarul de stat german, domnul Appel, președintele executiv DPAG, și comisarul responsabil pentru politica în domeniul concurenței, Germania și Deutsche Post au fost de acord să furnizeze informații contabile pentru perioada ulterioară anului 1994. |
| --- | --- |

(30)

În urma unei reuniuni din 6 februarie 2009 între domnul Pfaffenbach, secretarul de stat german, domnul Appel, președintele executiv DPAG, și comisarul responsabil pentru politica în domeniul concurenței, Germania și Deutsche Post au fost de acord să furnizeze informații contabile pentru perioada ulterioară anului 1994.

| (31) | La 3 martie 2009, Germania a prezentat un prim set de informații contabile pentru întreaga perioadă de investigare 1990-2007. |
| --- | --- |

(31)

La 3 martie 2009, Germania a prezentat un prim set de informații contabile pentru întreaga perioadă de investigare 1990-2007.

| (32) | Reuniuni între Deutsche Post și departamentele Comisiei au avut loc la 3 martie 2009 în Bruxelles și la 12 martie, 2 aprilie, 28 mai, 23 iunie și 18 septembrie 2009, la Bonn. Germania a transmis declarațiile respective ale Deutsche Post la 26 martie, 7 mai, 22 iunie 2009. |
| --- | --- |

(32)

Reuniuni între Deutsche Post și departamentele Comisiei au avut loc la 3 martie 2009 în Bruxelles și la 12 martie, 2 aprilie, 28 mai, 23 iunie și 18 septembrie 2009, la Bonn. Germania a transmis declarațiile respective ale Deutsche Post la 26 martie, 7 mai, 22 iunie 2009.

| (33) | În urma acestor reuniuni și a două liste de întrebări pe care Comisia le-a prezentat Deutsche Post la 4 iunie și 30 iulie 2009, Germania a furnizat informații contabile actualizate și clarificări suplimentare la 9 iulie, 31 iulie, 17 august, 8 septembrie, 10 septembrie și 15 octombrie 2009. |
| --- | --- |

(33)

În urma acestor reuniuni și a două liste de întrebări pe care Comisia le-a prezentat Deutsche Post la 4 iunie și 30 iulie 2009, Germania a furnizat informații contabile actualizate și clarificări suplimentare la 9 iulie, 31 iulie, 17 august, 8 septembrie, 10 septembrie și 15 octombrie 2009.

| (34) | La 16 și 24 septembrie 2009, serviciile Comisiei au prezentat întrebări suplimentare, la care Germania a răspuns la data de 14 octombrie 2009. |
| --- | --- |

(34)

La 16 și 24 septembrie 2009, serviciile Comisiei au prezentat întrebări suplimentare, la care Germania a răspuns la data de 14 octombrie 2009.

I.1.12.   Prezentarea studiului WIK

| (35) | Ca urmare a întârzierii transmiterii datelor contabile, contractul cu WIK Consult a trebuit prelungit de mai multe ori. În cele din urmă, expertiza WIK Consult (denumită în continuare „studiul WIK”) a fost prezentată la data de 9 noiembrie 2009. |
| --- | --- |

(35)

Ca urmare a întârzierii transmiterii datelor contabile, contractul cu WIK Consult a trebuit prelungit de mai multe ori. În cele din urmă, expertiza WIK Consult (denumită în continuare „studiul WIK”) a fost prezentată la data de 9 noiembrie 2009.

| (36) | La 14 și 21 ianuarie 2010, Germania a prezentat observații cu privire la studiul WIK. La 11 februarie 2010, Germania a prezentat o expertiză aparținând KPMG (denumită în continuare „studiul KPMG”) privind caracterul juridic al plăților de transfer (12) (Ablieferungen) pe care Deutsche Post trebuia să le efectueze către bugetul național până în anul 1995, precum și o expertiză Deloitte (13) (denumită în continuare „studiul Deloitte-I) privind nivelul de referință al profitului aplicat în cadrul studiului WIK. |
| --- | --- |

(36)

La 14 și 21 ianuarie 2010, Germania a prezentat observații cu privire la studiul WIK. La 11 februarie 2010, Germania a prezentat o expertiză aparținând KPMG (denumită în continuare „studiul KPMG”) privind caracterul juridic al plăților de transfer (12) (Ablieferungen) pe care Deutsche Post trebuia să le efectueze către bugetul național până în anul 1995, precum și o expertiză Deloitte (13) (denumită în continuare „studiul Deloitte-I) privind nivelul de referință al profitului aplicat în cadrul studiului WIK.

| (37) | La data de 23 aprilie 2010, Germania a prezentat un nou studiu realizat de Deloitte (denumit în continuare „studiul Deloitte-II”) referitor la nivelul de profit rezonabil aplicabil pentru serviciile universale ale Deutsche Post. |
| --- | --- |

(37)

La data de 23 aprilie 2010, Germania a prezentat un nou studiu realizat de Deloitte (denumit în continuare „studiul Deloitte-II”) referitor la nivelul de profit rezonabil aplicabil pentru serviciile universale ale Deutsche Post.

| (38) | La data de 9 august 2010, Germania a transmis observații suplimentare privind calculul supracompensării și aplicarea principiului investitorului în economia de piață în cazul evaluării plăților compensatorii publice. |
| --- | --- |

(38)

La data de 9 august 2010, Germania a transmis observații suplimentare privind calculul supracompensării și aplicarea principiului investitorului în economia de piață în cazul evaluării plăților compensatorii publice.

I.1.13.   Observații prezentate în urma anulării deciziei de respingere din 2002

| (39) | La 5 noiembrie 2010, Germania a prezentat o expertiză suplimentară privind semnificația hotărârii în Cauza C-399/08 Comisia/Deutsche Post (a se vedea secțiunea I.3.5) pentru investigația în curs (14). |
| --- | --- |

(39)

La 5 noiembrie 2010, Germania a prezentat o expertiză suplimentară privind semnificația hotărârii în Cauza C-399/08 Comisia/Deutsche Post (a se vedea secțiunea I.3.5) pentru investigația în curs (14).

I.1.14.   Decizia de extindere din 2011

| (40) | Prin scrisoarea din 10 mai 2011, Comisia comunica Germaniei decizia sa de a extinde sfera procedurii inițiate în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE, deschisă inițial în 1999 și prelungită în 2007, în scopul de a efectua o investigație aprofundată privind subvenția pentru pensii de care Deutsche Post a beneficiat începând din anul 1995 (denumită în continuare „decizia de extindere din 2011”). |
| --- | --- |

(40)

Prin scrisoarea din 10 mai 2011, Comisia comunica Germaniei decizia sa de a extinde sfera procedurii inițiate în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE, deschisă inițial în 1999 și prelungită în 2007, în scopul de a efectua o investigație aprofundată privind subvenția pentru pensii de care Deutsche Post a beneficiat începând din anul 1995 (denumită în continuare „decizia de extindere din 2011”).

| (41) | După o primă solicitare de prelungire a termenului limită la 23 mai 2011, Germania și-a prezentat observațiile la 29 iulie 2011, împreună cu noi expertize privind necesitatea unui calcul al supracompensării pentru a demonstra existența presupusei subvenționări încrucișate (15), privind o comparație între costurile de asigurări sociale plătite de Deutsche Post și media costurilor de asigurări sociale practicate pe piață (16), precum și referitor la cuantumul costurilor suplimentare de asigurări sociale suportate de Deutsche Post (17). |
| --- | --- |

(41)

După o primă solicitare de prelungire a termenului limită la 23 mai 2011, Germania și-a prezentat observațiile la 29 iulie 2011, împreună cu noi expertize privind necesitatea unui calcul al supracompensării pentru a demonstra existența presupusei subvenționări încrucișate (15), privind o comparație între costurile de asigurări sociale plătite de Deutsche Post și media costurilor de asigurări sociale practicate pe piață (16), precum și referitor la cuantumul costurilor suplimentare de asigurări sociale suportate de Deutsche Post (17).

| (42) | La 4 octombrie 2011 UPS și-a prezentat observațiile. Acestea au fost urmate de observațiile prezentate de Free and Fair Postal Initiative (Inițiativa pentru servicii poștale libere și echitabile, denumită în continuare „FFIP”) la 5 octombrie 2011 și de observațiile prezentate de Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste (denumit în continuare „BIEK”) la 7 octombrie 2011. La data de 13 octombrie 2011, Comisia a comunicat Germaniei observațiile prezentate de părțile interesate. |
| --- | --- |

(42)

La 4 octombrie 2011 UPS și-a prezentat observațiile. Acestea au fost urmate de observațiile prezentate de Free and Fair Postal Initiative (Inițiativa pentru servicii poștale libere și echitabile, denumită în continuare „FFIP”) la 5 octombrie 2011 și de observațiile prezentate de Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste (denumit în continuare „BIEK”) la 7 octombrie 2011. La data de 13 octombrie 2011, Comisia a comunicat Germaniei observațiile prezentate de părțile interesate.

| (43) | La data de 14 noiembrie 2011, Germania și-a prezentat răspunsurile cu privire la observațiile părților terțe. |
| --- | --- |

(43)

La data de 14 noiembrie 2011, Germania și-a prezentat răspunsurile cu privire la observațiile părților terțe.

| (44) | La data de 18 noiembrie 2011 Comisia a trimis o solicitare de informații suplimentară privind detaliile finanțării pensiilor pentru perioada ulterioară anului 2007. Germania a transmis răspunsuri în datele de 2 și 19 ianuarie 2012. La 16 decembrie 2011, Comisia a transmis Germaniei o expertiză efectuată de Charles River Associates referitoare la nivelul de referință al profitului (18) (denumită în continuare „studiul CRA”) pentru observații, la care Germania a răspuns la 16 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

(44)

La data de 18 noiembrie 2011 Comisia a trimis o solicitare de informații suplimentară privind detaliile finanțării pensiilor pentru perioada ulterioară anului 2007. Germania a transmis răspunsuri în datele de 2 și 19 ianuarie 2012. La 16 decembrie 2011, Comisia a transmis Germaniei o expertiză efectuată de Charles River Associates referitoare la nivelul de referință al profitului (18) (denumită în continuare „studiul CRA”) pentru observații, la care Germania a răspuns la 16 ianuarie 2012.

I.2.   Procedura în temeiul articolului 102 din TFUE

| (45) | Pe baza plângerii UPS din 1994, Comisia a constatat că Deutsche Post a încălcat articolul 102 din TFUE prin practicarea unei politici de tarifare agresive pentru serviciul de coletărie de la producător la consumator în perioada 1990-1995. Deutsche Post a fost amendată cu suma de 24 milioane EUR (19). |
| --- | --- |

(45)

Pe baza plângerii UPS din 1994, Comisia a constatat că Deutsche Post a încălcat articolul 102 din TFUE prin practicarea unei politici de tarifare agresive pentru serviciul de coletărie de la producător la consumator în perioada 1990-1995. Deutsche Post a fost amendată cu suma de 24 milioane EUR (19).

| (46) | La data de 22 aprilie 2004, UPS a depus o nouă plângere privind abuzul de poziție dominantă al Deutsche Post în temeiul articolului 102 din TFUE. UPS a susținut că Deutsche Post a practicat prețuri excesive la timbre pentru serviciile sale poștale reglementate. |
| --- | --- |

(46)

La data de 22 aprilie 2004, UPS a depus o nouă plângere privind abuzul de poziție dominantă al Deutsche Post în temeiul articolului 102 din TFUE. UPS a susținut că Deutsche Post a practicat prețuri excesive la timbre pentru serviciile sale poștale reglementate.

| (47) | În cursul investigației, Comisia a primit, la 5 noiembrie 2004, documente referitoare la decizia autorității de reglementare din sectorul poștal din Germania (denumită în continuare „autoritatea de reglementare din sectorul poștal”) cu privire la plafonarea prețurilor Deutsche Post pentru serviciile poștale reglementate după data de 1 ianuarie 2003 (denumită în continuare „decizia de plafonare a prețurilor din 2002”). Prin scrisoarea din 13 iunie 2007, Germania a acceptat că aceste documente puteau fi utilizate și în cadrul procedurii privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(47)

În cursul investigației, Comisia a primit, la 5 noiembrie 2004, documente referitoare la decizia autorității de reglementare din sectorul poștal din Germania (denumită în continuare „autoritatea de reglementare din sectorul poștal”) cu privire la plafonarea prețurilor Deutsche Post pentru serviciile poștale reglementate după data de 1 ianuarie 2003 (denumită în continuare „decizia de plafonare a prețurilor din 2002”). Prin scrisoarea din 13 iunie 2007, Germania a acceptat că aceste documente puteau fi utilizate și în cadrul procedurii privind ajutorul de stat.

| (48) | La data de 25 martie 2008, Comisia a decis încheierea investigației antitrust ca urmare a posibilității limitate de a stabili o astfel de încălcare în temeiul articolului 102 din TFUE (20). |
| --- | --- |

(48)

La data de 25 martie 2008, Comisia a decis încheierea investigației antitrust ca urmare a posibilității limitate de a stabili o astfel de încălcare în temeiul articolului 102 din TFUE (20).

I.3.   Cauze

I.3.1.   Cauza T-421/07 Deutsche Post AG/Comisia

| (49) | Deutsche Post a contestat validitatea deciziei de extindere din 2007, susținând că decizia de respingere din 2002 a creat o așteptare legitimă în faptul că Comisia nu își va relua investigațiile. |
| --- | --- |

(49)

Deutsche Post a contestat validitatea deciziei de extindere din 2007, susținând că decizia de respingere din 2002 a creat o așteptare legitimă în faptul că Comisia nu își va relua investigațiile.

| (50) | La data de 8 decembrie 2011, Tribunalul de Primă Instanță a respins această contestație ca fiind inadmisibilă (21). |
| --- | --- |

(50)

La data de 8 decembrie 2011, Tribunalul de Primă Instanță a respins această contestație ca fiind inadmisibilă (21).

I.3.2.   Cauza T-570/08 Deutsche Post AG/Comisia și Cauza T-571/08 Germania/Comisia

| (51) | Germania și Deutsche Post au contestat validitatea ordinului Comisiei de furnizare a informațiilor din 30 octombrie 2008, deoarece consideră că prin acest ordin s-au solicitat informații irelevante și s-a creat o sarcină disproporționată asupra Deutsche Post. |
| --- | --- |

(51)

Germania și Deutsche Post au contestat validitatea ordinului Comisiei de furnizare a informațiilor din 30 octombrie 2008, deoarece consideră că prin acest ordin s-au solicitat informații irelevante și s-a creat o sarcină disproporționată asupra Deutsche Post.

| (52) | La data de 16 iulie 2010, Tribunalul a declarat ambele acțiuni inadmisibile, considerând că nici drepturile procedurale ale Deutsche Post, nici cele ale Germaniei nu au fost încălcate prin emiterea ordinului de furnizare a informațiilor. |
| --- | --- |

(52)

La data de 16 iulie 2010, Tribunalul a declarat ambele acțiuni inadmisibile, considerând că nici drepturile procedurale ale Deutsche Post, nici cele ale Germaniei nu au fost încălcate prin emiterea ordinului de furnizare a informațiilor.

I.3.3.   Cauza C-463/10 – Deutsche Post AG/Comisia și Cauza C-475/10 P Germania/Comisia

| (53) | La data de 27 septembrie 2010, Deutsche Post și Germania au atacat hotărârea Tribunalului, susținând că ordinul de furnizare a informațiilor le-a încălcat drepturile. La 13 octombrie 2011, Curtea de Justiție a respins hotărârea Tribunalului din 16 iulie 2010 (22). Prin urmare, cazul a fost trimis spre rejudecare Tribunalului și se află în continuare pe rol. |
| --- | --- |

(53)

La data de 27 septembrie 2010, Deutsche Post și Germania au atacat hotărârea Tribunalului, susținând că ordinul de furnizare a informațiilor le-a încălcat drepturile. La 13 octombrie 2011, Curtea de Justiție a respins hotărârea Tribunalului din 16 iulie 2010 (22). Prin urmare, cazul a fost trimis spre rejudecare Tribunalului și se află în continuare pe rol.

I.3.4.   Cauza T-344/10 UPS/Comisia

| (54) | La data de 20 august 2010, UPS a depus o cerere pe lângă Tribunal, prin care reclamă o omisiune ilegală din partea Comisiei de a adopta o decizie cu privire la investigația privind ajutorul de stat din 2007. Având în vedere că trecuseră aproape trei ani de la decizia de extindere din 2007, UPS a considerat că Comisia a avut numeroase oportunități de a investiga măsurile în cauză și de a evalua situația de fapt și de drept pentru a adopta o decizie finală și a închide procedura de investigare. Cauza este în continuare pendinte. |
| --- | --- |

(54)

La data de 20 august 2010, UPS a depus o cerere pe lângă Tribunal, prin care reclamă o omisiune ilegală din partea Comisiei de a adopta o decizie cu privire la investigația privind ajutorul de stat din 2007. Având în vedere că trecuseră aproape trei ani de la decizia de extindere din 2007, UPS a considerat că Comisia a avut numeroase oportunități de a investiga măsurile în cauză și de a evalua situația de fapt și de drept pentru a adopta o decizie finală și a închide procedura de investigare. Cauza este în continuare pendinte.

I.3.5.   Cauza T-388/11 Deutsche Post AG/Comisia

| (55) | La data de 22 iulie 2011, Deutsche Post a contestat validitatea deciziei de extindere din 2011, considerând că Comisia a făcut o eroare evidentă în evaluarea sa preliminară a subvenției pentru pensii drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și ajutor nou în sensul articolului 108 alineatul (1) din TFUE. Cauza este în continuare pendinte. |
| --- | --- |

(55)

La data de 22 iulie 2011, Deutsche Post a contestat validitatea deciziei de extindere din 2011, considerând că Comisia a făcut o eroare evidentă în evaluarea sa preliminară a subvenției pentru pensii drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și ajutor nou în sensul articolului 108 alineatul (1) din TFUE. Cauza este în continuare pendinte.

II.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURILOR PUBLICE

| (56) | Începând cu anul 1989, Deutsche Post a beneficiat de sprijin din partea statului sub forma mai multor măsuri diferite:






  1. | Subvenție pentru pensii bazată pe:






  — | Legea privind personalul fostei societăți Deutsche Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz 1994) (23) (denumită în continuare „PostPersRG 1994”). |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

Începând cu anul 1989, Deutsche Post a beneficiat de sprijin din partea statului sub forma mai multor măsuri diferite:

1.

Subvenție pentru pensii bazată pe:

—

Legea privind personalul fostei societăți Deutsche Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz 1994) (23) (denumită în continuare „PostPersRG 1994”).

| 2. | Plăți compensatorii de stat și garanții bazate pe:






  — | Legea privind organizarea serviciilor poștale (Postverfassungsgesetz 1989) (24) (denumită în continuare „PostVerfG 1989”); |
| --- | --- | --- |

2.

Plăți compensatorii de stat și garanții bazate pe:

—

Legea privind organizarea serviciilor poștale (Postverfassungsgesetz 1989) (24) (denumită în continuare „PostVerfG 1989”);

| — | Legea privind reorganizarea serviciilor poștale (Postumwandlungsgesetz 1994) (25) (denumită în continuare „PostUmwG 1994”). |
| --- | --- |

—

Legea privind reorganizarea serviciilor poștale (Postumwandlungsgesetz 1994) (25) (denumită în continuare „PostUmwG 1994”).

| 3. | Drepturi exclusive și reglementarea prețurilor bazate pe:






  — | Legea privind sistemul poștal (Gesetz über das Postwesen 1989) (26) (denumită în continuare „PostG 1989”); |
| --- | --- | --- |

3.

Drepturi exclusive și reglementarea prețurilor bazate pe:

—

Legea privind sistemul poștal (Gesetz über das Postwesen 1989) (26) (denumită în continuare „PostG 1989”);

| — | Legea poștelor [Postgesetz (1997)] (denumită în continuare „PostG 1997”). |
| --- | --- |

—

Legea poștelor [Postgesetz (1997)] (denumită în continuare „PostG 1997”).

II.1.   Subvenția pentru pensii în contextul prestațiilor sociale și schemelor de contribuții de asigurări sociale pentru funcționari publici și angajați privați

| (57) | Începând cu anul 1995, subvenția pentru pensii a finanțat o parte importantă a pensiilor funcționarilor publici pensionați ai Deutsche Post. Pentru a înțelege pe deplin efectele subvenției pentru pensii asupra evaluării, următoarele secțiuni descriu în detaliu prestațiile sociale și contribuțiile de asigurări sociale ale funcționarilor publici comparativ cu schemele de asigurări sociale obligatorii pentru angajații cu contracte de drept privat (denumiți în continuare „angajați privați”). |
| --- | --- |

(57)

Începând cu anul 1995, subvenția pentru pensii a finanțat o parte importantă a pensiilor funcționarilor publici pensionați ai Deutsche Post. Pentru a înțelege pe deplin efectele subvenției pentru pensii asupra evaluării, următoarele secțiuni descriu în detaliu prestațiile sociale și contribuțiile de asigurări sociale ale funcționarilor publici comparativ cu schemele de asigurări sociale obligatorii pentru angajații cu contracte de drept privat (denumiți în continuare „angajați privați”).

II.1.1.   Prestații sociale pentru funcționari publici

| (58) | Funcționarii publici au dreptul la pensii pentru limită de vârstă, îngrijire medicală și îngrijire personală. Prestațiile acordate funcționarilor publici Deutsche Post sunt identice cu cele de care beneficiază toți funcționarii publici:






  — | nivelul pensiei este prestabilit, în conformitate cu articolul 14 din BeamtVG (27), la un anumit procentaj din salariul final al funcționarului public. De exemplu, un funcționar public care s-a pensionat în 2010 și care a îndeplinit stagiul de cotizare necesar va primi o pensie echivalentă cu 71,75 % din salariul final; |
| --- | --- | --- |

(58)

Funcționarii publici au dreptul la pensii pentru limită de vârstă, îngrijire medicală și îngrijire personală. Prestațiile acordate funcționarilor publici Deutsche Post sunt identice cu cele de care beneficiază toți funcționarii publici:

—

nivelul pensiei este prestabilit, în conformitate cu articolul 14 din BeamtVG (27), la un anumit procentaj din salariul final al funcționarului public. De exemplu, un funcționar public care s-a pensionat în 2010 și care a îndeplinit stagiul de cotizare necesar va primi o pensie echivalentă cu 71,75 % din salariul final;

| — | funcționarii publici au dreptul la rambursarea a 50-70 % din cheltuielile de îngrijire medicală și personală, diferența urmând a fi achitată pe cheltuială proprie. Defalcarea exactă a costurilor de îngrijire medicală depinde de diferite criterii, cum ar fi numărul de copii. Funcționarul civil poate opta fie să încheie o asigurare suplimentară, fie să achite o cotă-parte din costurile medicale din fonduri proprii. |
| --- | --- |

—

funcționarii publici au dreptul la rambursarea a 50-70 % din cheltuielile de îngrijire medicală și personală, diferența urmând a fi achitată pe cheltuială proprie. Defalcarea exactă a costurilor de îngrijire medicală depinde de diferite criterii, cum ar fi numărul de copii. Funcționarul civil poate opta fie să încheie o asigurare suplimentară, fie să achite o cotă-parte din costurile medicale din fonduri proprii.

II.1.2.   Finanțarea prestațiilor sociale pentru funcționarii publici Postdienst în perioada 1989-1994

| (59) | După prima reformă poștală din 1989, în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) din PostVerfG 1989, Postdienst, Telekom și Postbank au fost nevoite să finanțeze integral plata pensiilor și costurile medicale ale funcționarilor publici pensionați, care au fost alocate respectivelor divizii pe baza activităților lor anterioare. Conform dispoziției respective, deși funcționarii publici își mențin revendicarea împotriva statului, statul are dreptul să pretindă rambursarea întregii sume de la Postdienst, Telekom și Postbank. |
| --- | --- |

(59)

După prima reformă poștală din 1989, în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) din PostVerfG 1989, Postdienst, Telekom și Postbank au fost nevoite să finanțeze integral plata pensiilor și costurile medicale ale funcționarilor publici pensionați, care au fost alocate respectivelor divizii pe baza activităților lor anterioare. Conform dispoziției respective, deși funcționarii publici își mențin revendicarea împotriva statului, statul are dreptul să pretindă rambursarea întregii sume de la Postdienst, Telekom și Postbank.

II.1.3.   Finanțarea prestațiilor sociale pentru funcționarii publici DPAG începând cu anul 1995

| (60) | În urma celei de-a doua reforme poștale din 1994, funcționarii publici care au lucrat pentru Postdienst au fost transferați la DPAG în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din PostPersRG 1994. Conform articolului 2 alineatul (3) din PostPersRG, funcționarii publici și-au menținut statutul juridic existent. În conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din PostPersRG 1994, DPAG a preluat toate drepturile și obligațiile angajatorului de la statul federal și, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din PostPersRG 1994, a preluat toate creanțele pecuniare ale funcționarilor publici. |
| --- | --- |

(60)

În urma celei de-a doua reforme poștale din 1994, funcționarii publici care au lucrat pentru Postdienst au fost transferați la DPAG în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din PostPersRG 1994. Conform articolului 2 alineatul (3) din PostPersRG, funcționarii publici și-au menținut statutul juridic existent. În conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din PostPersRG 1994, DPAG a preluat toate drepturile și obligațiile angajatorului de la statul federal și, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din PostPersRG 1994, a preluat toate creanțele pecuniare ale funcționarilor publici.

| (61) | În temeiul articolului 15 din PostPersRG 1994, plata costurilor de pensii și de sănătate pentru funcționarii publici pensionați a fost preluată de fondul de pensii recent constituit pentru funcționarii publici Deutsche Post. La data de 1 iulie 2001, fondurile de pensii ale Deutsche Post, Deutsche Telekom AG și Postbank AG au fuzionat, constituind Fondul de pensii pentru funcționarii publici din sectorul poștal (Postbeamtenversorgungskasse) (denumit în continuare în mod solidar „Fondul de pensii” pentru întreaga perioadă după 1 ianuarie 1995). |
| --- | --- |

(61)

În temeiul articolului 15 din PostPersRG 1994, plata costurilor de pensii și de sănătate pentru funcționarii publici pensionați a fost preluată de fondul de pensii recent constituit pentru funcționarii publici Deutsche Post. La data de 1 iulie 2001, fondurile de pensii ale Deutsche Post, Deutsche Telekom AG și Postbank AG au fuzionat, constituind Fondul de pensii pentru funcționarii publici din sectorul poștal (Postbeamtenversorgungskasse) (denumit în continuare în mod solidar „Fondul de pensii” pentru întreaga perioadă după 1 ianuarie 1995).

| (62) | În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din PostPersRG 1994, Deutsche Post a fost obligată să achite o contribuție anuală de 2,045 de miliarde EUR la Fondul de pensii pentru perioada 1995-1999, în sumă totală de 10,225 de miliarde EUR. Începând cu anul 2000, în temeiul articolului 16 alineatul (2) din PostPersRG 1994, Deutsche Post a trebuit să achite către Fondul de pensii o contribuție financiară anuală de 33 % din valoarea totală a salariilor funcționarilor publici (de exemplu, de la 735 milioane EUR în anul 2000 la 540 milioane EUR în 2010). |
| --- | --- |

(62)

În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din PostPersRG 1994, Deutsche Post a fost obligată să achite o contribuție anuală de 2,045 de miliarde EUR la Fondul de pensii pentru perioada 1995-1999, în sumă totală de 10,225 de miliarde EUR. Începând cu anul 2000, în temeiul articolului 16 alineatul (2) din PostPersRG 1994, Deutsche Post a trebuit să achite către Fondul de pensii o contribuție financiară anuală de 33 % din valoarea totală a salariilor funcționarilor publici (de exemplu, de la 735 milioane EUR în anul 2000 la 540 milioane EUR în 2010).

| (63) | În conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din PostPersRG 1994, subvenția pentru pensii acoperă deficitul rămas (reprezentând diferența între pensiile funcționarilor publici pensionați și contribuția Deutsche Post la Fondul de pensii). Subvenția pentru pensii a crescut de la 151 milioane EUR în 1995 la 3,203 miliarde EUR în 2010, însumând 37,121 miliarde EUR pentru perioada cuprinsă între 1995 și 2010.

  Figura 1


  Finanțarea Fondului de pensii (milioane EUR) |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din PostPersRG 1994, subvenția pentru pensii acoperă deficitul rămas (reprezentând diferența între pensiile funcționarilor publici pensionați și contribuția Deutsche Post la Fondul de pensii). Subvenția pentru pensii a crescut de la 151 milioane EUR în 1995 la 3,203 miliarde EUR în 2010, însumând 37,121 miliarde EUR pentru perioada cuprinsă între 1995 și 2010.

Figura 1

Finanțarea Fondului de pensii (milioane EUR)

Image

II.1.4.   Schemele de asigurări sociale obligatorii pentru angajați privați și asigurarea pentru pensie suplimentară pentru angajații privați Deutsche Post

| (64) | Angajații privați trebuie să contribuie la patru fonduri de asigurări sociale: fondul de pensii, fondul de șomaj, fondul de asigurări de sănătate și fondul de îngrijire medicală (28). În comparație cu schema pentru funcționari publici, schemele de asigurări sociale obligatorii oferă un nivel de acoperire diferit pentru schemele de asigurări de pensii și de sănătate:






  — | nivelul pensiei nu este stabilit ca procent din salariul lunar final, ci din salariul mediu pentru întregul stagiu de cotizare; |
| --- | --- | --- |

(64)

Angajații privați trebuie să contribuie la patru fonduri de asigurări sociale: fondul de pensii, fondul de șomaj, fondul de asigurări de sănătate și fondul de îngrijire medicală (28). În comparație cu schema pentru funcționari publici, schemele de asigurări sociale obligatorii oferă un nivel de acoperire diferit pentru schemele de asigurări de pensii și de sănătate:

—

nivelul pensiei nu este stabilit ca procent din salariul lunar final, ci din salariul mediu pentru întregul stagiu de cotizare;

| — | costurile de sănătate și de asistență medicală sunt acoperite integral. |
| --- | --- |

—

costurile de sănătate și de asistență medicală sunt acoperite integral.

| (65) | Există, de asemenea, diferențe considerabile în ceea ce privește finanțarea prestațiilor sociale în comparație cu cele ale funcționarilor publici. Schemele de asigurări sociale obligatorii pentru angajați privați sunt finanțate prin contribuțiile comune ale angajatului și angajatorului pe întreaga durată de viață activă a angajatului (denumite în continuare „contribuții obligatorii de asigurări sociale”). Rata totală a contribuției de asigurări sociale este divizată în mod formal în contribuția angajatului și contribuția angajatorului, ambele acoperind aproximativ jumătate din contribuția totală. Cu toate acestea, angajatorul are obligația formală de a achita întreaga contribuție la fondul de asigurări sociale.

  Figura 2


  Ratele contribuțiilor obligatorii la fondul de asigurări sociale exprimate ca procent reținut din salariul brut al angajaților privați (a se vedea și anexa) |
| --- | --- |

(65)

Există, de asemenea, diferențe considerabile în ceea ce privește finanțarea prestațiilor sociale în comparație cu cele ale funcționarilor publici. Schemele de asigurări sociale obligatorii pentru angajați privați sunt finanțate prin contribuțiile comune ale angajatului și angajatorului pe întreaga durată de viață activă a angajatului (denumite în continuare „contribuții obligatorii de asigurări sociale”). Rata totală a contribuției de asigurări sociale este divizată în mod formal în contribuția angajatului și contribuția angajatorului, ambele acoperind aproximativ jumătate din contribuția totală. Cu toate acestea, angajatorul are obligația formală de a achita întreaga contribuție la fondul de asigurări sociale.

Figura 2

Ratele contribuțiilor obligatorii la fondul de asigurări sociale exprimate ca procent reținut din salariul brut al angajaților privați (a se vedea și anexa)

Image

| (66) | Conform figurii 2, ratele contribuțiilor la fondul de asigurări sociale obligatorii începând din anul 1995 s-au situat între 38 % și 42 % din salariul brut (= salariul net + contribuția angajatului). Ratele contribuțiilor angajatorului și angajatului pentru fondul de asigurări sociale au variat de la 19 % la 21 % din salariul brut (a se vedea anexa pentru o serie cronologică mai detaliată). |
| --- | --- |

(66)

Conform figurii 2, ratele contribuțiilor la fondul de asigurări sociale obligatorii începând din anul 1995 s-au situat între 38 % și 42 % din salariul brut (= salariul net + contribuția angajatului). Ratele contribuțiilor angajatorului și angajatului pentru fondul de asigurări sociale au variat de la 19 % la 21 % din salariul brut (a se vedea anexa pentru o serie cronologică mai detaliată).

| (67) | Angajații privați ai Deutsche Post au beneficiat nu doar de schemele de asigurări sociale obligatorii, ci și de o asigurare pentru pensie suplimentară. Angajaților privați care și-au început activitatea înainte de 1997 li s-a oferit o asigurare pentru pensie suplimentară care le permitea să primească o pensie similară cu cea a funcționarilor publici. Asigurarea pentru pensie suplimentară acoperea diferența între pensia obligatorie a angajaților privați la fondul de asigurări sociale – egală cu un anumit procent din salariul mediu pe întreaga perioadă activă – și pensia funcționarilor publici, egală cu un anumit procent din salariul final. Normele detaliate sunt prevăzute în Carta Fondului de pensii al Poștei federale germane (Versorgungsanstalt der deutschen Bundespost – VAP) (29). |
| --- | --- |

(67)

Angajații privați ai Deutsche Post au beneficiat nu doar de schemele de asigurări sociale obligatorii, ci și de o asigurare pentru pensie suplimentară. Angajaților privați care și-au început activitatea înainte de 1997 li s-a oferit o asigurare pentru pensie suplimentară care le permitea să primească o pensie similară cu cea a funcționarilor publici. Asigurarea pentru pensie suplimentară acoperea diferența între pensia obligatorie a angajaților privați la fondul de asigurări sociale – egală cu un anumit procent din salariul mediu pe întreaga perioadă activă – și pensia funcționarilor publici, egală cu un anumit procent din salariul final. Normele detaliate sunt prevăzute în Carta Fondului de pensii al Poștei federale germane (Versorgungsanstalt der deutschen Bundespost – VAP) (29).

| (68) | Până în anul 1997, Deutsche Post a finanțat prestațiile pentru pensia suplimentară ale angajaților privați pensionați printr-o contribuție de aproximativ [5-10 %] (30) din salariul brut al angajaților privați activi. Începând din 1997, Deutsche Post a constituit un provizion pentru obligațiile restante ale VAP (a se vedea, de asemenea, descrierea sarcinii 4 de la secțiunea II.3.1.3). |
| --- | --- |

(68)

Până în anul 1997, Deutsche Post a finanțat prestațiile pentru pensia suplimentară ale angajaților privați pensionați printr-o contribuție de aproximativ [5-10 %] (30) din salariul brut al angajaților privați activi. Începând din 1997, Deutsche Post a constituit un provizion pentru obligațiile restante ale VAP (a se vedea, de asemenea, descrierea sarcinii 4 de la secțiunea II.3.1.3).

| (69) | După anul 1997, noilor angajați privați li s-a oferit o asigurare pentru pensie suplimentară semnificativ mai redusă, pentru care Deutsche Post plătea o contribuție cuprinsă între [0 și 5 %] din salariul brut în perioada 1997-2007. |
| --- | --- |

(69)

După anul 1997, noilor angajați privați li s-a oferit o asigurare pentru pensie suplimentară semnificativ mai redusă, pentru care Deutsche Post plătea o contribuție cuprinsă între [0 și 5 %] din salariul brut în perioada 1997-2007.

II.2.   Plățile compensatorii de stat și garanțiile de stat în contextul dreptului exclusiv al Deutsche Post și al obligațiilor de serviciu poștal universal

II.2.1.   Dreptul exclusiv până în anul 2007

| (70) | Înainte de 1998, articolul 2 din PostG 1989 acorda Deutsche Post dreptul exclusiv de a stabili și menține facilități pentru transportul corespondenței. Alte servicii poștale – transportul de colete, ziare sau periodice – nu erau rezervate Deutsche Post, ci deschise concurenței. Conform articolului 37 din PostverfG 1989, profiturile acumulate din serviciile poștale rezervate trebuie utilizate pentru finanțarea pierderilor din serviciile universale care au fost oferite pe piețele deschise concurenței. În conformitate cu articolul 4 din Legea privind reglementarea telecomunicațiilor și serviciilor poștale – PTRegG 1994 (31), ministerul federal al poștei și telecomunicațiilor avea obligația de a aproba prețurile pentru serviciile poștale rezervate. |
| --- | --- |

(70)

Înainte de 1998, articolul 2 din PostG 1989 acorda Deutsche Post dreptul exclusiv de a stabili și menține facilități pentru transportul corespondenței. Alte servicii poștale – transportul de colete, ziare sau periodice – nu erau rezervate Deutsche Post, ci deschise concurenței. Conform articolului 37 din PostverfG 1989, profiturile acumulate din serviciile poștale rezervate trebuie utilizate pentru finanțarea pierderilor din serviciile universale care au fost oferite pe piețele deschise concurenței. În conformitate cu articolul 4 din Legea privind reglementarea telecomunicațiilor și serviciilor poștale – PTRegG 1994 (31), ministerul federal al poștei și telecomunicațiilor avea obligația de a aproba prețurile pentru serviciile poștale rezervate.

| (71) | Începând cu intrarea în vigoare a PostG 1997 în anul 1998, domeniul de aplicare al serviciilor rezervate pentru Deutsche Post a fost redus progresiv. Conform articolului 51 din PostG 1997, dreptul exclusiv acoperea transportul corespondenței și cataloagelor adresate cu o greutate sub 200 de grame în 1997, însă restricția de greutate a fost redusă succesiv, ajungând la 50 de grame în 2006. Dreptul exclusiv a expirat ulterior la data de 31 decembrie 2007. |
| --- | --- |

(71)

Începând cu intrarea în vigoare a PostG 1997 în anul 1998, domeniul de aplicare al serviciilor rezervate pentru Deutsche Post a fost redus progresiv. Conform articolului 51 din PostG 1997, dreptul exclusiv acoperea transportul corespondenței și cataloagelor adresate cu o greutate sub 200 de grame în 1997, însă restricția de greutate a fost redusă succesiv, ajungând la 50 de grame în 2006. Dreptul exclusiv a expirat ulterior la data de 31 decembrie 2007.

II.2.2.   Obligația de serviciu poștal universal până în 2007

| (72) | Obligația de serviciu universal a Deutsche Post a fost stabilită prin două mandate oficiale:






  — | Conform Regulamentului privind serviciul poștal obligatoriu (32) (denumit în continuare „regulamentul privind serviciul obligatoriu”), Deutsche Post era desemnată ca furnizor de servicii poștale universale pentru livrarea corespondenței și coletelor în greutate de maximum 20 kg și i se încredința prestarea acestor servicii pe întreg teritoriul Germaniei, la prețuri uniforme; |
| --- | --- | --- |

(72)

Obligația de serviciu universal a Deutsche Post a fost stabilită prin două mandate oficiale:

—

Conform Regulamentului privind serviciul poștal obligatoriu (32) (denumit în continuare „regulamentul privind serviciul obligatoriu”), Deutsche Post era desemnată ca furnizor de servicii poștale universale pentru livrarea corespondenței și coletelor în greutate de maximum 20 kg și i se încredința prestarea acestor servicii pe întreg teritoriul Germaniei, la prețuri uniforme;

| — | PostG 1997 și regulamentul aferent de punere în aplicare din 1999 (33) (denumit în continuare „regulamentul privind serviciul universal din 1999) a menținut mandatul pentru DPAG. |
| --- | --- |

—

PostG 1997 și regulamentul aferent de punere în aplicare din 1999 (33) (denumit în continuare „regulamentul privind serviciul universal din 1999) a menținut mandatul pentru DPAG.

| (73) | Articolul 11 din PostG 1997 definea serviciul universal ca un set de bază de servicii poștale furnizate la nivel național, la prețuri accesibile. Aceste servicii cuprind transportul de scrisori, colete adresate în greutate de maximum 20 kg, cărți, cataloage, ziare și reviste (denumite în continuare „servicii universale”. |
| --- | --- |

(73)

Articolul 11 din PostG 1997 definea serviciul universal ca un set de bază de servicii poștale furnizate la nivel național, la prețuri accesibile. Aceste servicii cuprind transportul de scrisori, colete adresate în greutate de maximum 20 kg, cărți, cataloage, ziare și reviste (denumite în continuare „servicii universale”.

| (74) | Regulamentul privind serviciul universal din 1999 stabilește cerințele minime de calitate ale serviciului universal:






  — | trebuie să existe cel puțin 12 000 de oficii poștale pe întreg teritoriul Germaniei; |
| --- | --- | --- |

(74)

Regulamentul privind serviciul universal din 1999 stabilește cerințele minime de calitate ale serviciului universal:

—

trebuie să existe cel puțin 12 000 de oficii poștale pe întreg teritoriul Germaniei;

| — | o medie anuală de 80 % dintre scrisorile și coletele expediate trebuie să fie livrate la anumite termene (o zi lucrătoare pentru scrisori și două zile lucrătoare pentru colete) și trebuie să existe cel puțin o livrare pe zi în cursul săptămânii; |
| --- | --- |

—

o medie anuală de 80 % dintre scrisorile și coletele expediate trebuie să fie livrate la anumite termene (o zi lucrătoare pentru scrisori și două zile lucrătoare pentru colete) și trebuie să existe cel puțin o livrare pe zi în cursul săptămânii;

| — | deși cerința generală pentru prețurile serviciilor universale este accesibilitatea, DPAG a trebuit să perceapă tarife uniforme pentru serviciile poștale furnizate în temeiul dreptului exclusiv care a expirat în 2007. Cu toate acestea, DPAG permite o anumită flexibilitate a prețurilor pentru serviciile rezervate, deoarece poate încheia acorduri individuale privind prețurile cu clienții care expediază cel puțin 50 de articole la o singură tranzacție. |
| --- | --- |

—

deși cerința generală pentru prețurile serviciilor universale este accesibilitatea, DPAG a trebuit să perceapă tarife uniforme pentru serviciile poștale furnizate în temeiul dreptului exclusiv care a expirat în 2007. Cu toate acestea, DPAG permite o anumită flexibilitate a prețurilor pentru serviciile rezervate, deoarece poate încheia acorduri individuale privind prețurile cu clienții care expediază cel puțin 50 de articole la o singură tranzacție.

| (75) | Articolul 52 din PostG 1997 a menținut mandatul DPAG de furnizare a serviciilor universale până la 31 decembrie 2007, adică data de expirare a dreptului său exclusiv de a furniza servicii de livrare a corespondenței. De la data expirării dreptului exclusiv, niciunui operator poștal din Germania nu i s-a încredințat obligația de serviciu universal, ceea ce înseamnă că toți furnizorii de servicii poștale sunt invitați să furnizeze servicii poștale universale („forțele pieței”). Atunci când se constată sau există motive să se considere că un serviciu universal nu este furnizat în mod corespunzător sau adecvat, PostG 1997 stabilește instrumente legislative care garantează furnizarea acestor servicii. |
| --- | --- |

(75)

Articolul 52 din PostG 1997 a menținut mandatul DPAG de furnizare a serviciilor universale până la 31 decembrie 2007, adică data de expirare a dreptului său exclusiv de a furniza servicii de livrare a corespondenței. De la data expirării dreptului exclusiv, niciunui operator poștal din Germania nu i s-a încredințat obligația de serviciu universal, ceea ce înseamnă că toți furnizorii de servicii poștale sunt invitați să furnizeze servicii poștale universale („forțele pieței”). Atunci când se constată sau există motive să se considere că un serviciu universal nu este furnizat în mod corespunzător sau adecvat, PostG 1997 stabilește instrumente legislative care garantează furnizarea acestor servicii.

| (76) | Conform studiului WIK (a se vedea figura 3), serviciile universale reprezentau aproximativ 88 % din veniturile totale din perioada 1990-2007. Majoritatea serviciilor universale de livrare a corespondenței au fost supuse unei reglementări a prețurilor ca urmare a poziției dominante a Deutsche Post pe aceste piețe (a se vedea secțiunea II.2.1). În afară de aceste servicii cu prețuri reglementate care formau aproximativ 62 % din veniturile totale, Deutsche Post furniza servicii de coletărie universale (aproximativ 15 % din veniturile totale) și alte servicii universale de livrare a corespondenței nereglementate (aproximativ 11 % din veniturile totale) în concurență cu alți operatori. |
| --- | --- |

(76)

Conform studiului WIK (a se vedea figura 3), serviciile universale reprezentau aproximativ 88 % din veniturile totale din perioada 1990-2007. Majoritatea serviciilor universale de livrare a corespondenței au fost supuse unei reglementări a prețurilor ca urmare a poziției dominante a Deutsche Post pe aceste piețe (a se vedea secțiunea II.2.1). În afară de aceste servicii cu prețuri reglementate care formau aproximativ 62 % din veniturile totale, Deutsche Post furniza servicii de coletărie universale (aproximativ 15 % din veniturile totale) și alte servicii universale de livrare a corespondenței nereglementate (aproximativ 11 % din veniturile totale) în concurență cu alți operatori.

| (77) | În plus, Deutsche Post oferea, de asemenea, servicii comerciale (de exemplu, servicii bancare pentru persoane fizice pentru Postbank, servicii de vânzări pentru Telekom, livrarea articolelor de corespondență fără destinatar etc.). În total, valoarea serviciilor comerciale s-a ridicat la 12 % din veniturile Deutsche Post pentru perioada 1990-2007. |
| --- | --- |

(77)

În plus, Deutsche Post oferea, de asemenea, servicii comerciale (de exemplu, servicii bancare pentru persoane fizice pentru Postbank, servicii de vânzări pentru Telekom, livrarea articolelor de corespondență fără destinatar etc.). În total, valoarea serviciilor comerciale s-a ridicat la 12 % din veniturile Deutsche Post pentru perioada 1990-2007.

II.2.3.   Plățile compensatorii de stat

| (78) | Încă de la înființarea sa în 1950, Deutsche Bundesposten a fost una dintre cele mai importante active ale guvernului federal (denumit în continuare Sondervermögen). Conform dreptului administrativ german, Sondervermögen nu are personalitate juridică independentă de stat, însă dispune de un buget propriu și nu este răspunzător pentru datoriile generale ale statului. |
| --- | --- |

(78)

Încă de la înființarea sa în 1950, Deutsche Bundesposten a fost una dintre cele mai importante active ale guvernului federal (denumit în continuare Sondervermögen). Conform dreptului administrativ german, Sondervermögen nu are personalitate juridică independentă de stat, însă dispune de un buget propriu și nu este răspunzător pentru datoriile generale ale statului.

| (79) | Prima reformă poștală din anul 1989 a stabilit că Sondervermögen urma să aibă trei divizii diferite – Postdienst, Postbank și Telekom – care au fost clasificate ca fiind „întreprinderi publice”, dar care nu aveau încă personalitate juridică independentă de stat. |
| --- | --- |

(79)

Prima reformă poștală din anul 1989 a stabilit că Sondervermögen urma să aibă trei divizii diferite – Postdienst, Postbank și Telekom – care au fost clasificate ca fiind „întreprinderi publice”, dar care nu aveau încă personalitate juridică independentă de stat.

| (80) | Conform articolului 37 alineatele (2) și (3) din PostVerFG 1989, deși fiecare serviciu din cele trei divizii ar fi trebuit să se autofinanțeze, finanțarea încrucișată între cele trei divizii era permisă în măsura în care rezultau pierderi din obligațiile de serviciu universal. Pe această bază, între 1990 și 1993 Postdienst a primit transferuri în valoare de 2,844 miliarde EUR din partea Telekom pentru a-și acoperi pierderile. |
| --- | --- |

(80)

Conform articolului 37 alineatele (2) și (3) din PostVerFG 1989, deși fiecare serviciu din cele trei divizii ar fi trebuit să se autofinanțeze, finanțarea încrucișată între cele trei divizii era permisă în măsura în care rezultau pierderi din obligațiile de serviciu universal. Pe această bază, între 1990 și 1993 Postdienst a primit transferuri în valoare de 2,844 miliarde EUR din partea Telekom pentru a-și acoperi pierderile.

| (81) | În cursul celei de a doua reforme poștale, aplicabilă începând cu data de 1 ianuarie 1995, cele trei divizii ale Sondervermögen au fost transformate în societăți comerciale publice cu răspundere limitată: Postdienst a devenit DPAG, Postbank a devenit Postbank AG, iar Telekom a devenit Telekom AG. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din PostUmwG 1994, Telekom AG și-a asumat toate angajamentele care decurg din împrumuturile atribuite Sondervermögen în ansamblu, dar și-a păstrat dreptul de a pretinde fonduri de la DPAG și Postbank AG, în măsura în care respectivele angajamente de împrumuturi puteau fi atribuite predecesorilor legali ai acestora. |
| --- | --- |

(81)

În cursul celei de a doua reforme poștale, aplicabilă începând cu data de 1 ianuarie 1995, cele trei divizii ale Sondervermögen au fost transformate în societăți comerciale publice cu răspundere limitată: Postdienst a devenit DPAG, Postbank a devenit Postbank AG, iar Telekom a devenit Telekom AG. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din PostUmwG 1994, Telekom AG și-a asumat toate angajamentele care decurg din împrumuturile atribuite Sondervermögen în ansamblu, dar și-a păstrat dreptul de a pretinde fonduri de la DPAG și Postbank AG, în măsura în care respectivele angajamente de împrumuturi puteau fi atribuite predecesorilor legali ai acestora.

| (82) | Cu toate acestea, în temeiul articolului 7 din PostUmwG 1994, dreptul Telekom AG [care decurge din articolul 2 alineatul (2) din PostUmwG 1994] de a pretinde de la DPAG pierderile acumulate de Postdienst a expirat la 31 decembrie 1994. Acest lucru a avut ca rezultat un transfer de active în valoare de 2,822 miliarde EUR de la Telekom AG la DPAG. Conform Germaniei, acest transfer de la Telekom AG a fost – ca în cazul transferurilor anterioare în temeiul articolului 37 alineatul (3) din PostVerfG 1989 – indispensabil pentru ca DPAG să își îndeplinească obligațiile de serviciu universal. |
| --- | --- |

(82)

Cu toate acestea, în temeiul articolului 7 din PostUmwG 1994, dreptul Telekom AG [care decurge din articolul 2 alineatul (2) din PostUmwG 1994] de a pretinde de la DPAG pierderile acumulate de Postdienst a expirat la 31 decembrie 1994. Acest lucru a avut ca rezultat un transfer de active în valoare de 2,822 miliarde EUR de la Telekom AG la DPAG. Conform Germaniei, acest transfer de la Telekom AG a fost – ca în cazul transferurilor anterioare în temeiul articolului 37 alineatul (3) din PostVerfG 1989 – indispensabil pentru ca DPAG să își îndeplinească obligațiile de serviciu universal.

| (83) | Între 1990 și 1994, Postdienst primit o sumă totală de 5,666 miliarde EUR cu titlu de compensație pentru obligația sa de serviciu universal. |
| --- | --- |

(83)

Între 1990 și 1994, Postdienst primit o sumă totală de 5,666 miliarde EUR cu titlu de compensație pentru obligația sa de serviciu universal.

II.2.4.   Garanția de stat pentru titlurile de creanță emise înainte de 1995

| (84) | Începând cu anul 1953, articolul 22 alineatul (4) din PostVwG 1953 (34) prevedea că titlurile de creanță emise de Deutsche Bundespost aveau aceeași valoare juridică ca titlurile de creanță emise de Republica Federală Germania. Atunci când PostVwG 1953 a fost abrogată prin PostVerfG 1989, această dispoziție a fost inclusă în articolul 40 din PostVerfG 1989. |
| --- | --- |

(84)

Începând cu anul 1953, articolul 22 alineatul (4) din PostVwG 1953 (34) prevedea că titlurile de creanță emise de Deutsche Bundespost aveau aceeași valoare juridică ca titlurile de creanță emise de Republica Federală Germania. Atunci când PostVwG 1953 a fost abrogată prin PostVerfG 1989, această dispoziție a fost inclusă în articolul 40 din PostVerfG 1989.

| (85) | După înființarea celor trei divizii în 1989, nu Postdienst a emis titlurile de creanță; Postbank a administrat aceste tranzacții pentru toate diviziile Deutsche Post. Titlurile de creanță au fost apoi alocate Postdienst, Telekom și Postbank, conform necesităților financiare ale fiecăreia. |
| --- | --- |

(85)

După înființarea celor trei divizii în 1989, nu Postdienst a emis titlurile de creanță; Postbank a administrat aceste tranzacții pentru toate diviziile Deutsche Post. Titlurile de creanță au fost apoi alocate Postdienst, Telekom și Postbank, conform necesităților financiare ale fiecăreia.

| (86) | După anul 1995, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din PostUmwG 1994, Germania a rămas răspunzătoare pentru toate titlurile de creanță contractate de Deutsche Bundespost înainte de 1995 și alocate ulterior Postdienst, Telekom și Postbank. Cu toate acestea, Germania nu avea obligații în ceea ce privește titlurile de creanță emise ulterior de DPAG. |
| --- | --- |

(86)

După anul 1995, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din PostUmwG 1994, Germania a rămas răspunzătoare pentru toate titlurile de creanță contractate de Deutsche Bundespost înainte de 1995 și alocate ulterior Postdienst, Telekom și Postbank. Cu toate acestea, Germania nu avea obligații în ceea ce privește titlurile de creanță emise ulterior de DPAG.

II.3.   Venituri din prețuri reglementate reprezentând compensare suplimentară pentru costurile pensiilor și costurile nete ale serviciului universal

| (87) | PostG 1997 a instituit, de asemenea, Bundesnetzagentur (denumită în continuare „autoritatea de reglementare din sectorul poștal”) pentru supravegherea piețelor de livrare a corespondenței rezervate și liberalizate. Conform articolului 19 din PostG 1997, autoritatea de reglementare din sectorul poștal deține autoritatea de a reglementa tarifele Deutsche Post pe piețele poștale în care Deutsche Post se bucură de o poziție dominantă. Deutsche Post ocupa o poziție dominantă atât cu privire la serviciile rezervate – în conformitate cu articolul 51 din PostG 1997 – cât și cu aproape toate celelalte servicii de corespondență care fuseseră deja deschise concurenței. Reglementarea tarifelor poate lua forma unui plafon de preț ex ante sau a unui control ex post al prețurilor. |
| --- | --- |

(87)

PostG 1997 a instituit, de asemenea, Bundesnetzagentur (denumită în continuare „autoritatea de reglementare din sectorul poștal”) pentru supravegherea piețelor de livrare a corespondenței rezervate și liberalizate. Conform articolului 19 din PostG 1997, autoritatea de reglementare din sectorul poștal deține autoritatea de a reglementa tarifele Deutsche Post pe piețele poștale în care Deutsche Post se bucură de o poziție dominantă. Deutsche Post ocupa o poziție dominantă atât cu privire la serviciile rezervate – în conformitate cu articolul 51 din PostG 1997 – cât și cu aproape toate celelalte servicii de corespondență care fuseseră deja deschise concurenței. Reglementarea tarifelor poate lua forma unui plafon de preț ex ante sau a unui control ex post al prețurilor.

| (88) | În conformitate cu studiile de piață efectuate de autoritatea de reglementare din sectorul poștal, Deutsche Post deținea o cotă medie de piață de 90-97 % pe piețele poștale cu prețuri reglementate. În cel mai recent raport, autoritatea de reglementare din sectorul poștal deplânge faptul că deschiderea progresivă a pieței începând cu anul 1997 nu a avut ca rezultat o concurență autentică pe piața germană a livrării de corespondență (35). |
| --- | --- |

(88)

În conformitate cu studiile de piață efectuate de autoritatea de reglementare din sectorul poștal, Deutsche Post deținea o cotă medie de piață de 90-97 % pe piețele poștale cu prețuri reglementate. În cel mai recent raport, autoritatea de reglementare din sectorul poștal deplânge faptul că deschiderea progresivă a pieței începând cu anul 1997 nu a avut ca rezultat o concurență autentică pe piața germană a livrării de corespondență (35).

| (89) | Serviciile poștale cu prețuri reglementate reprezintă majoritatea veniturilor totale ale Deutsche Post (de exemplu, aproximativ 62 % din veniturile totale ale Deutsche Post din perioada 1990-2007 (a se vedea figura 3) și aproximativ 56 % din veniturile realizate în perioada 2008-2010). |
| --- | --- |

(89)

Serviciile poștale cu prețuri reglementate reprezintă majoritatea veniturilor totale ale Deutsche Post (de exemplu, aproximativ 62 % din veniturile totale ale Deutsche Post din perioada 1990-2007 (a se vedea figura 3) și aproximativ 56 % din veniturile realizate în perioada 2008-2010).

| (90) | Toate celelalte servicii universale și comerciale care nu fac obiectul reglementării prețurilor în conformitate cu articolele 19-27 din PostG 1997 (36) vor fi menționate ca servicii cu prețuri nereglementate. |
| --- | --- |

(90)

Toate celelalte servicii universale și comerciale care nu fac obiectul reglementării prețurilor în conformitate cu articolele 19-27 din PostG 1997 (36) vor fi menționate ca servicii cu prețuri nereglementate.

| (91) | În ceea ce privește serviciile de livrare a corespondenței cu prețuri reglementate, articolul 20 alineatele (1) și (2) din PostG 1997 prevede că prețurile trebuie să reflecte costurile furnizării eficiente a serviciilor. Cu toate acestea, în cazurile justificate în mod obiectiv, autoritatea de reglementare din sectorul poștal ar trebui să țină seama în mod corespunzător, între altele, de:






  — | costurile furnizării universale a serviciilor poștale; și |
| --- | --- | --- |

(91)

În ceea ce privește serviciile de livrare a corespondenței cu prețuri reglementate, articolul 20 alineatele (1) și (2) din PostG 1997 prevede că prețurile trebuie să reflecte costurile furnizării eficiente a serviciilor. Cu toate acestea, în cazurile justificate în mod obiectiv, autoritatea de reglementare din sectorul poștal ar trebui să țină seama în mod corespunzător, între altele, de:

—

costurile furnizării universale a serviciilor poștale; și

| — | costurile de finanțare a prestațiilor de pensii și sănătate pentru angajații transferați de la Postdienst. |
| --- | --- |

—

costurile de finanțare a prestațiilor de pensii și sănătate pentru angajații transferați de la Postdienst.

| (92) | Articolul 57 din PostG 1997 și un decret ministerial din 27 martie 2000 al Ministrului federal al Economiei și Tehnologiei au menținut prețurile reglementate la nivelul anului 1997 până la 31 decembrie 2002. |
| --- | --- |

(92)

Articolul 57 din PostG 1997 și un decret ministerial din 27 martie 2000 al Ministrului federal al Economiei și Tehnologiei au menținut prețurile reglementate la nivelul anului 1997 până la 31 decembrie 2002.

II.3.1.   Decizia de plafonare a prețurilor din 2002

| (93) | Prima decizie a autorității de reglementare din sectorul poștal privind plafonarea prețurilor reglementate pentru serviciile de livrare a corespondenței a fost adoptată abia în anul 2002, aceasta vizând perioada 1 ianuarie 2003-31 decembrie 2007 (denumită în continuare „decizia de plafonare a prețurilor din 2002”). Plafonarea prețurilor reprezintă un sistem de reglementare a tarifelor pentru un pachet de servicii, potrivit căruia tariful individual al fiecărui serviciu nu este controlat, însă nu trebuie să depășească media ponderată a tuturor tarifelor din pachet. Conform articolului 19 din PostG 1997, plafonarea ex ante a prețurilor acoperea toate serviciile poștale în privința cărora Deutsche Post deținea o poziție dominantă. |
| --- | --- |

(93)

Prima decizie a autorității de reglementare din sectorul poștal privind plafonarea prețurilor reglementate pentru serviciile de livrare a corespondenței a fost adoptată abia în anul 2002, aceasta vizând perioada 1 ianuarie 2003-31 decembrie 2007 (denumită în continuare „decizia de plafonare a prețurilor din 2002”). Plafonarea prețurilor reprezintă un sistem de reglementare a tarifelor pentru un pachet de servicii, potrivit căruia tariful individual al fiecărui serviciu nu este controlat, însă nu trebuie să depășească media ponderată a tuturor tarifelor din pachet. Conform articolului 19 din PostG 1997, plafonarea ex ante a prețurilor acoperea toate serviciile poștale în privința cărora Deutsche Post deținea o poziție dominantă.

| (94) | În sensul deciziei de plafonare a prețurilor din 2002, Deutsche Post a prezentat autorității de reglementare din sectorul poștal, pentru prima dată, situații financiare privind veniturile și costurile (denumite în continuare „situațiile financiare din 2002”) referitoare la perioada cuprinsă între 1998 și 2006. Situațiile financiare se bazau pe rezultatele până în 2001 și pe previziunile pentru anii următori. |
| --- | --- |

(94)

În sensul deciziei de plafonare a prețurilor din 2002, Deutsche Post a prezentat autorității de reglementare din sectorul poștal, pentru prima dată, situații financiare privind veniturile și costurile (denumite în continuare „situațiile financiare din 2002”) referitoare la perioada cuprinsă între 1998 și 2006. Situațiile financiare se bazau pe rezultatele până în 2001 și pe previziunile pentru anii următori.

| (95) | În anul 2002, Deutsche Post a invocat „dificultăți financiare” în furnizarea serviciului universal și în ocuparea funcționarilor publici și a angajaților privați care fuseseră transferați de la Postdienst. Aceste dificultăți constau în costurile pe care se presupune că Deutsche Post nu le-ar fi suportat în lipsa obligației de serviciu universal și a transferului angajaților și infrastructurii Postdienst (a se vedea lista detaliată din tabelul 1).

  Tabelul 1


  Sarcini aprobate prin decizia din 2002 privind plafonarea prețurilor (milioane EUR, valori nominale)









  Nr. | Sarcini din decizia din 2002 privind plafonarea prețurilor | Sarcină medie (1998-2006) milioane EUR | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Costuri salariale suplimentare | [...] | [...] |
| 2 | Costuri suplimentare cu asigurările sociale | [...] | [...] |
| 3 | Sarcina de infrastructură pentru oficiile poștale | [...] | [...] |
| 4 | Asigurare de pensie suplimentară pentru salariați (VAP) | [...] | [...] |
| 5 | Sarcina de infrastructură de transport | [...] | [...] |
| 6 | Costuri sociale și de sănătate (BAnstPT) | [...] | [...] |
| 7 | Restructurarea personalului | [...] | [...] |
| 8 | Acoperirea deficitului pentru asigurările de sănătate ale funcționarilor publici | [...] | [...] |
| | Sarcină medie totală | [...] | 100 % |

(95)

În anul 2002, Deutsche Post a invocat „dificultăți financiare” în furnizarea serviciului universal și în ocuparea funcționarilor publici și a angajaților privați care fuseseră transferați de la Postdienst. Aceste dificultăți constau în costurile pe care se presupune că Deutsche Post nu le-ar fi suportat în lipsa obligației de serviciu universal și a transferului angajaților și infrastructurii Postdienst (a se vedea lista detaliată din tabelul 1).

Tabelul 1

Sarcini aprobate prin decizia din 2002 privind plafonarea prețurilor (milioane EUR, valori nominale)

Nr.

Sarcini din decizia din 2002 privind plafonarea prețurilor

Sarcină medie (1998-2006) milioane EUR

%

1

Costuri salariale suplimentare

[...]

[...]

2

Costuri suplimentare cu asigurările sociale

[...]

[...]

3

Sarcina de infrastructură pentru oficiile poștale

[...]

[...]

4

Asigurare de pensie suplimentară pentru salariați (VAP)

[...]

[...]

5

Sarcina de infrastructură de transport

[...]

[...]

6

Costuri sociale și de sănătate (BAnstPT)

[...]

[...]

7

Restructurarea personalului

[...]

[...]

8

Acoperirea deficitului pentru asigurările de sănătate ale funcționarilor publici

[...]

[...]

Sarcină medie totală

[...]

100 %

| (96) | Autoritatea de reglementare din sectorul poștal a acceptat, în cele din urmă, argumentul Deutsche Post potrivit căruia nu ar fi suportat respectivele sarcini dacă nu ar fi fost supusă obligației de serviciu universal (sarcinile 3 și 5 pentru costurile serviciului universal) și obligației de a integra funcționarii publici și angajații privați ai Postdienst (sarcinile 1, 2, 4, 6, 7 și 8). Prin urmare, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat creșterea prețurilor reglementate de livrare a corespondenței pentru a finanța costurile medii anuale în valoare de [...] miliarde EUR aferente perioadei 2002-2006 din veniturile obținute din serviciile reglementate de livrare a corespondenței. Conform deciziei de plafonare a prețurilor, din 2002, sarcinile sunt alocate în proporție de 100 % în prețurile care fac obiectul plafonării ex ante a prețurilor. |
| --- | --- |

(96)

Autoritatea de reglementare din sectorul poștal a acceptat, în cele din urmă, argumentul Deutsche Post potrivit căruia nu ar fi suportat respectivele sarcini dacă nu ar fi fost supusă obligației de serviciu universal (sarcinile 3 și 5 pentru costurile serviciului universal) și obligației de a integra funcționarii publici și angajații privați ai Postdienst (sarcinile 1, 2, 4, 6, 7 și 8). Prin urmare, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat creșterea prețurilor reglementate de livrare a corespondenței pentru a finanța costurile medii anuale în valoare de [...] miliarde EUR aferente perioadei 2002-2006 din veniturile obținute din serviciile reglementate de livrare a corespondenței. Conform deciziei de plafonare a prețurilor, din 2002, sarcinile sunt alocate în proporție de 100 % în prețurile care fac obiectul plafonării ex ante a prețurilor.

II.3.1.1.   Salarii suplimentare (sarcina 1)

| (97) | Sarcina 1 evidențiază costurile cu salariile pretinse suplimentare ale lucrătorilor poștali, peste media respectivului sector economic. Deutsche Post a utilizat ca punct de referință „competitiv” salariile personalului recent angajat după 2002 care fuseseră stipulate în cadrul unui contract colectiv de muncă (Entgelttarifvertrag) încheiat cu sindicatele (denumite în continuare „salariile ETV”). Totuși, în cazul calculării sarcinii 1, valoarea de referință respectivă era aplicată întregului personal. În plus, în situațiile financiare prezentate, aceasta era aplicată retroactiv până în 1998. |
| --- | --- |

(97)

Sarcina 1 evidențiază costurile cu salariile pretinse suplimentare ale lucrătorilor poștali, peste media respectivului sector economic. Deutsche Post a utilizat ca punct de referință „competitiv” salariile personalului recent angajat după 2002 care fuseseră stipulate în cadrul unui contract colectiv de muncă (Entgelttarifvertrag) încheiat cu sindicatele (denumite în continuare „salariile ETV”). Totuși, în cazul calculării sarcinii 1, valoarea de referință respectivă era aplicată întregului personal. În plus, în situațiile financiare prezentate, aceasta era aplicată retroactiv până în 1998.

II.3.1.2.   Costurile suplimentare cu asigurările sociale (sarcina 2)

| (98) | Autoritatea de reglementare din sectorul poștal a acceptat, de asemenea, argumentul Deutsche Post potrivit căruia aceasta a fost nevoită să suporte, pentru angajații privați și funcționarii săi publici, contribuții de asigurări sociale mai ridicate decât cele care ar fi trebuit plătite, în mod normal, pentru angajații privați ai concurenților săi. |
| --- | --- |

(98)

Autoritatea de reglementare din sectorul poștal a acceptat, de asemenea, argumentul Deutsche Post potrivit căruia aceasta a fost nevoită să suporte, pentru angajații privați și funcționarii săi publici, contribuții de asigurări sociale mai ridicate decât cele care ar fi trebuit plătite, în mod normal, pentru angajații privați ai concurenților săi.

| (99) | Calculele Deutsche Post se bazează pe o rată a contribuțiilor de asigurări sociale pe care o consideră „competitivă” (denumită în continuare „rata de contribuție legală”), atât pentru funcționarii publici, cât și pentru angajații privați. Această rată legală este definită ca fiind suma dintre:






  — | contribuția angajatorului la fondul de asigurări sociale pentru un angajat privat (aproximativ 19-21 %, care reprezintă aproximativ jumătate din totalul ratei contribuției la asigurările sociale, după cum se arată în figura 2); |
| --- | --- | --- |

(99)

Calculele Deutsche Post se bazează pe o rată a contribuțiilor de asigurări sociale pe care o consideră „competitivă” (denumită în continuare „rata de contribuție legală”), atât pentru funcționarii publici, cât și pentru angajații privați. Această rată legală este definită ca fiind suma dintre:

—

contribuția angajatorului la fondul de asigurări sociale pentru un angajat privat (aproximativ 19-21 %, care reprezintă aproximativ jumătate din totalul ratei contribuției la asigurările sociale, după cum se arată în figura 2);

| — | contribuția la fondul de asigurare împotriva accidentelor (în intervalul [0-5 %]; începând din 2001, Deutsche Post a adăugat această contribuție la rata de contribuție legală); |
| --- | --- |

—

contribuția la fondul de asigurare împotriva accidentelor (în intervalul [0-5 %]; începând din 2001, Deutsche Post a adăugat această contribuție la rata de contribuție legală);

| — | contribuția la schema de pensie suplimentară (în intervalul [0-5 %]; Deutsche Post a adăugat această contribuție la rata de contribuție legală începând din 1997, deoarece o contribuție de o asemenea valoare la schema de asigurări de pensie suplimentară este considerată a fi „competitivă”. Rata se bazează pe asigurarea de pensie suplimentară oferită de Deutsche Post încă din 1997 noilor angajați privați). |
| --- | --- |

—

contribuția la schema de pensie suplimentară (în intervalul [0-5 %]; Deutsche Post a adăugat această contribuție la rata de contribuție legală începând din 1997, deoarece o contribuție de o asemenea valoare la schema de asigurări de pensie suplimentară este considerată a fi „competitivă”. Rata se bazează pe asigurarea de pensie suplimentară oferită de Deutsche Post încă din 1997 noilor angajați privați).

| (100) | Veniturile reglementate finanțează toate contribuțiile la asigurările sociale în plus față de rata de contribuție legală (denumite în continuare „contribuții suplimentare de asigurări sociale”). Luând ca exemplu calculele contribuțiilor suplimentare de asigurări sociale pentru funcționari publici din 2001, tabelul 2 arată că contribuțiile reale de asigurări sociale pentru funcționari publici sunt aproape duble față de contribuțiile de asigurări sociale „competitive” bazate pe rata de contribuție legală.

  Tabelul 2


  Calculul costurilor de asigurări sociale suplimentare pentru funcționari publici din 2001 pe baza situațiilor financiare din 2002 (milioane EUR) | | | | | % din salariile reale |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | | Rata contribuției pentru fondul de pensii | 33 % | | |
| (2) | | Salariile totale ale funcționarilor publici | [...] | | |
| (3) | =(1)*(2) | Contribuția la fondul de pensii | [...] | | |
| (4) | | Cheltuielile pentru asigurări de sănătate | [...] | | |
| (5) | =(3)+(4) | Contribuții de asigurări sociale reale | | [...] | [40-45 %] |
| (6) | | Contribuția angajatorului la fondul de asigurări sociale | 20,43 % | | |
| (7) | | Asigurare împotriva accidentelor | [...] | | |
| (8) | | Asigurare de pensie suplimentară | [...] | | |
| (9) | =(6)+(7)+(8) | Rata contribuției legale | [...] | | |
| (10) | =(2)*(9) | Cost de asigurări sociale legal de referință | | [...] | [20-25 %] |
| (11) | =(5)-(10) | Contribuții suplimentare la asigurările sociale | | [...] | [15-20 %] |

(100)

Veniturile reglementate finanțează toate contribuțiile la asigurările sociale în plus față de rata de contribuție legală (denumite în continuare „contribuții suplimentare de asigurări sociale”). Luând ca exemplu calculele contribuțiilor suplimentare de asigurări sociale pentru funcționari publici din 2001, tabelul 2 arată că contribuțiile reale de asigurări sociale pentru funcționari publici sunt aproape duble față de contribuțiile de asigurări sociale „competitive” bazate pe rata de contribuție legală.

Tabelul 2

Calculul costurilor de asigurări sociale suplimentare pentru funcționari publici din 2001 pe baza situațiilor financiare din 2002 (milioane EUR)

% din salariile reale

(1)

Rata contribuției pentru fondul de pensii

33 %

(2)

Salariile totale ale funcționarilor publici

[...]

(3)

=(1)*(2)

Contribuția la fondul de pensii

[...]

(4)

Cheltuielile pentru asigurări de sănătate

[...]

(5)

=(3)+(4)

Contribuții de asigurări sociale reale

[...]

[40-45 %]

(6)

Contribuția angajatorului la fondul de asigurări sociale

20,43 %

(7)

Asigurare împotriva accidentelor

[...]

(8)

Asigurare de pensie suplimentară

[...]

(9)

=(6)+(7)+(8)

Rata contribuției legale

[...]

(10)

=(2)*(9)

Cost de asigurări sociale legal de referință

[...]

[20-25 %]

(11)

=(5)-(10)

Contribuții suplimentare la asigurările sociale

[...]

[15-20 %]

| (101) | Contribuțiile reale de asigurări sociale includ vărsarea de către Deutsche Post în fondul de pensii a unei cote de 33 % din salariile reale ale funcționarilor publici (o plată forfetară unică anuală, a cărei valoare acumulată a fost de 2,045 miliarde EUR între 1995 și 1999), precum și contribuții la costurile de asigurare medicală ale funcționarilor publici. În total, contribuțiile reale la fondul de asigurări sociale s-au ridicat la [40-45 %] din salariile reale ale funcționarilor publici în 2001. |
| --- | --- |

(101)

Contribuțiile reale de asigurări sociale includ vărsarea de către Deutsche Post în fondul de pensii a unei cote de 33 % din salariile reale ale funcționarilor publici (o plată forfetară unică anuală, a cărei valoare acumulată a fost de 2,045 miliarde EUR între 1995 și 1999), precum și contribuții la costurile de asigurare medicală ale funcționarilor publici. În total, contribuțiile reale la fondul de asigurări sociale s-au ridicat la [40-45 %] din salariile reale ale funcționarilor publici în 2001.

| (102) | Deși rata contribuției la fondul de asigurări sociale se stabilește ca procent din salariile brute ale angajaților privați (salariul net + contribuția angajatului la fondul de asigurări sociale), Deutsche Post calculează valoarea de referință legală prin înmulțirea ratei de contribuție legală de [20-25 %] cu salariile reale ale funcționarilor publici. |
| --- | --- |

(102)

Deși rata contribuției la fondul de asigurări sociale se stabilește ca procent din salariile brute ale angajaților privați (salariul net + contribuția angajatului la fondul de asigurări sociale), Deutsche Post calculează valoarea de referință legală prin înmulțirea ratei de contribuție legală de [20-25 %] cu salariile reale ale funcționarilor publici.

II.3.1.3.   Asigurare de pensie suplimentară pentru angajații privați (sarcina 4)

| (103) | Sarcina 4 este destinată să compenseze provizionul acumulat pentru pasivele anterioare anului 1997 din schema de asigurări de pensie suplimentară VAP pentru angajații privați Deutsche Post. |
| --- | --- |

(103)

Sarcina 4 este destinată să compenseze provizionul acumulat pentru pasivele anterioare anului 1997 din schema de asigurări de pensie suplimentară VAP pentru angajații privați Deutsche Post.

| (104) | Astfel cum se arată în secțiunea II.1.4, salariaților privați Deutsche Post angajați înainte de 1997 li s-a oferit o asigurare de pensie suplimentară care să le garanteze o pensie similară celei a funcționarilor publici. Cu toate acestea, Postdienst nu a acumulat un provizion corespunzător pentru viitoarele plăți ale pensiilor. În bilanț au apărut provizioane în valoare de 8,153 miliarde EUR numai după constituirea DPAG. |
| --- | --- |

(104)

Astfel cum se arată în secțiunea II.1.4, salariaților privați Deutsche Post angajați înainte de 1997 li s-a oferit o asigurare de pensie suplimentară care să le garanteze o pensie similară celei a funcționarilor publici. Cu toate acestea, Postdienst nu a acumulat un provizion corespunzător pentru viitoarele plăți ale pensiilor. În bilanț au apărut provizioane în valoare de 8,153 miliarde EUR numai după constituirea DPAG.

II.3.1.4.   Diverse costuri suplimentare cu asigurările sociale (sarcinile 6, 7, 8)

| (105) | Sarcina 6 include contribuția Deutsche Post la Oficiul Federal al Poștelor și Telecomunicațiilor (Bundesanstalt für Post und Telekommunikation – BanstPT), care oferă anumite beneficii sociale (de exemplu, locuințe sociale) pentru funcționarii publici și angajații privați care au fost transferați de la Postdienst. Sarcina 7 include contribuțiile Deutsche Post destinate să acopere deficitul fondului de asigurări de sănătate al funcționarilor publici. Sarcina 8 privind restructurarea personalului vizează atât funcționarii publici, cât și angajații privați. |
| --- | --- |

(105)

Sarcina 6 include contribuția Deutsche Post la Oficiul Federal al Poștelor și Telecomunicațiilor (Bundesanstalt für Post und Telekommunikation – BanstPT), care oferă anumite beneficii sociale (de exemplu, locuințe sociale) pentru funcționarii publici și angajații privați care au fost transferați de la Postdienst. Sarcina 7 include contribuțiile Deutsche Post destinate să acopere deficitul fondului de asigurări de sănătate al funcționarilor publici. Sarcina 8 privind restructurarea personalului vizează atât funcționarii publici, cât și angajații privați.

II.3.1.5.   Sarcini de serviciu universal (3 și 5)

| (106) | Aceste sarcini demonstrează economiile de costuri pe care Deutsche Post le putea obține dacă ar fi putut să instituie o rețea de oficii poștale și coletărie bazată exclusiv pe considerente de ordin comercial. Economiile de costuri sunt calculate, de exemplu, pe baza numărului ipotetic de oficii poștale pe care Deutsche Post ar putea să le exploateze în lipsa obligației de serviciu universal. |
| --- | --- |

(106)

Aceste sarcini demonstrează economiile de costuri pe care Deutsche Post le putea obține dacă ar fi putut să instituie o rețea de oficii poștale și coletărie bazată exclusiv pe considerente de ordin comercial. Economiile de costuri sunt calculate, de exemplu, pe baza numărului ipotetic de oficii poștale pe care Deutsche Post ar putea să le exploateze în lipsa obligației de serviciu universal.

II.3.2.   Deciziile de plafonare a prețurilor din 2007 și 2011

| (107) | La 7 noiembrie 2007, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat plafonarea prețurilor pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2011 (denumită în continuare „decizia de plafonare a prețurilor din 2007”). La 14 noiembrie 2011, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat plafonarea prețurilor pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „decizia de plafonare a prețurilor din 2011”). |
| --- | --- |

(107)

La 7 noiembrie 2007, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat plafonarea prețurilor pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2011 (denumită în continuare „decizia de plafonare a prețurilor din 2007”). La 14 noiembrie 2011, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat plafonarea prețurilor pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „decizia de plafonare a prețurilor din 2011”).

| (108) | Ulterior deciziei de plafonare a prețurilor din 2007, tarifele de expediere a unui număr de peste 50 de scrisori nu mai sunt controlate ex ante, ci fac obiectul unui control ex post al prețurilor, în conformitate cu articolul 25 din PostG 1997 (37). Tarifele pentru toate celelalte servicii poștale în privința cărora Deutsche Post deține o poziție dominantă continuă să fie aprobate ex ante, în temeiul articolului 19 din PostG 1997. |
| --- | --- |

(108)

Ulterior deciziei de plafonare a prețurilor din 2007, tarifele de expediere a unui număr de peste 50 de scrisori nu mai sunt controlate ex ante, ci fac obiectul unui control ex post al prețurilor, în conformitate cu articolul 25 din PostG 1997 (37). Tarifele pentru toate celelalte servicii poștale în privința cărora Deutsche Post deține o poziție dominantă continuă să fie aprobate ex ante, în temeiul articolului 19 din PostG 1997.

| (109) | În cuprinsul prezentei decizii, Comisia va face referire la „prețurile reglementate pentru servicii” ca reprezentând servicii în privința cărora Deutsche Post deține o poziție dominantă pe piață și care fac obiectul fie controalelor ex ante în temeiul articolului 19 din PostG 1997, fie controalelor ex post în temeiul articolului 25 din PostG 1997. Toate celelalte servicii pentru care Deutsche Post nu deține o poziție dominantă și care nu sunt supuse controlului prețurilor vor fi menționate ca „servicii cu prețuri nereglementate”. |
| --- | --- |

(109)

În cuprinsul prezentei decizii, Comisia va face referire la „prețurile reglementate pentru servicii” ca reprezentând servicii în privința cărora Deutsche Post deține o poziție dominantă pe piață și care fac obiectul fie controalelor ex ante în temeiul articolului 19 din PostG 1997, fie controalelor ex post în temeiul articolului 25 din PostG 1997. Toate celelalte servicii pentru care Deutsche Post nu deține o poziție dominantă și care nu sunt supuse controlului prețurilor vor fi menționate ca „servicii cu prețuri nereglementate”.

| (110) | Deutsche Post a continuat să acuze sarcinile pentru salariile și asigurările sociale suplimentare impuse de transferul angajaților de la Postdienst (de exemplu, sarcina medie 2 referitoare la contribuții de asigurări sociale suplimentare în valoare de [...] milioane EUR începând cu anul 2008), precum și o serie de sarcini impuse de obligația de serviciu universal. Ca și în cazul deciziei de plafonare a prețurilor din 2002, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat finanțarea acestor costuri din veniturile obținute din prețurile reglementate și a stabilit plafonul tarifar la un nivel superior adecvat. Astfel, recunoașterea de către autoritatea de reglementare din sectorul poștal a acestor sarcini în deciziile de plafonare a prețurilor din 2002, 2007 și 2009 a rămas nemodificată în ceea ce privește serviciile cu prețuri nereglementate. |
| --- | --- |

(110)

Deutsche Post a continuat să acuze sarcinile pentru salariile și asigurările sociale suplimentare impuse de transferul angajaților de la Postdienst (de exemplu, sarcina medie 2 referitoare la contribuții de asigurări sociale suplimentare în valoare de [...] milioane EUR începând cu anul 2008), precum și o serie de sarcini impuse de obligația de serviciu universal. Ca și în cazul deciziei de plafonare a prețurilor din 2002, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat finanțarea acestor costuri din veniturile obținute din prețurile reglementate și a stabilit plafonul tarifar la un nivel superior adecvat. Astfel, recunoașterea de către autoritatea de reglementare din sectorul poștal a acestor sarcini în deciziile de plafonare a prețurilor din 2002, 2007 și 2009 a rămas nemodificată în ceea ce privește serviciile cu prețuri nereglementate.

II.4.   Rezultatele financiare ale DPAG

| (111) | Rezultatele financiare ale DPAG pentru perioada 1995-2006 sunt prezentate în figura 2 din decizia de extindere din 2007. În timp ce rezultatele din perioada 1995-1999 au fost mixte (unii ani au înregistrat profit, alții pierderi), DPAG a realizat în mod constant un profit brut situat între 1 și 2 miliarde EUR în perioada 2000-2006. |
| --- | --- |

(111)

Rezultatele financiare ale DPAG pentru perioada 1995-2006 sunt prezentate în figura 2 din decizia de extindere din 2007. În timp ce rezultatele din perioada 1995-1999 au fost mixte (unii ani au înregistrat profit, alții pierderi), DPAG a realizat în mod constant un profit brut situat între 1 și 2 miliarde EUR în perioada 2000-2006.

| (112) | Între 2007 și 2010, DPAG a realizat următoarele profituri nete: 1,8 miliarde EUR (2007); – 2 miliarde EUR (2008); 0,7 miliarde EUR (2009); 2,6 miliarde EUR (2010). |
| --- | --- |

(112)

Între 2007 și 2010, DPAG a realizat următoarele profituri nete: 1,8 miliarde EUR (2007); – 2 miliarde EUR (2008); 0,7 miliarde EUR (2009); 2,6 miliarde EUR (2010).

| (113) | Situațiile financiare publicate ale DPAG nu permit identificarea profiturilor corespunzătoare diferitelor servicii. Prin urmare, situațiile financiare publicate nu permit să se constate dacă serviciile universale cu prețuri reglementate au înregistrat profituri sau pierderi per ansamblu. |
| --- | --- |

(113)

Situațiile financiare publicate ale DPAG nu permit identificarea profiturilor corespunzătoare diferitelor servicii. Prin urmare, situațiile financiare publicate nu permit să se constate dacă serviciile universale cu prețuri reglementate au înregistrat profituri sau pierderi per ansamblu.

III.   MOTIVELE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

| (114) | Tribunalul a confirmat, prin hotărârea pronunțată în Cauza T-421/07 (38), că toate măsurile supuse investigării au făcut parte din procedură începând cu decizia de inițiere a procedurii din 1999, care a fost continuată prin decizia de extindere din 2007. |
| --- | --- |

(114)

Tribunalul a confirmat, prin hotărârea pronunțată în Cauza T-421/07 (38), că toate măsurile supuse investigării au făcut parte din procedură începând cu decizia de inițiere a procedurii din 1999, care a fost continuată prin decizia de extindere din 2007.

III.1.   Subvenția pentru pensii

| (115) | Decizia de extindere din 2011 a stabilit că subvenția pentru pensii a constituit o măsură de ajutor nouă deoarece, înainte de reforma pensiilor din 1995, Deutsche Post a fost pe deplin responsabilă pentru finanțarea, din resurse proprii, a costurilor pentru asigurările de pensii. În plus, decizia de extindere din 2011 a respins declarația Germaniei, bazată pe hotărârea Combus (39), conform căreia subvenția pentru pensii nu constituia ajutor. |
| --- | --- |

(115)

Decizia de extindere din 2011 a stabilit că subvenția pentru pensii a constituit o măsură de ajutor nouă deoarece, înainte de reforma pensiilor din 1995, Deutsche Post a fost pe deplin responsabilă pentru finanțarea, din resurse proprii, a costurilor pentru asigurările de pensii. În plus, decizia de extindere din 2011 a respins declarația Germaniei, bazată pe hotărârea Combus (39), conform căreia subvenția pentru pensii nu constituia ajutor.

| (116) | Pentru evaluarea compatibilității subvenției pentru pensii ca o compensație pentru costurile pensiilor „moștenite” (de exemplu, în conformitate cu decizia Comisiei privind La Poste din Franța) (denumită în continuare „decizia La Poste”) (40), decizia de extindere din 2011 a luat în considerare compensarea costurilor de asigurări sociale suplimentare nu doar prin subvenția pentru pensii, ci și prin veniturile obținute din prețurile reglementate (de exemplu, sarcina 2 privind contribuțiile de asigurări sociale suplimentare). |
| --- | --- |

(116)

Pentru evaluarea compatibilității subvenției pentru pensii ca o compensație pentru costurile pensiilor „moștenite” (de exemplu, în conformitate cu decizia Comisiei privind La Poste din Franța) (denumită în continuare „decizia La Poste”) (40), decizia de extindere din 2011 a luat în considerare compensarea costurilor de asigurări sociale suplimentare nu doar prin subvenția pentru pensii, ci și prin veniturile obținute din prețurile reglementate (de exemplu, sarcina 2 privind contribuțiile de asigurări sociale suplimentare).

| (117) | Calculele din decizia de extindere din 2011, care luau în considerare ambele surse de compensare, au demonstrat că Deutsche Post a reușit să aplice în mod efectiv rate ale contribuțiilor de asigurări sociale cu 10 până la 14 puncte sub ratele totale ale contribuției obligatorii la fondul de asigurări sociale (cota angajatorului și a angajatului) pe care ar fi trebuit să le suporte concurenții privați. |
| --- | --- |

(117)

Calculele din decizia de extindere din 2011, care luau în considerare ambele surse de compensare, au demonstrat că Deutsche Post a reușit să aplice în mod efectiv rate ale contribuțiilor de asigurări sociale cu 10 până la 14 puncte sub ratele totale ale contribuției obligatorii la fondul de asigurări sociale (cota angajatorului și a angajatului) pe care ar fi trebuit să le suporte concurenții privați.

| (118) | Prin urmare, în decizia de extindere din 2011 au fost exprimate rezerve în ceea ce privește compatibilitatea subvenției pentru pensii ca măsură de compensație pentru costurile pensiilor „moștenite”, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(118)

Prin urmare, în decizia de extindere din 2011 au fost exprimate rezerve în ceea ce privește compatibilitatea subvenției pentru pensii ca măsură de compensație pentru costurile pensiilor „moștenite”, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

III.2.   Compensația pentru furnizarea serviciilor universale

| (119) | Germania s-a bazat pe articolul 106 alineatul (2) din TFUE drept justificare pentru compatibilitatea plăților compensatorii de stat și a garanțiilor de stat ca măsură de compensație pentru obligația de serviciu universal. |
| --- | --- |

(119)

Germania s-a bazat pe articolul 106 alineatul (2) din TFUE drept justificare pentru compatibilitatea plăților compensatorii de stat și a garanțiilor de stat ca măsură de compensație pentru obligația de serviciu universal.

| (120) | În decizia de extindere din 2007, Comisia a considerat, pe baza hotărârii Altmark
   (41), că plățile compensatorii de stat și garanția de stat constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(120)

În decizia de extindere din 2007, Comisia a considerat, pe baza hotărârii Altmark
   (41), că plățile compensatorii de stat și garanția de stat constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (121) | În decizia de extindere din 2007, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că plățile compensatorii de stat și garanția de stat erau necesare pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu universal și proporționale cu acest scop. În special, Comisia a considerat necesar să revizuiască alocarea cheltuielilor între serviciile universale și cele comerciale, în conformitate cu principiile stabilite în cadrul din 2005. De asemenea, aceasta și-a exprimat îndoiala cu privire la stabilirea unui profit rezonabil, care trebuia să ia în calcul media profitabilității sectorului și poziția de risc a Deutsche Post. |
| --- | --- |

(121)

În decizia de extindere din 2007, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că plățile compensatorii de stat și garanția de stat erau necesare pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu universal și proporționale cu acest scop. În special, Comisia a considerat necesar să revizuiască alocarea cheltuielilor între serviciile universale și cele comerciale, în conformitate cu principiile stabilite în cadrul din 2005. De asemenea, aceasta și-a exprimat îndoiala cu privire la stabilirea unui profit rezonabil, care trebuia să ia în calcul media profitabilității sectorului și poziția de risc a Deutsche Post.

IV.   STUDIUL WIK

| (122) | Studiul WIK a fost comandat pentru a sprijini Comisia în procesul de revizuire a situației financiare a Deutsche Post pentru perioada 1990-2007, cu scopul de a stabili dacă Deutsche Post a beneficiat de o supracompensare pentru obligațiile sale de serviciu universal. Mai exact, WIK Consult GmbH avea următoarele sarcini:






  — | Stabilirea unei valori de referință a profitului rezonabil; |
| --- | --- | --- |

(122)

Studiul WIK a fost comandat pentru a sprijini Comisia în procesul de revizuire a situației financiare a Deutsche Post pentru perioada 1990-2007, cu scopul de a stabili dacă Deutsche Post a beneficiat de o supracompensare pentru obligațiile sale de serviciu universal. Mai exact, WIK Consult GmbH avea următoarele sarcini:

—

Stabilirea unei valori de referință a profitului rezonabil;

| — | Revizuirea procedurilor de alocare internă a costurilor și de stabilire a prețurilor de transfer; și |
| --- | --- |

—

Revizuirea procedurilor de alocare internă a costurilor și de stabilire a prețurilor de transfer; și

| — | Calcularea supracompensării în ceea ce privește costurile nete ale obligației de serviciu universal. |
| --- | --- |

—

Calcularea supracompensării în ceea ce privește costurile nete ale obligației de serviciu universal.

IV.1.   Descrierea situațiilor financiare din 2009 privind veniturile și costurile

| (123) | În urma adoptării de către Comisie a ordinului de furnizare a informațiilor din 30 octombrie 2008, Germania a prezentat în cele din urmă în 2009 un set complet de situații financiare pentru perioada 1990-2007 (denumite în continuare „situațiile financiare din 2009”). |
| --- | --- |

(123)

În urma adoptării de către Comisie a ordinului de furnizare a informațiilor din 30 octombrie 2008, Germania a prezentat în cele din urmă în 2009 un set complet de situații financiare pentru perioada 1990-2007 (denumite în continuare „situațiile financiare din 2009”).

IV.1.1.   Venituri

| (124) | Veniturile Deutsche Post pot fi clasificate în trei categorii principale:






  — | Servicii poștale universale cu prețuri reglementate (62 % din veniturile totale în perioada 1990-2007)
  Serviciile poștale cu prețuri reglementate includ toate serviciile universale care sunt furnizate pe piețe în care Deutsche Post ocupa o poziție dominantă, inclusiv serviciile pentru care Deutsche Post deține un drept exclusiv. Aceste servicii au generat 62 % din veniturile totale ale Deutsche Post în perioada 1990-2007 (42). |
| --- | --- | --- |

(124)

Veniturile Deutsche Post pot fi clasificate în trei categorii principale:

—

Servicii poștale universale cu prețuri reglementate (62 % din veniturile totale în perioada 1990-2007)

Serviciile poștale cu prețuri reglementate includ toate serviciile universale care sunt furnizate pe piețe în care Deutsche Post ocupa o poziție dominantă, inclusiv serviciile pentru care Deutsche Post deține un drept exclusiv. Aceste servicii au generat 62 % din veniturile totale ale Deutsche Post în perioada 1990-2007 (42).

| — | Servicii universale cu prețuri nereglementate (26 % din veniturile totale în perioada 1990-2007)
  Serviciile universale de coletărie au fost întotdeauna furnizate pe piețe deschise concurenței, unde Deutsche Post deținea o cotă medie de piață de 30 %. În perioada 1990-2007, serviciile universale de coletărie au generat 15 % din veniturile totale ale Deutsche Post.
  Serviciile universale de livrare a corespondenței cu prețuri nereglementate (de exemplu, cataloage, corespondență transfrontalieră) au produs aproximativ 11 % din veniturile totale ale Deutsche Post. |
| --- | --- |

—

Servicii universale cu prețuri nereglementate (26 % din veniturile totale în perioada 1990-2007)

Serviciile universale de coletărie au fost întotdeauna furnizate pe piețe deschise concurenței, unde Deutsche Post deținea o cotă medie de piață de 30 %. În perioada 1990-2007, serviciile universale de coletărie au generat 15 % din veniturile totale ale Deutsche Post.

Serviciile universale de livrare a corespondenței cu prețuri nereglementate (de exemplu, cataloage, corespondență transfrontalieră) au produs aproximativ 11 % din veniturile totale ale Deutsche Post.

| — | Servicii comerciale cu prețuri nereglementate (12 % din veniturile totale în perioada 1990-2007)
  Deutsche Post și-a folosit rețeaua de oficii poștale nu doar pentru distribuția de servicii poștale, ci și pentru a vinde produse și servicii pentru Postbank AG și – într-o mai mică măsură – pentru Deutsche Telekom. Aceste servicii comerciale au produs aproximativ 6 % din veniturile totale ale Deutsche Post.
  Serviciile comerciale de coletărie și de livrare a corespondenței (de exemplu, pliante publicitare adresate) reprezintă aproximativ 4 % din veniturile totale ale Deutsche Post.
  În sfârșit, Deutsche Post a furnizat o serie de servicii diverse, de exemplu, în calitatea sa de holding pentru filiale internaționale care își desfășoară activitatea în alte segmente de activitate (de exemplu, Danzas, DHL). Aceste servicii comerciale au generat aproximativ 2 % din veniturile totale ale Deutsche Post. |
| --- | --- |

—

Servicii comerciale cu prețuri nereglementate (12 % din veniturile totale în perioada 1990-2007)

Deutsche Post și-a folosit rețeaua de oficii poștale nu doar pentru distribuția de servicii poștale, ci și pentru a vinde produse și servicii pentru Postbank AG și – într-o mai mică măsură – pentru Deutsche Telekom. Aceste servicii comerciale au produs aproximativ 6 % din veniturile totale ale Deutsche Post.

Serviciile comerciale de coletărie și de livrare a corespondenței (de exemplu, pliante publicitare adresate) reprezintă aproximativ 4 % din veniturile totale ale Deutsche Post.

În sfârșit, Deutsche Post a furnizat o serie de servicii diverse, de exemplu, în calitatea sa de holding pentru filiale internaționale care își desfășoară activitatea în alte segmente de activitate (de exemplu, Danzas, DHL). Aceste servicii comerciale au generat aproximativ 2 % din veniturile totale ale Deutsche Post.

Figura 3

Cotele medii ale veniturilor în perioada 1990-2007 (bazate pe valori nominale)

Image

| (125) | Studiul WIK vizează numai serviciile comerciale care erau furnizate împreună cu serviciile universale de societatea DPAG și predecesoarea sa, Postdienst. Serviciile comerciale (de exemplu, rețeaua mondială de curierat DHL) furnizate de diferitele entități juridice subordonate Deutsche Post World Net (denumită în continuare „DPWN”) nu au fost investigate. |
| --- | --- |

(125)

Studiul WIK vizează numai serviciile comerciale care erau furnizate împreună cu serviciile universale de societatea DPAG și predecesoarea sa, Postdienst. Serviciile comerciale (de exemplu, rețeaua mondială de curierat DHL) furnizate de diferitele entități juridice subordonate Deutsche Post World Net (denumită în continuare „DPWN”) nu au fost investigate.

IV.1.2.   Calculul sarcinilor în situațiile financiare din 2009

| (126) | Spre deosebire de situațiile financiare pe care Deutsche Post le-a transmis autorității de reglementare din sectorul poștal în scopul deciziilor de plafonare a prețurilor din 2002, 2007 și 2011, situațiile financiare din 2009 – care nu au fost prezentate niciodată autorității de reglementare – conțin un număr semnificativ mai ridicat de sarcini pe care Deutsche Post le alocă serviciilor cu prețuri reglementate. |
| --- | --- |

(126)

Spre deosebire de situațiile financiare pe care Deutsche Post le-a transmis autorității de reglementare din sectorul poștal în scopul deciziilor de plafonare a prețurilor din 2002, 2007 și 2011, situațiile financiare din 2009 – care nu au fost prezentate niciodată autorității de reglementare – conțin un număr semnificativ mai ridicat de sarcini pe care Deutsche Post le alocă serviciilor cu prețuri reglementate.

| (127) | Pe baza situațiilor financiare din 2009, Deutsche Post invocă o sarcină medie de [...] miliarde EUR pentru perioada cuprinsă între 1998 și 2006, comparativ cu [...] miliarde EUR calculată pe baza situațiilor financiare din 2002.

  Figura 4


  Comparație între costurile invocate ale serviciului universal, bazate pe situațiile financiare din 2009, și costurile aprobate pe baza deciziei de plafonare a prețurilor din 2002 (medie anuală, valoare nominală exprimată în miliarde EUR)


  [...] |
| --- | --- |

(127)

Pe baza situațiilor financiare din 2009, Deutsche Post invocă o sarcină medie de [...] miliarde EUR pentru perioada cuprinsă între 1998 și 2006, comparativ cu [...] miliarde EUR calculată pe baza situațiilor financiare din 2002.

Figura 4

Comparație între costurile invocate ale serviciului universal, bazate pe situațiile financiare din 2009, și costurile aprobate pe baza deciziei de plafonare a prețurilor din 2002 (medie anuală, valoare nominală exprimată în miliarde EUR)

[...]

| (128) | În timp ce sarcina 2 (costuri suplimentare cu asigurările sociale) și sarcina 4 (asigurare de pensie suplimentară) nu diferă semnificativ între situațiile financiare din 2002 și din 2009, sarcina 1 (salarii suplimentare) se ridică la aproximativ [...]. Spre deosebire de situația financiară din 2002, în prezent, Deutsche Post nu mai utilizează salariile ETV ca punct de referință „competitiv” privind salariile. În schimb, aceasta utilizează salariul minim pentru sectorul poștal, în temeiul unui regulament al Ministerului Federal al Muncii din 2007 (denumit în continuare „salariul minim”). Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că acest regulament a fost, în cele din urmă, declarat ilegal de către instanța administrativă federală și nu a devenit niciodată efectiv din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

(128)

În timp ce sarcina 2 (costuri suplimentare cu asigurările sociale) și sarcina 4 (asigurare de pensie suplimentară) nu diferă semnificativ între situațiile financiare din 2002 și din 2009, sarcina 1 (salarii suplimentare) se ridică la aproximativ [...]. Spre deosebire de situația financiară din 2002, în prezent, Deutsche Post nu mai utilizează salariile ETV ca punct de referință „competitiv” privind salariile. În schimb, aceasta utilizează salariul minim pentru sectorul poștal, în temeiul unui regulament al Ministerului Federal al Muncii din 2007 (denumit în continuare „salariul minim”). Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că acest regulament a fost, în cele din urmă, declarat ilegal de către instanța administrativă federală și nu a devenit niciodată efectiv din punct de vedere juridic.

| (129) | Mai mult, în situațiile financiare din 2009, Deutsche Post invocă o nouă sarcină de „infrastructură poștală”, care acoperă costurile incrementale ale celei de a șasea zi de livrări (în medie, [...] milioane EUR pe an). Calculul se bazează pe scenariul ipotetic conform căruia, în lipsa obligației de serviciu universal, Deutsche Post ar fi livrat corespondență doar cinci zile, în loc de șase zile pe săptămână. |
| --- | --- |

(129)

Mai mult, în situațiile financiare din 2009, Deutsche Post invocă o nouă sarcină de „infrastructură poștală”, care acoperă costurile incrementale ale celei de a șasea zi de livrări (în medie, [...] milioane EUR pe an). Calculul se bazează pe scenariul ipotetic conform căruia, în lipsa obligației de serviciu universal, Deutsche Post ar fi livrat corespondență doar cinci zile, în loc de șase zile pe săptămână.

| (130) | Sarcina de infrastructură 3 (rețeaua de oficii poștale) se calculează într-un mod diferit de cel prevăzut în situația financiară din 2002. În prezent, aceasta include presupusele economii de costuri care puteau fi realizate dacă toate oficiile poștale ar fi fost operate ca agenții începând din 1990. Aceasta este calculată pe baza remunerării pe care Deutsche Post a plătit-o terților pentru servicii de vânzare în 2007. |
| --- | --- |

(130)

Sarcina de infrastructură 3 (rețeaua de oficii poștale) se calculează într-un mod diferit de cel prevăzut în situația financiară din 2002. În prezent, aceasta include presupusele economii de costuri care puteau fi realizate dacă toate oficiile poștale ar fi fost operate ca agenții începând din 1990. Aceasta este calculată pe baza remunerării pe care Deutsche Post a plătit-o terților pentru servicii de vânzare în 2007.

IV.1.3.   Marjele de profit în situația financiară din 2009

| (131) | Alocarea costurilor către serviciile universale de livrare a corespondenței cu prețuri reglementate reduce în mod semnificativ presiunea pe care unele costuri, precum salariile și contribuțiile de asigurări sociale, o exercită asupra serviciilor cu prețuri nereglementate. Această realocare conduce la creșterea semnificativă a marjelor de profit, cu [15-25 %] în cazul vânzării de servicii comerciale, și la pierderi de aproape [0-10 %] în cazul vânzării de servicii de livrare a corespondenței cu prețuri reglementate. |
| --- | --- |

(131)

Alocarea costurilor către serviciile universale de livrare a corespondenței cu prețuri reglementate reduce în mod semnificativ presiunea pe care unele costuri, precum salariile și contribuțiile de asigurări sociale, o exercită asupra serviciilor cu prețuri nereglementate. Această realocare conduce la creșterea semnificativă a marjelor de profit, cu [15-25 %] în cazul vânzării de servicii comerciale, și la pierderi de aproape [0-10 %] în cazul vânzării de servicii de livrare a corespondenței cu prețuri reglementate.

| (132) | Deși Deutsche Post raportează, în situațiile sale financiare anuale, profituri foarte ridicate pentru divizia sa de corespondență (a se vedea, de asemenea, secțiunea V.3), aceste profituri sunt mai mult decât absorbite de sarcinile care au fost transferate de la serviciile cu prețuri nereglementate la cele cu prețuri reglementate.

  Figura 5


  Venituri medii realizate din vânzări, pe baza situațiilor financiare din 2009

  [...] |
| --- | --- |

(132)

Deși Deutsche Post raportează, în situațiile sale financiare anuale, profituri foarte ridicate pentru divizia sa de corespondență (a se vedea, de asemenea, secțiunea V.3), aceste profituri sunt mai mult decât absorbite de sarcinile care au fost transferate de la serviciile cu prețuri nereglementate la cele cu prețuri reglementate.

Figura 5

Venituri medii realizate din vânzări, pe baza situațiilor financiare din 2009

[...]

IV.2.   Nivelul de referință al profitului

IV.2.1.   Lanțul valoric al Deutsche Post: operațiuni cu nivel scăzut de tehnologizare și risc comercial redus

| (133) | O analiză a lanțului valoric și a riscurilor comerciale aferente este indispensabilă în procesul de identificare a nivelului de referință a profitului și de evaluare a alocării costurilor. Căutarea unui set de companii „comparabile” și calcularea unui nivel de referință al profitului rezonabil pe care îl anticipează Deutsche Post sunt posibile doar în cazul în care funcția și caracteristicile de risc sunt cunoscute. |
| --- | --- |

(133)

O analiză a lanțului valoric și a riscurilor comerciale aferente este indispensabilă în procesul de identificare a nivelului de referință a profitului și de evaluare a alocării costurilor. Căutarea unui set de companii „comparabile” și calcularea unui nivel de referință al profitului rezonabil pe care îl anticipează Deutsche Post sunt posibile doar în cazul în care funcția și caracteristicile de risc sunt cunoscute.

IV.2.1.1.   Lanțul valoric al unei activități comerciale cu grad scăzut de tehnologizare

| (134) | Lanțul valoric al Deutsche Post poate fi divizat în două funcții principale:






  — | rețeaua națională de livrare a corespondenței (scrisori și colete); |
| --- | --- | --- |

(134)

Lanțul valoric al Deutsche Post poate fi divizat în două funcții principale:

—

rețeaua națională de livrare a corespondenței (scrisori și colete);

| — | rețeaua națională de oficii poștale. |
| --- | --- |

—

rețeaua națională de oficii poștale.

| (135) | Logistica unei rețele de coletărie și corespondență constă într-o activitate comercială cu nivel redus de tehnologizare, care nu necesită eforturi majore de cercetare sau dezvoltare. Prin urmare, toți ceilalți operatori din industrie lucrează într-o manieră similară și standardizată. Astfel de activități sunt, așadar, clasificate frecvent ca „funcții” de rutină. Gradul ridicat de externalizare la care Deutsche Post se obligă față de terți confirmă încă o dată caracterul de rutină al acestora. Același lucru este valabil și pentru serviciile de vânzări desfășurate prin intermediul rețelei naționale de oficii poștale, caracterizate, de asemenea, printr-un nivel tot mai ridicat de externalizare. |
| --- | --- |

(135)

Logistica unei rețele de coletărie și corespondență constă într-o activitate comercială cu nivel redus de tehnologizare, care nu necesită eforturi majore de cercetare sau dezvoltare. Prin urmare, toți ceilalți operatori din industrie lucrează într-o manieră similară și standardizată. Astfel de activități sunt, așadar, clasificate frecvent ca „funcții” de rutină. Gradul ridicat de externalizare la care Deutsche Post se obligă față de terți confirmă încă o dată caracterul de rutină al acestora. Același lucru este valabil și pentru serviciile de vânzări desfășurate prin intermediul rețelei naționale de oficii poștale, caracterizate, de asemenea, printr-un nivel tot mai ridicat de externalizare.

| (136) | Pe lângă aceste funcții de rutină, principalele active necorporale ale Deutsche Post constau în baza sa de clienți, denumirea mărcii și poziția solidă pe piață, în special în ceea ce privește piețele de livrare a corespondenței. Cu toate acestea, studiul WIK consideră că, în esență, aceste active necorporale nu sunt rezultatul eforturilor sau investițiilor proprii ale Deutsche Post, ci, mai degrabă, ale drepturilor sale exclusive istorice. Deutsche Post nu a fost nevoită să investească masiv în funcții de comercializare. Dimpotrivă, s-a bazat, până în anul 2007, pe poziția sa de piață garantată prin lege. Prin urmare, Deutsche Post nu ar trebui să fie remunerată pentru aceste active necorporale. |
| --- | --- |

(136)

Pe lângă aceste funcții de rutină, principalele active necorporale ale Deutsche Post constau în baza sa de clienți, denumirea mărcii și poziția solidă pe piață, în special în ceea ce privește piețele de livrare a corespondenței. Cu toate acestea, studiul WIK consideră că, în esență, aceste active necorporale nu sunt rezultatul eforturilor sau investițiilor proprii ale Deutsche Post, ci, mai degrabă, ale drepturilor sale exclusive istorice. Deutsche Post nu a fost nevoită să investească masiv în funcții de comercializare. Dimpotrivă, s-a bazat, până în anul 2007, pe poziția sa de piață garantată prin lege. Prin urmare, Deutsche Post nu ar trebui să fie remunerată pentru aceste active necorporale.

IV.2.1.2.   Risc redus datorat măsurilor de stat

| (137) | Deutsche Post au fost expusă la riscuri mai reduse decât concurenții săi, atât în privința serviciilor reglementate, cât și a celor nereglementate, din mai multe motive. |
| --- | --- |

(137)

Deutsche Post au fost expusă la riscuri mai reduse decât concurenții săi, atât în privința serviciilor reglementate, cât și a celor nereglementate, din mai multe motive.

| (138) | În primul rând, până în anul 2007, Deutsche Post a fost protejată de un monopol legal pentru serviciile sale de livrare a corespondenței. De asemenea, în sfera serviciilor de corespondență reglementate, Deutsche Post a beneficiat de o cotă de piață de 90 % și de un nivel redus sau inexistent de concurență. Serviciile cu prețuri reglementate au reprezentat aproape două treimi din veniturile Deutsche Post. |
| --- | --- |

(138)

În primul rând, până în anul 2007, Deutsche Post a fost protejată de un monopol legal pentru serviciile sale de livrare a corespondenței. De asemenea, în sfera serviciilor de corespondență reglementate, Deutsche Post a beneficiat de o cotă de piață de 90 % și de un nivel redus sau inexistent de concurență. Serviciile cu prețuri reglementate au reprezentat aproape două treimi din veniturile Deutsche Post.

| (139) | În al doilea rând, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat un plafon tarifar pentru serviciile reglementate de livrare a corespondenței. Plafonul a fost stabilit peste costurile unei întreprinderi eficiente din punct de vedere economic, pentru a permite, între altele, compensarea presupuselor costuri suplimentare asociate serviciilor cu prețuri nereglementate. Niciunul dintre concurenții DPAG nu beneficia de un drept exclusiv sau de o poziție dominantă care i-ar fi permis o subvenționare încrucișată a costurilor de asigurări sociale. Prin urmare, dreptul exclusiv și poziția dominantă au condus la o reducere semnificativă a riscurilor comerciale, atât în privința serviciilor reglementate, cât și a serviciilor universale cu prețuri nereglementate și a serviciilor comerciale. |
| --- | --- |

(139)

În al doilea rând, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat un plafon tarifar pentru serviciile reglementate de livrare a corespondenței. Plafonul a fost stabilit peste costurile unei întreprinderi eficiente din punct de vedere economic, pentru a permite, între altele, compensarea presupuselor costuri suplimentare asociate serviciilor cu prețuri nereglementate. Niciunul dintre concurenții DPAG nu beneficia de un drept exclusiv sau de o poziție dominantă care i-ar fi permis o subvenționare încrucișată a costurilor de asigurări sociale. Prin urmare, dreptul exclusiv și poziția dominantă au condus la o reducere semnificativă a riscurilor comerciale, atât în privința serviciilor reglementate, cât și a serviciilor universale cu prețuri nereglementate și a serviciilor comerciale.

| (140) | În al treilea rând, riscurile inerente serviciilor universale și comerciale au fost reduse și prin alte măsuri de stat. Plățile compensatorii de stat au absorbit pierderile de la începutul anilor 1990, iar garanția de stat a permis Deutsche Post să se împrumute la rata suverană până în 1995, în pofida situației financiare dificile în care se afla la începutul anilor 1990. |
| --- | --- |

(140)

În al treilea rând, riscurile inerente serviciilor universale și comerciale au fost reduse și prin alte măsuri de stat. Plățile compensatorii de stat au absorbit pierderile de la începutul anilor 1990, iar garanția de stat a permis Deutsche Post să se împrumute la rata suverană până în 1995, în pofida situației financiare dificile în care se afla la începutul anilor 1990.

| (141) | În ansamblu, Deutsche Post a suportat riscuri de piață și de costuri mult mai reduse decât concurenții săi, deoarece nu a fost nevoită să își formeze o bază de clienți și avea posibilitatea să transmită creșterile de costuri prin creșterea prețurilor reglementate. Pe baza acestui raționament, studiul WIK concluzionează că cei mai potriviți concurenți comparabili sunt companiile poștale care exercită doar funcții de rutină (de exemplu, nu investesc masiv în marketing și denumiri de marcă) și nu sunt expuse unui nivel de risc ridicat (de exemplu, se pot baza pe contracte pe termen lung). |
| --- | --- |

(141)

În ansamblu, Deutsche Post a suportat riscuri de piață și de costuri mult mai reduse decât concurenții săi, deoarece nu a fost nevoită să își formeze o bază de clienți și avea posibilitatea să transmită creșterile de costuri prin creșterea prețurilor reglementate. Pe baza acestui raționament, studiul WIK concluzionează că cei mai potriviți concurenți comparabili sunt companiile poștale care exercită doar funcții de rutină (de exemplu, nu investesc masiv în marketing și denumiri de marcă) și nu sunt expuse unui nivel de risc ridicat (de exemplu, se pot baza pe contracte pe termen lung).

IV.2.2.   Cuantificarea nivelului de referință al profitului

| (142) | În funcție de rezultatele analizei funcției și riscurilor, studiul WIK realizează o analiză a bazei de date financiare (de exemplu, folosind baza de date ORBIS, care conține aproximativ 10 milioane de companii din întreaga lume), prin care caută companii poștale comparabile. Etapele de selecție cantitativă și calitativă controlată identifică setul de companii comparabile care furnizează servicii poștale pe piețe competitive. |
| --- | --- |

(142)

În funcție de rezultatele analizei funcției și riscurilor, studiul WIK realizează o analiză a bazei de date financiare (de exemplu, folosind baza de date ORBIS, care conține aproximativ 10 milioane de companii din întreaga lume), prin care caută companii poștale comparabile. Etapele de selecție cantitativă și calitativă controlată identifică setul de companii comparabile care furnizează servicii poștale pe piețe competitive.

| (143) | Studiul WIK selectează un grup de referință format din 26 de companii poștale, care furnizează, în principal, servicii de coletărie și desfășoară activitățile de rutină tipice operatorilor poștali. Toți concurenții comparabili provin din sectorul „Servicii de poștă și de curier” (cod NACE (43) 641). |
| --- | --- |

(143)

Studiul WIK selectează un grup de referință format din 26 de companii poștale, care furnizează, în principal, servicii de coletărie și desfășoară activitățile de rutină tipice operatorilor poștali. Toți concurenții comparabili provin din sectorul „Servicii de poștă și de curier” (cod NACE (43) 641).

| (144) | Este important de remarcat faptul că numărul de concurenți comparabili este limitat, deoarece, până în prezent, societățile private au furnizat rareori servicii de corespondență pe scară largă, ca urmare a includerii în dreptul exclusiv al operatorului poștal tradițional a unei părți importante a serviciilor de livrare a corespondenței. În plus, studiul WIK nu include în comparație operatorii poștali tradiționali din alte țări, deoarece aceștia – asemenea Deutsche Post – au fost protejați de drepturi exclusive și nu operează preponderent pe piețe concurențiale. |
| --- | --- |

(144)

Este important de remarcat faptul că numărul de concurenți comparabili este limitat, deoarece, până în prezent, societățile private au furnizat rareori servicii de corespondență pe scară largă, ca urmare a includerii în dreptul exclusiv al operatorului poștal tradițional a unei părți importante a serviciilor de livrare a corespondenței. În plus, studiul WIK nu include în comparație operatorii poștali tradiționali din alte țări, deoarece aceștia – asemenea Deutsche Post – au fost protejați de drepturi exclusive și nu operează preponderent pe piețe concurențiale.

| (145) | Pentru a măsura profitul „rezonabil”, studiul WIK utilizează marja rentabilității vânzărilor (ROS), care reprezintă profitul contabil [profitul înainte de deducerea dobânzilor și a impozitului (EBIT)] împărțit la venituri. În plus, studiul WIK calculează marja randamentului activelor (ROA), de exemplu, EBIT, exprimat ca procent din capitalul total, ca profit de referință bazat pe capital.

  Tabelul 3


  Nivelurile de referință ROS și ROA prevăzute de studiul WIK | Rentabilitatea vânzărilor
  (ROS) | Randamentul activelor
  (ROA) |
| --- | --- | --- | --- |
| Valoare medie | 3,48 % | 7,33 % |
| Limita superioară (percentila 75) | 6,77 % | 13,41 % |

(145)

Pentru a măsura profitul „rezonabil”, studiul WIK utilizează marja rentabilității vânzărilor (ROS), care reprezintă profitul contabil [profitul înainte de deducerea dobânzilor și a impozitului (EBIT)] împărțit la venituri. În plus, studiul WIK calculează marja randamentului activelor (ROA), de exemplu, EBIT, exprimat ca procent din capitalul total, ca profit de referință bazat pe capital.

Tabelul 3

Nivelurile de referință ROS și ROA prevăzute de studiul WIK

Rentabilitatea vânzărilor

(ROS)

Randamentul activelor

(ROA)

Valoare medie

3,48 %

7,33 %

Limita superioară (percentila 75)

6,77 %

13,41 %

| (146) | În eșantionul selectat, rata medie a ROS în partea competitivă a sectorului poștal a fost de 3,48 % pentru perioada 1998-2007. Cu toate acestea, studiul WIK prezintă nu doar rentabilitatea medie, ci și o limită superioară de profit rezonabil, constând în cea de a treia cuartilă a profitului concurenților comparabili, egală cu o ROS de 6,77 %. Cu alte cuvinte, 75 % dintre concurenții comparabili realizează un profit inferior unei rentabilități a vânzărilor de 6,77 % (44). |
| --- | --- |

(146)

În eșantionul selectat, rata medie a ROS în partea competitivă a sectorului poștal a fost de 3,48 % pentru perioada 1998-2007. Cu toate acestea, studiul WIK prezintă nu doar rentabilitatea medie, ci și o limită superioară de profit rezonabil, constând în cea de a treia cuartilă a profitului concurenților comparabili, egală cu o ROS de 6,77 %. Cu alte cuvinte, 75 % dintre concurenții comparabili realizează un profit inferior unei rentabilități a vânzărilor de 6,77 % (44).

| (147) | În ceea ce privește randamentul activelor, studiul WIK indică o rată medie a ROA de 7,33 % și o limită superioară de 13,41 %. |
| --- | --- |

(147)

În ceea ce privește randamentul activelor, studiul WIK indică o rată medie a ROA de 7,33 % și o limită superioară de 13,41 %.

| (148) | Deoarece Deutsche Post este expusă la riscuri considerabil mai reduse decât societățile comparabile, care operează pe piețe cu grad ridicat de competitivitate (de exemplu, piața de coletărie expres), studiul WIK a considerat că ROS medie de 3,48 % reprezintă un nivel de referință prudent și conservator al profitului Deutsche Post. Studiul nu recomandă utilizarea unei rate mai ridicate, situată în intervalul până la a treia cuartilă a ROS (6,77 %). Poate fi justificat chiar un nivel de referință inferior, deoarece valoarea medie a ROS de 3,48 % este echivalentă cu o ROA de 7,33 %, care se situează mult peste rata dobânzii fără risc. |
| --- | --- |

(148)

Deoarece Deutsche Post este expusă la riscuri considerabil mai reduse decât societățile comparabile, care operează pe piețe cu grad ridicat de competitivitate (de exemplu, piața de coletărie expres), studiul WIK a considerat că ROS medie de 3,48 % reprezintă un nivel de referință prudent și conservator al profitului Deutsche Post. Studiul nu recomandă utilizarea unei rate mai ridicate, situată în intervalul până la a treia cuartilă a ROS (6,77 %). Poate fi justificat chiar un nivel de referință inferior, deoarece valoarea medie a ROS de 3,48 % este echivalentă cu o ROA de 7,33 %, care se situează mult peste rata dobânzii fără risc.

IV.3.   Revizuirea alocării costurilor

| (149) | Studiul WIK critică modul de alocare a sarcinilor din situațiile financiare din 2009, deoarece marjele ROS ale serviciilor comerciale, situate între [15-25 %], depășesc semnificativ media sectorului (45). Întrucât concurenții privați sunt profitabili în pofida marjelor de profit mult mai reduse, studiul WIK concluzionează că serviciilor comerciale ale Deutsche Post trebuie să li se aloce o pondere mai mare a costurilor, ceea ce va reduce sarcinile pentru serviciile cu prețuri reglementate. |
| --- | --- |

(149)

Studiul WIK critică modul de alocare a sarcinilor din situațiile financiare din 2009, deoarece marjele ROS ale serviciilor comerciale, situate între [15-25 %], depășesc semnificativ media sectorului (45). Întrucât concurenții privați sunt profitabili în pofida marjelor de profit mult mai reduse, studiul WIK concluzionează că serviciilor comerciale ale Deutsche Post trebuie să li se aloce o pondere mai mare a costurilor, ceea ce va reduce sarcinile pentru serviciile cu prețuri reglementate.

| (150) | Conform studiului WIK, toate serviciile comerciale, în ciuda ponderii costurilor, continuă să prezinte profit în conformitate cu valoarea medie ROS de 3,48 % a concurenților. Prin urmare, raportul reprezintă baza reducerii sarcinii medii anuale a serviciilor cu prețuri reglementate cu [...] milioane EUR pentru întreaga perioadă 1990-2007. |
| --- | --- |

(150)

Conform studiului WIK, toate serviciile comerciale, în ciuda ponderii costurilor, continuă să prezinte profit în conformitate cu valoarea medie ROS de 3,48 % a concurenților. Prin urmare, raportul reprezintă baza reducerii sarcinii medii anuale a serviciilor cu prețuri reglementate cu [...] milioane EUR pentru întreaga perioadă 1990-2007.

| (151) | Deoarece o mare parte a serviciilor comerciale de vânzări au fost furnizate întreprinderilor afiliate Postbank și Telekom, studiul WIK analizează, de asemenea, dacă tarifele finale percepute acestora pot fi considerate tranzacții neprivilegiate și dacă, astfel, reprezintă un nivel de referință adecvat pentru costurile care ar trebui suportate de serviciile comerciale de vânzări. Pe baza datelor disponibile, studiul WIK consideră că contractele încheiate între Deutsche Post și întreprinderile afiliate reflectă condiții care ar fi putut fi acceptate și de terți independenți. Întrucât nici Postbank, nici Telekom nu aveau posibilități reale de a utiliza rețele externe de distribuție la începutul anilor 1990, acestea au convenit să împartă costurile suportate. Cu toate acestea, ulterior, pe măsură ce Postbank și Telekom reușeau să găsească mai ușor alte rețele de distribuție, iar costurile rețelei de serviciu universal scădeau, contractul a fost înlocuit cu un comision calculat pe baza veniturilor, ceea ce reprezenta o soluție mai adecvată contractelor tipice de servicii de vânzări (46). |
| --- | --- |

(151)

Deoarece o mare parte a serviciilor comerciale de vânzări au fost furnizate întreprinderilor afiliate Postbank și Telekom, studiul WIK analizează, de asemenea, dacă tarifele finale percepute acestora pot fi considerate tranzacții neprivilegiate și dacă, astfel, reprezintă un nivel de referință adecvat pentru costurile care ar trebui suportate de serviciile comerciale de vânzări. Pe baza datelor disponibile, studiul WIK consideră că contractele încheiate între Deutsche Post și întreprinderile afiliate reflectă condiții care ar fi putut fi acceptate și de terți independenți. Întrucât nici Postbank, nici Telekom nu aveau posibilități reale de a utiliza rețele externe de distribuție la începutul anilor 1990, acestea au convenit să împartă costurile suportate. Cu toate acestea, ulterior, pe măsură ce Postbank și Telekom reușeau să găsească mai ușor alte rețele de distribuție, iar costurile rețelei de serviciu universal scădeau, contractul a fost înlocuit cu un comision calculat pe baza veniturilor, ceea ce reprezenta o soluție mai adecvată contractelor tipice de servicii de vânzări (46).

IV.4.   Modificarea situațiilor financiare din 2009

| (152) | Studiul WIK aduce câteva modificări situațiilor financiare din 2009, prin următoarea metodă:

  Tabelul 4


  Metoda de calcul al rezultatului anual excedentar, pe baza situațiilor financiare din 2009 și a studiului WIK | Venituri din serviciile universale |
| --- | --- | --- |
| – | Costuri ale serviciilor universale |
| – | Profit rezonabil |
| + | Plăți compensatorii de stat |
| | Rezultat excedentar |

(152)

Studiul WIK aduce câteva modificări situațiilor financiare din 2009, prin următoarea metodă:

Tabelul 4

Metoda de calcul al rezultatului anual excedentar, pe baza situațiilor financiare din 2009 și a studiului WIK

Venituri din serviciile universale

–

Costuri ale serviciilor universale

–

Profit rezonabil

+

Plăți compensatorii de stat

Rezultat excedentar

IV.4.1.   Ajustarea veniturilor din serviciul universal

| (153) | Deutsche Post a vândut o mare parte din proprietățile sale imobiliare (de exemplu, proprietățile care și-au pierdut utilitatea ca urmare a restructurării operațiunilor poștale). Veniturile obținute din aceste vânzări ar trebui alocate serviciului universal, principalul utilizator al activelor respective, care le închiria serviciilor comerciale. |
| --- | --- |

(153)

Deutsche Post a vândut o mare parte din proprietățile sale imobiliare (de exemplu, proprietățile care și-au pierdut utilitatea ca urmare a restructurării operațiunilor poștale). Veniturile obținute din aceste vânzări ar trebui alocate serviciului universal, principalul utilizator al activelor respective, care le închiria serviciilor comerciale.

| (154) | Ajustarea corespunzătoare conduce la o creștere anuală medie de [...] milioane EUR, reprezentând venituri din serviciul universal pentru întreaga perioadă 1990-2007. |
| --- | --- |

(154)

Ajustarea corespunzătoare conduce la o creștere anuală medie de [...] milioane EUR, reprezentând venituri din serviciul universal pentru întreaga perioadă 1990-2007.

IV.4.2.   Ajustarea costurilor de serviciu universal

IV.4.2.1.   Defalcarea contabilității analitice

| (155) | Situațiile financiare din 2009 nu prezintă o defalcare corectă a prețurilor de transfer intern. Profitul total generat de serviciile universale nu este prezentat deoarece profiturile care provin din anumite funcții (de exemplu, oficiile poștale) nu sunt defalcate în servicii universale și servicii comerciale (de exemplu, costurile suportate pentru serviciile individuale), dar sunt grupate și raportate ca profituri comerciale. Prin urmare, Deutsche Post nu a putut prezenta situații separate, astfel cm se impune prin Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (47). |
| --- | --- |

(155)

Situațiile financiare din 2009 nu prezintă o defalcare corectă a prețurilor de transfer intern. Profitul total generat de serviciile universale nu este prezentat deoarece profiturile care provin din anumite funcții (de exemplu, oficiile poștale) nu sunt defalcate în servicii universale și servicii comerciale (de exemplu, costurile suportate pentru serviciile individuale), dar sunt grupate și raportate ca profituri comerciale. Prin urmare, Deutsche Post nu a putut prezenta situații separate, astfel cm se impune prin Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (47).

| (156) | Deși Deutsche Post a prezentat o defalcare aproximativă a costurilor interne pentru perioada anterioară anului 1997, studiul WIK a trebuit să ajusteze situațiile financiare pentru perioada ulterioară anului 1997. Costurile contabilizate incorect au fost transferate din contul serviciului universal în contul serviciului comercial. |
| --- | --- |

(156)

Deși Deutsche Post a prezentat o defalcare aproximativă a costurilor interne pentru perioada anterioară anului 1997, studiul WIK a trebuit să ajusteze situațiile financiare pentru perioada ulterioară anului 1997. Costurile contabilizate incorect au fost transferate din contul serviciului universal în contul serviciului comercial.

| (157) | Ajustarea corespunzătoare determină o scădere a costurilor anuale de serviciu universal cu o medie de [...] milioane EUR pentru perioada 1998-2007. |
| --- | --- |

(157)

Ajustarea corespunzătoare determină o scădere a costurilor anuale de serviciu universal cu o medie de [...] milioane EUR pentru perioada 1998-2007.

IV.4.2.2.   Ajustarea costurilor între serviciile cu prețuri reglementate și cele cu prețuri nereglementate

| (158) | Astfel cum s-a explicat mai sus, studiul WIK nu ajustează fiecare cost separat. În schimb, acesta își bazează recalcularea pe tarifele finale ale serviciilor comerciale care au fost considerate ca reprezentând niveluri de referință fiabile pentru costurile medii ale industriei. În consecință, toate profiturile suplimentare obținute din serviciile comerciale (48) sunt utilizate pentru a finanța costurile declarate inițial. Scăderea medie anuală a costurilor este de [...] milioane EUR pentru întreaga perioadă 1990-2007. |
| --- | --- |

(158)

Astfel cum s-a explicat mai sus, studiul WIK nu ajustează fiecare cost separat. În schimb, acesta își bazează recalcularea pe tarifele finale ale serviciilor comerciale care au fost considerate ca reprezentând niveluri de referință fiabile pentru costurile medii ale industriei. În consecință, toate profiturile suplimentare obținute din serviciile comerciale (48) sunt utilizate pentru a finanța costurile declarate inițial. Scăderea medie anuală a costurilor este de [...] milioane EUR pentru întreaga perioadă 1990-2007.

IV.4.2.3.   Costurile extrabilanțiere ale asigurării de pensie suplimentară (sarcina 4)

| (159) | Prin sarcina 4 (asigurare de pensie suplimentară), Deutsche Post a adăugat costuri care nu sunt evidențiate în situațiile sale financiare anuale. Deoarece ROS de referință este calculată pe baza declarațiilor obligatorii ale concurenților comparabili, pot fi incluse doar costurile care sunt admise și în conformitate cu standardele naționale de contabilitate sau standardul internațional de contabilitate (IAS). Prin urmare, niciun cost suplimentar – care nu este inclus în mod normal în conturile IAS – nu poate fi acceptat ca element de cost, trebuind să fie finanțat din marja de profit (de referință). |
| --- | --- |

(159)

Prin sarcina 4 (asigurare de pensie suplimentară), Deutsche Post a adăugat costuri care nu sunt evidențiate în situațiile sale financiare anuale. Deoarece ROS de referință este calculată pe baza declarațiilor obligatorii ale concurenților comparabili, pot fi incluse doar costurile care sunt admise și în conformitate cu standardele naționale de contabilitate sau standardul internațional de contabilitate (IAS). Prin urmare, niciun cost suplimentar – care nu este inclus în mod normal în conturile IAS – nu poate fi acceptat ca element de cost, trebuind să fie finanțat din marja de profit (de referință).

| (160) | Ajustarea corespunzătoare determină o reducere anuală medie de [...] milioane EUR a sarcinii 4 (asigurare de pensie suplimentară) pentru întreaga perioadă 1990-2007. |
| --- | --- |

(160)

Ajustarea corespunzătoare determină o reducere anuală medie de [...] milioane EUR a sarcinii 4 (asigurare de pensie suplimentară) pentru întreaga perioadă 1990-2007.

IV.4.3.   Ajustarea costurilor de capital pentru un profit rezonabil

| (161) | Deutsche Post a imputat costuri de capital în situațiile financiare din 2009 care nu au fost inițial incluse în declarațiile obligatorii: de exemplu, costuri de [...] și de [...]. Studiul WIK elimină ambele costuri [...], precum și [...], și le înlocuiește cu nivelul de referință pentru profitul rezonabil. |
| --- | --- |

(161)

Deutsche Post a imputat costuri de capital în situațiile financiare din 2009 care nu au fost inițial incluse în declarațiile obligatorii: de exemplu, costuri de [...] și de [...]. Studiul WIK elimină ambele costuri [...], precum și [...], și le înlocuiește cu nivelul de referință pentru profitul rezonabil.

IV.4.3.1.   Perioada 1996-2007

| (162) | Profitul rezonabil este calculat pe baza veniturilor ajustate generate de serviciile universale și ROS de referință de 3,48 %, din care rezultă o medie anuală a profitului rezonabil de [...] milioane EUR. Costurile de capital medii anuale în valoare de [...] milioane EUR (costurile dobânzii în valoare de [...] milioane EUR și creșterea amortizării obligatorii, în valoare de peste [...] milioane EUR) sunt eliminate din situațiile financiare din 2009. |
| --- | --- |

(162)

Profitul rezonabil este calculat pe baza veniturilor ajustate generate de serviciile universale și ROS de referință de 3,48 %, din care rezultă o medie anuală a profitului rezonabil de [...] milioane EUR. Costurile de capital medii anuale în valoare de [...] milioane EUR (costurile dobânzii în valoare de [...] milioane EUR și creșterea amortizării obligatorii, în valoare de peste [...] milioane EUR) sunt eliminate din situațiile financiare din 2009.

| (163) | Este important de observat faptul că, în comparație cu situațiile financiare din 2009, ROS de referință de 3,48 % generează un profit rezonabil, care este mai mare, în termeni absoluți, decât costurile de capital declarate de Deutsche Post (de exemplu, costurile cu dobânda calculate pe baza unei rentabilități interne de aproximativ [...] a capitalului investit și creșterea amortizării pe baza valorii de piață). |
| --- | --- |

(163)

Este important de observat faptul că, în comparație cu situațiile financiare din 2009, ROS de referință de 3,48 % generează un profit rezonabil, care este mai mare, în termeni absoluți, decât costurile de capital declarate de Deutsche Post (de exemplu, costurile cu dobânda calculate pe baza unei rentabilități interne de aproximativ [...] a capitalului investit și creșterea amortizării pe baza valorii de piață).

IV.4.3.2.   Perioada 1990-1995

| (164) | În conformitate cu articolul 63 alineatul (1) din PostVerfG, până în 1995, Deutsche Post avea obligația de a achita statului federal plăți de transfer (49) în valoare de 5,838 miliarde EUR sau aproximativ 8 % din vânzări. În schimb, însă, articolul 63 alineatul (4) din PostVerfG excepta Deutsche Post de la obligația de a plăti dividende în plus față de plățile de transfer. |
| --- | --- |

(164)

În conformitate cu articolul 63 alineatul (1) din PostVerfG, până în 1995, Deutsche Post avea obligația de a achita statului federal plăți de transfer (49) în valoare de 5,838 miliarde EUR sau aproximativ 8 % din vânzări. În schimb, însă, articolul 63 alineatul (4) din PostVerfG excepta Deutsche Post de la obligația de a plăti dividende în plus față de plățile de transfer.

| (165) | Prin urmare, studiul WIK refuză să adauge un „profit rezonabil” pentru perioada anterioară anului 1995, deoarece plățile de transfer acopereau deja integral costurile de capital ale Deutsche Post. În consecință, costurile de capital medii anuale ale Deutsche Post în valoare de [...] milioane EUR (costurile dobânzii în valoare de [...] milioane EUR și creșterea amortizării obligatorii în valoare de [...] milioane EUR) sunt eliminate din situațiile financiare din 2009, iar costurile de serviciu universal sunt reduse în mod proporțional. |
| --- | --- |

(165)

Prin urmare, studiul WIK refuză să adauge un „profit rezonabil” pentru perioada anterioară anului 1995, deoarece plățile de transfer acopereau deja integral costurile de capital ale Deutsche Post. În consecință, costurile de capital medii anuale ale Deutsche Post în valoare de [...] milioane EUR (costurile dobânzii în valoare de [...] milioane EUR și creșterea amortizării obligatorii în valoare de [...] milioane EUR) sunt eliminate din situațiile financiare din 2009, iar costurile de serviciu universal sunt reduse în mod proporțional.

IV.4.4.   Concluzii

| (166) | Situațiile financiare din 2009 și studiul WIK demonstrează că, până în anul 1996, veniturile realizate din serviciile universale au fost insuficiente pentru a acoperi costurile acestora. Cu toate acestea, deși Deutsche Post acumulat deficit chiar și după luarea în calcul a plăților compensatorii de stat în situațiile financiare din 2009, studiul WIK concluzionează că plățile compensatorii au fost suficiente pentru a permite Deutsche Post să atingă pragul de rentabilitate în 1997. |
| --- | --- |

(166)

Situațiile financiare din 2009 și studiul WIK demonstrează că, până în anul 1996, veniturile realizate din serviciile universale au fost insuficiente pentru a acoperi costurile acestora. Cu toate acestea, deși Deutsche Post acumulat deficit chiar și după luarea în calcul a plăților compensatorii de stat în situațiile financiare din 2009, studiul WIK concluzionează că plățile compensatorii au fost suficiente pentru a permite Deutsche Post să atingă pragul de rentabilitate în 1997.

| (167) | Situațiile financiare din 2009 nu arată aproape nicio ameliorare a profitabilității serviciilor universale până în 1999. Veniturile din serviciul universal încep să acopere costurile, în medie, abia începând cu anul 2000. În schimb, studiul WIK menționează profituri semnificative pentru serviciile universale după anul 2000, superioare valorii medii ROS de 3,48 %, în ciuda faptului că serviciile universale de coletărie au înregistrat doar o rentabilitate a vânzărilor sub medie de [...] (a se vedea figura 6).

  Figura 6


  Comparația rezultatelor excedentare anuale din servicii universale pentru perioada 1990-2007 (milioane EUR, valori nominale anuale) |
| --- | --- |

(167)

Situațiile financiare din 2009 nu arată aproape nicio ameliorare a profitabilității serviciilor universale până în 1999. Veniturile din serviciul universal încep să acopere costurile, în medie, abia începând cu anul 2000. În schimb, studiul WIK menționează profituri semnificative pentru serviciile universale după anul 2000, superioare valorii medii ROS de 3,48 %, în ciuda faptului că serviciile universale de coletărie au înregistrat doar o rentabilitate a vânzărilor sub medie de [...] (a se vedea figura 6).

Figura 6

Comparația rezultatelor excedentare anuale din servicii universale pentru perioada 1990-2007 (milioane EUR, valori nominale anuale)

Image

V.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (168) | Părțile interesate au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii din 1999, decizia de extindere din 2007 și decizia de extindere din 2011. Cele mai importante observații privind toate cele trei decizii sunt sintetizate în prezenta secțiune. |
| --- | --- |

(168)

Părțile interesate au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii din 1999, decizia de extindere din 2007 și decizia de extindere din 2011. Cele mai importante observații privind toate cele trei decizii sunt sintetizate în prezenta secțiune.

V.1.   Dreptul exclusiv de a utiliza timbre poștale emise de Ministerul Federal de Finanțe

| (169) | TNT pune la îndoială dacă Deutsche Post a plătit un comision pentru dreptul exclusiv de a utiliza timbre poștale emise de Ministerul Federal de Finanțe. Conform articolului 43 din PostG 1997, autorizația de a emite timbre marcate cu textul „Germania” este rezervată Ministerului Federal de Finanțe. Un operator poștal care depune o cerere de utilizare a acestor timbre se obligă la plata unei taxe și la acoperirea costurilor aferente. În conformitate cu articolul 54 din PostG, până la 31 decembrie 2007, Deutsche Post a deținut dreptul exclusiv de a utiliza timbre poștale emise de Ministerul Federal de Finanțe. |
| --- | --- |

(169)

TNT pune la îndoială dacă Deutsche Post a plătit un comision pentru dreptul exclusiv de a utiliza timbre poștale emise de Ministerul Federal de Finanțe. Conform articolului 43 din PostG 1997, autorizația de a emite timbre marcate cu textul „Germania” este rezervată Ministerului Federal de Finanțe. Un operator poștal care depune o cerere de utilizare a acestor timbre se obligă la plata unei taxe și la acoperirea costurilor aferente. În conformitate cu articolul 54 din PostG, până la 31 decembrie 2007, Deutsche Post a deținut dreptul exclusiv de a utiliza timbre poștale emise de Ministerul Federal de Finanțe.

| (170) | TNT susține că, în cazul în care Deutsche Post utiliza, de fapt, timbrele emise de Ministerul Federal de Finanțe cu titlu gratuit, aceasta ar constitui ajutor de stat ilegal. |
| --- | --- |

(170)

TNT susține că, în cazul în care Deutsche Post utiliza, de fapt, timbrele emise de Ministerul Federal de Finanțe cu titlu gratuit, aceasta ar constitui ajutor de stat ilegal.

| (171) | Comisia ar trebui să observe că această măsură nu a fost analizată în decizia de inițiere a procedurii din 1999 și în deciziile de extindere din 2007 și 2011. Prin urmare, aceasta nu intră în domeniul de aplicare al prezentei decizii. |
| --- | --- |

(171)

Comisia ar trebui să observe că această măsură nu a fost analizată în decizia de inițiere a procedurii din 1999 și în deciziile de extindere din 2007 și 2011. Prin urmare, aceasta nu intră în domeniul de aplicare al prezentei decizii.

V.2.   Subvenția pentru pensii

| (172) | Conform UPS, Deutsche Post a beneficiat de un avantaj deoarece a fost parțial exonerată de obligația de plată pe care o avea înainte de 1995. Deoarece operatorii normali trebuie să suporte propriile costuri de pensii, Deutsche Post s-a aflat într-o poziție mai avantajoasă decât concurenții săi. În plus, UPS este de acord cu raționamentul Comisiei conform căruia ajutorul în cauză nu poate fi considerat ajutor existent, având în vedere schimbările fundamentale de poziție ale Deutsche Post și introducerea unei legislații noi prin care obligațiile Deutsche Post de a suporta costurile de pensii ale funcționarilor săi publici erau parțial anulate. Conform UPS, o astfel de modificare majoră a unui sistem nu poate fi considerată un simplu amendament de natură strict formală sau administrativă. |
| --- | --- |

(172)

Conform UPS, Deutsche Post a beneficiat de un avantaj deoarece a fost parțial exonerată de obligația de plată pe care o avea înainte de 1995. Deoarece operatorii normali trebuie să suporte propriile costuri de pensii, Deutsche Post s-a aflat într-o poziție mai avantajoasă decât concurenții săi. În plus, UPS este de acord cu raționamentul Comisiei conform căruia ajutorul în cauză nu poate fi considerat ajutor existent, având în vedere schimbările fundamentale de poziție ale Deutsche Post și introducerea unei legislații noi prin care obligațiile Deutsche Post de a suporta costurile de pensii ale funcționarilor săi publici erau parțial anulate. Conform UPS, o astfel de modificare majoră a unui sistem nu poate fi considerată un simplu amendament de natură strict formală sau administrativă.

| (173) | UPS acceptă concluzia preliminară a Comisiei conform căreia subvențiile pentru pensie nu pot fi considerate compatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Având în vedere nivelul de profitabilitate susținut și dreptul exclusiv al Deutsche Post, este justificată punerea sub semnul întrebării a necesității unui ajutor pentru costurile moștenite invocate. În plus, subvenția acordată nu este proporțională cu obiectivul de interes comun prezentat de Germania, în special deoarece costurile moștenite sunt compensate atât prin creșterea prețurilor pentru livrarea corespondenței, cât și prin subvenția pentru pensii. UPS subliniază că sarcina probei privind proporționalitatea măsurii revine Germaniei. Cu toate acestea, Germania nu a oferit până acum indicații precise cu privire la proporționalitatea beneficiilor obținute de Deutsche Post în urma măsurii. |
| --- | --- |

(173)

UPS acceptă concluzia preliminară a Comisiei conform căreia subvențiile pentru pensie nu pot fi considerate compatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Având în vedere nivelul de profitabilitate susținut și dreptul exclusiv al Deutsche Post, este justificată punerea sub semnul întrebării a necesității unui ajutor pentru costurile moștenite invocate. În plus, subvenția acordată nu este proporțională cu obiectivul de interes comun prezentat de Germania, în special deoarece costurile moștenite sunt compensate atât prin creșterea prețurilor pentru livrarea corespondenței, cât și prin subvenția pentru pensii. UPS subliniază că sarcina probei privind proporționalitatea măsurii revine Germaniei. Cu toate acestea, Germania nu a oferit până acum indicații precise cu privire la proporționalitatea beneficiilor obținute de Deutsche Post în urma măsurii.

| (174) | Conform UPS, ajutorul primit de Deutsche Post a permis acesteia să obțină o poziție avantajoasă nu doar în Germania, ci și pe alte piețe europene unde concurează cu alți operatori poștali precum UPS. Deoarece subvenția pentru pensii a permis Deutsche Post să își consolideze poziția în sectorul comercial în detrimentul altor operatori, concurenții săi au suferit de pe urma unei denaturări a concurenței. |
| --- | --- |

(174)

Conform UPS, ajutorul primit de Deutsche Post a permis acesteia să obțină o poziție avantajoasă nu doar în Germania, ci și pe alte piețe europene unde concurează cu alți operatori poștali precum UPS. Deoarece subvenția pentru pensii a permis Deutsche Post să își consolideze poziția în sectorul comercial în detrimentul altor operatori, concurenții săi au suferit de pe urma unei denaturări a concurenței.

| (175) | UPS solicită Comisiei să evalueze într-o manieră mai detaliată necesitatea și proporționalitatea pentru perioada 2007-2011 a subvențiilor pentru pensii descrise în decizia de extindere din 2011, precum și să examineze dacă Deutsche Post continuă să beneficieze de pe urma ajutorului de stat ilegal în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(175)

UPS solicită Comisiei să evalueze într-o manieră mai detaliată necesitatea și proporționalitatea pentru perioada 2007-2011 a subvențiilor pentru pensii descrise în decizia de extindere din 2011, precum și să examineze dacă Deutsche Post continuă să beneficieze de pe urma ajutorului de stat ilegal în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (176) | În sfârșit, UPS solicită Comisiei să furnizeze mai multe informații cu privire la modul în care aceasta a ajuns la concluzia că Deutsche Post a beneficiat de ajutor incompatibil. UPS solicită în special un exemplar al studiului WIK, pentru a obține clarificări privind măsura în care constatările studiului WIK au fost utilizate în evaluarea subvenției pentru pensii în cadrul deciziei de extindere din 2011. |
| --- | --- |

(176)

În sfârșit, UPS solicită Comisiei să furnizeze mai multe informații cu privire la modul în care aceasta a ajuns la concluzia că Deutsche Post a beneficiat de ajutor incompatibil. UPS solicită în special un exemplar al studiului WIK, pentru a obține clarificări privind măsura în care constatările studiului WIK au fost utilizate în evaluarea subvenției pentru pensii în cadrul deciziei de extindere din 2011.

V.3.   Compensația pentru furnizarea de servicii universale

| (177) | UPS sprijină pe deplin investigația Comisiei și este întru totul de acord cu conținutul deciziei de extindere din 2007 privind evaluarea compensației pentru serviciul universal. În plus, UPS a transmis o versiune actualizată (50) a studiului Nera din octombrie 2006 (51), la care Comisia a făcut referire în considerentul 58 din decizia de extindere din 2007. |
| --- | --- |

(177)

UPS sprijină pe deplin investigația Comisiei și este întru totul de acord cu conținutul deciziei de extindere din 2007 privind evaluarea compensației pentru serviciul universal. În plus, UPS a transmis o versiune actualizată (50) a studiului Nera din octombrie 2006 (51), la care Comisia a făcut referire în considerentul 58 din decizia de extindere din 2007.

| (178) | În timp ce studiul Nera din 2006 a estimat, în cazul diviziei de corespondență a DPWN, randamentul mediu al capitalului investit la peste 20 % în perioada după 1999 (52), studiul actualizat subliniază că randamentul capitalului investit în perioada 2000-2005 ar fi rămas chiar peste 50 %. Randamentul capitalului investit în perioada 2003-2005 a fost estimat la peste 100 %. UPS concluzionează că profiturile serviciilor reglementate de livrare a corespondenței extrem de rentabile ar fi fost mai mult decât suficiente pentru a acoperi pierderile generate ale serviciului universal. |
| --- | --- |

(178)

În timp ce studiul Nera din 2006 a estimat, în cazul diviziei de corespondență a DPWN, randamentul mediu al capitalului investit la peste 20 % în perioada după 1999 (52), studiul actualizat subliniază că randamentul capitalului investit în perioada 2000-2005 ar fi rămas chiar peste 50 %. Randamentul capitalului investit în perioada 2003-2005 a fost estimat la peste 100 %. UPS concluzionează că profiturile serviciilor reglementate de livrare a corespondenței extrem de rentabile ar fi fost mai mult decât suficiente pentru a acoperi pierderile generate ale serviciului universal.

| (179) | Mai mult, UPS argumentează că datele contabilității analitice ale Deutsche Post nu oferă o bază optimă de analiză și înțelegere a rentabilității și sarcinilor caracteristice sectorului rezervat. Prin urmare, este necesar să se realizeze o analiză amănunțită a alocării costurilor între serviciile reglementate, universale și comerciale. Toate avantajele de care a beneficiat Deutsche Post pentru a-și acoperi costurile moștenite, precum contribuțiile de capital acordate de statul german în 1995, precum și activele sub formă de proprietăți imobiliare și infrastructură, trebuie incluse în procedura de stabilire a cuantumului ajutorului și a supracompensării. |
| --- | --- |

(179)

Mai mult, UPS argumentează că datele contabilității analitice ale Deutsche Post nu oferă o bază optimă de analiză și înțelegere a rentabilității și sarcinilor caracteristice sectorului rezervat. Prin urmare, este necesar să se realizeze o analiză amănunțită a alocării costurilor între serviciile reglementate, universale și comerciale. Toate avantajele de care a beneficiat Deutsche Post pentru a-și acoperi costurile moștenite, precum contribuțiile de capital acordate de statul german în 1995, precum și activele sub formă de proprietăți imobiliare și infrastructură, trebuie incluse în procedura de stabilire a cuantumului ajutorului și a supracompensării.

| (180) | În ceea ce privește prețurile de transfer intern, UPS susține necesitatea de a respecta principiul deplinei concurențe, în conformitate cu hotărârea Chronopost
   (53). Prin urmare, Comisia ar trebui să examineze condițiile contractuale care guvernează relația între Deutsche Post și DPEED, în special în ceea ce privește acordurile privind prețurile convenite între părți. |
| --- | --- |

(180)

În ceea ce privește prețurile de transfer intern, UPS susține necesitatea de a respecta principiul deplinei concurențe, în conformitate cu hotărârea Chronopost
   (53). Prin urmare, Comisia ar trebui să examineze condițiile contractuale care guvernează relația între Deutsche Post și DPEED, în special în ceea ce privește acordurile privind prețurile convenite între părți.

V.4.   Prețurile excesive ale serviciilor de corespondență

| (181) | FFPI sprijină fără rezerve decizia de extindere din 2011. FFPI prevede că modificările legislative și administrative care conduc la creșterea costurilor de pensii reprezintă un risc comercial normal, care poate avea un impact asupra rentabilității economice. Deoarece întreprinderile care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață trebuie să suporte aceste costuri suplimentare din resurse proprii, Deutsche Post nu ar fi trebuit să beneficieze de subvenții pentru pensii din partea statului german. |
| --- | --- |

(181)

FFPI sprijină fără rezerve decizia de extindere din 2011. FFPI prevede că modificările legislative și administrative care conduc la creșterea costurilor de pensii reprezintă un risc comercial normal, care poate avea un impact asupra rentabilității economice. Deoarece întreprinderile care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață trebuie să suporte aceste costuri suplimentare din resurse proprii, Deutsche Post nu ar fi trebuit să beneficieze de subvenții pentru pensii din partea statului german.

| (182) | În plus, FFPI atrage atenția că Deutsche Post a subliniat importanța reformei pensiilor în Raportul său anual din 2000, susținând că reducerea contribuțiilor la Fondul de pensii pentru funcționari publici a constituit principalul motiv al creșterii EBITA cu 98,6 % în divizia de livrare a corespondenței pentru întreprinderi. Prin urmare, reforma sistemului de pensii nu ar trebui considerată ca fiind de importanță minoră sau având un caracter predominat administrativ. |
| --- | --- |

(182)

În plus, FFPI atrage atenția că Deutsche Post a subliniat importanța reformei pensiilor în Raportul său anual din 2000, susținând că reducerea contribuțiilor la Fondul de pensii pentru funcționari publici a constituit principalul motiv al creșterii EBITA cu 98,6 % în divizia de livrare a corespondenței pentru întreprinderi. Prin urmare, reforma sistemului de pensii nu ar trebui considerată ca fiind de importanță minoră sau având un caracter predominat administrativ.

| (183) | Conform unui studiu realizat de FFPI în perioada 2001-2008, prețurile la timbre poștale practicate în 2009 pentru scrisorile prioritare standard cu o greutate până la 20 g erau printre cele mai ridicate din Germania. Pe de altă parte, prețul de expediere a unui colet prioritar cu o greutate de până la 500 g era relativ scăzut, ceea ce indică existența unei subvenționări încrucișate. |
| --- | --- |

(183)

Conform unui studiu realizat de FFPI în perioada 2001-2008, prețurile la timbre poștale practicate în 2009 pentru scrisorile prioritare standard cu o greutate până la 20 g erau printre cele mai ridicate din Germania. Pe de altă parte, prețul de expediere a unui colet prioritar cu o greutate de până la 500 g era relativ scăzut, ceea ce indică existența unei subvenționări încrucișate.

| (184) | FFPI este convinsă de faptul că ajutorul acordat Deutsche Post nu a avut ca scop stimularea dezvoltării pieței germane a serviciilor poștale sau a anumitor servicii poștale. În perioada supusă investigării, Deutsche Post era o societate rentabilă, care reușise să își consolideze poziția de lider pe piața germană, să își sporească eficiența și să își extindă activitatea. Prin urmare, subvențiile pentru pensii nu ar trebui considerate compatibile cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(184)

FFPI este convinsă de faptul că ajutorul acordat Deutsche Post nu a avut ca scop stimularea dezvoltării pieței germane a serviciilor poștale sau a anumitor servicii poștale. În perioada supusă investigării, Deutsche Post era o societate rentabilă, care reușise să își consolideze poziția de lider pe piața germană, să își sporească eficiența și să își extindă activitatea. Prin urmare, subvențiile pentru pensii nu ar trebui considerate compatibile cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

V.5.   Marjele de profit

| (185) | BIEK este de părere că alți furnizori de servicii poștale au suferit prejudicii ca urmare a practicii Deutsche Post de a-și utiliza poziția dominantă pe anumite piețe de servicii de livrare a corespondenței pentru a subvenționa încrucișat costurile serviciilor de corespondență și coletărie furnizate pe mai multe piețe competitive. În special, deoarece Deutsche Post își poate majora prețurile pe piețele în care a deținut un drept exclusiv și continuă să aibă o cotă de piață de peste 90 %, are posibilitatea să subvenționeze încrucișat costurile serviciilor pe mai multe piețe competitive. |
| --- | --- |

(185)

BIEK este de părere că alți furnizori de servicii poștale au suferit prejudicii ca urmare a practicii Deutsche Post de a-și utiliza poziția dominantă pe anumite piețe de servicii de livrare a corespondenței pentru a subvenționa încrucișat costurile serviciilor de corespondență și coletărie furnizate pe mai multe piețe competitive. În special, deoarece Deutsche Post își poate majora prețurile pe piețele în care a deținut un drept exclusiv și continuă să aibă o cotă de piață de peste 90 %, are posibilitatea să subvenționeze încrucișat costurile serviciilor pe mai multe piețe competitive.

| (186) | Mai mult decât atât, BIEK susține că, în pofida presupuselor costuri moștenite, Deutsche Post este mult mai rentabilă decât societățile similare din alte țări europene, astfel cum arată marja ROS de 10-20 % pentru divizia sa de servicii poștale interne. Această marjă de profit poate fi chiar denaturată în minus, deoarece divizia de servicii poștale interne include, de asemenea, servicii de coletărie internă, ale căror marje sunt, în medie, mai reduse decât ale serviciilor de corespondență. |
| --- | --- |

(186)

Mai mult decât atât, BIEK susține că, în pofida presupuselor costuri moștenite, Deutsche Post este mult mai rentabilă decât societățile similare din alte țări europene, astfel cum arată marja ROS de 10-20 % pentru divizia sa de servicii poștale interne. Această marjă de profit poate fi chiar denaturată în minus, deoarece divizia de servicii poștale interne include, de asemenea, servicii de coletărie internă, ale căror marje sunt, în medie, mai reduse decât ale serviciilor de corespondență.

| (187) | În ceea ce privește sarcina rezultată din creșterea costurilor salariale invocată de Deutsche Post, BIEK subliniază că Deutsche Post a utilizat salariile medii din sectorul transporturilor ca referință pentru a calcula diferențele între costurile sale salariale și cele ale concurenților săi. Deși Comisia a adoptat aceste date în decizia de extindere din 2011 ca referință pentru calculele sale, BIEK susține că salariile plătite de concurenții Deutsche Post sunt cu cel puțin 15 % mai mari decât salariile medii menționate. În consecință, presupusele salarii excesive suportate de Deutsche Post sunt semnificativ mai mici decât susține aceasta. BIEK argumentează că diferența dintre costurile salariale nu rezultă din costurile moștenite, ci decurge din dimensiunea și poziția dominantă pe piață a Deutsche Post. |
| --- | --- |

(187)

În ceea ce privește sarcina rezultată din creșterea costurilor salariale invocată de Deutsche Post, BIEK subliniază că Deutsche Post a utilizat salariile medii din sectorul transporturilor ca referință pentru a calcula diferențele între costurile sale salariale și cele ale concurenților săi. Deși Comisia a adoptat aceste date în decizia de extindere din 2011 ca referință pentru calculele sale, BIEK susține că salariile plătite de concurenții Deutsche Post sunt cu cel puțin 15 % mai mari decât salariile medii menționate. În consecință, presupusele salarii excesive suportate de Deutsche Post sunt semnificativ mai mici decât susține aceasta. BIEK argumentează că diferența dintre costurile salariale nu rezultă din costurile moștenite, ci decurge din dimensiunea și poziția dominantă pe piață a Deutsche Post.

| (188) | În concluzie, conform BIEK, costurile moștenite ale Deutsche Post, inclusiv costurile de pensii, au fost mai mult decât compensate prin creșterea prețurilor pentru serviciile de corespondență reglementate. Măsura de ajutor evaluată de Comisie a determinat absența concurenței pentru serviciile de corespondență și a denaturat grav concurența pentru serviciile de coletărie. |
| --- | --- |

(188)

În concluzie, conform BIEK, costurile moștenite ale Deutsche Post, inclusiv costurile de pensii, au fost mai mult decât compensate prin creșterea prețurilor pentru serviciile de corespondență reglementate. Măsura de ajutor evaluată de Comisie a determinat absența concurenței pentru serviciile de corespondență și a denaturat grav concurența pentru serviciile de coletărie.

VI.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE GERMANIA

VI.1.   Observații privind subvenția pentru pensii

VI.1.1.   Lipsa avantajelor financiare de pe urma compensației pentru costurile excesive de asigurări sociale

| (189) | Germania, bazându-se pe hotărârea Combus (54), este de părere că, în contextul privatizării foștilor furnizori de servicii universale deținuți de stat, compensația publică pentru costurile de pensii – care depășește nivelul asumat în mod normal de concurenții privați – nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(189)

Germania, bazându-se pe hotărârea Combus (54), este de părere că, în contextul privatizării foștilor furnizori de servicii universale deținuți de stat, compensația publică pentru costurile de pensii – care depășește nivelul asumat în mod normal de concurenții privați – nu constituie ajutor de stat.

| (190) | Germania împărtășește opinia Comisiei conform căreia este necesar să se compare costurile de asigurări sociale plătite de Deutsche Post și costurile de asigurări sociale ale concurenților săi. Totuși, această comparație ar trebui să fie deja efectuată în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, și nu ulterior, în etapa de evaluare a compatibilității în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(190)

Germania împărtășește opinia Comisiei conform căreia este necesar să se compare costurile de asigurări sociale plătite de Deutsche Post și costurile de asigurări sociale ale concurenților săi. Totuși, această comparație ar trebui să fie deja efectuată în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, și nu ulterior, în etapa de evaluare a compatibilității în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

VI.1.2.   Lipsa avantajelor financiare în comparație cu situația anterioară anului 1995

| (191) | Germania este de părere că subvenția pentru pensii nu a exonerat Deutsche Post de la costurile pe care aceasta ar fi trebuit să le suporte, în mod normal, din resurse proprii. Astfel, Deutsche Post nu a beneficiat de un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Conform informațiilor furnizate de Germania, Deutsche Post nu avea obligația legală sau capacitatea financiară de a plăti pensiile funcționarilor publici înainte și după 1995. |
| --- | --- |

(191)

Germania este de părere că subvenția pentru pensii nu a exonerat Deutsche Post de la costurile pe care aceasta ar fi trebuit să le suporte, în mod normal, din resurse proprii. Astfel, Deutsche Post nu a beneficiat de un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Conform informațiilor furnizate de Germania, Deutsche Post nu avea obligația legală sau capacitatea financiară de a plăti pensiile funcționarilor publici înainte și după 1995.

| (192) | În primul rând, Germania susține că, în conformitate cu articolul 46 din PostverfG 1989, funcționarii publici care au fost transferați la Deutsche Post în 1989 au rămas în serviciul guvernului federal. După cea de a doua reformă poștală din 1995, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din PostPersRG 1994 și articolul 143b din Constituție, funcționarii publici ai Deutsche Post au rămas în continuare în serviciul guvernului federal. |
| --- | --- |

(192)

În primul rând, Germania susține că, în conformitate cu articolul 46 din PostverfG 1989, funcționarii publici care au fost transferați la Deutsche Post în 1989 au rămas în serviciul guvernului federal. După cea de a doua reformă poștală din 1995, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din PostPersRG 1994 și articolul 143b din Constituție, funcționarii publici ai Deutsche Post au rămas în continuare în serviciul guvernului federal.

| (193) | Prin urmare, deoarece guvernul federal a fost întotdeauna unicul debitor pentru pensiile funcționarilor publici, Deutsche Post nu a avut nicio obligație legală de a utiliza propriile resurse. |
| --- | --- |

(193)

Prin urmare, deoarece guvernul federal a fost întotdeauna unicul debitor pentru pensiile funcționarilor publici, Deutsche Post nu a avut nicio obligație legală de a utiliza propriile resurse.

| (194) | Deși Deutsche Post a fost obligată, în temeiul articolului 54 alineatul (2) din PostVerfG 1989, să finanțeze costurile de pensii pentru funcționari publici, Germania susține că această dispoziție reprezenta un acord intern privind mobilizarea de fonduri pentru bugetul public (asemenea obligației de a achita plățile de transfer în conformitate cu articolul 63 din PostVerfG 1989). Aceasta nu a instituit nicio obligație pentru Deutsche Post față de funcționarii publici. |
| --- | --- |

(194)

Deși Deutsche Post a fost obligată, în temeiul articolului 54 alineatul (2) din PostVerfG 1989, să finanțeze costurile de pensii pentru funcționari publici, Germania susține că această dispoziție reprezenta un acord intern privind mobilizarea de fonduri pentru bugetul public (asemenea obligației de a achita plățile de transfer în conformitate cu articolul 63 din PostVerfG 1989). Aceasta nu a instituit nicio obligație pentru Deutsche Post față de funcționarii publici.

| (195) | După cea de a doua reformă poștală din 1995, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din PostPersG 1994 și articolele 14 și 16 din PostPersRG 1994, guvernul federal a rămas din nou unicul debitor față de funcționarii publici care au dreptul la pensie. Prin urmare, similar obligațiilor în temeiul articolului 54 alineatul (2) din PostVerfG 1989, obligația Deutsche Post de a contribui la Fondul de pensii, astfel cum este prevăzută la articolul 16 alineatul (1) din PostPersRG, contribuie la reducerea sarcinii asupra bugetului public. Această obligație nu modifică răspunderea exclusivă a guvernului federal în ceea ce privește pensiile funcționarilor publici. |
| --- | --- |

(195)

După cea de a doua reformă poștală din 1995, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din PostPersG 1994 și articolele 14 și 16 din PostPersRG 1994, guvernul federal a rămas din nou unicul debitor față de funcționarii publici care au dreptul la pensie. Prin urmare, similar obligațiilor în temeiul articolului 54 alineatul (2) din PostVerfG 1989, obligația Deutsche Post de a contribui la Fondul de pensii, astfel cum este prevăzută la articolul 16 alineatul (1) din PostPersRG, contribuie la reducerea sarcinii asupra bugetului public. Această obligație nu modifică răspunderea exclusivă a guvernului federal în ceea ce privește pensiile funcționarilor publici.

| (196) | De asemenea, guvernul federal nu ar fi avut nici posibilitatea să își transfere obligațiile privind pensiile funcționarilor publici către DPAG, înființată în 1995. Conform principiilor generale de drept privat, chiar dacă obligațiile de pensii existente sunt transferate către o filială independentă din punct de vedere juridic, societatea-mamă rămâne, totuși, responsabilă pentru plata creanțelor pecuniare ale terților. |
| --- | --- |

(196)

De asemenea, guvernul federal nu ar fi avut nici posibilitatea să își transfere obligațiile privind pensiile funcționarilor publici către DPAG, înființată în 1995. Conform principiilor generale de drept privat, chiar dacă obligațiile de pensii existente sunt transferate către o filială independentă din punct de vedere juridic, societatea-mamă rămâne, totuși, responsabilă pentru plata creanțelor pecuniare ale terților.

| (197) | În al doilea rând, Germania susține că Deutsche Post nu a avut niciodată resurse proprii suficiente pentru a finanța costurile pensiilor. Înainte de 1995, Postdienst a înregistrat întotdeauna pierderi, care au trebuit finanțate prin transferuri publice în valoare de 5,6 miliarde EUR. Atunci când Postdienst a devenit DPAG, în 1995, creanțele acumulate privind pensiile funcționarilor publici s-au ridicat la aproximativ [...] miliarde EUR. DPAG nu putea fi instituită sub forma unei societăți de drept privat în al cărui bilanț să figureze aceste obligații, deoarece guvernul federal nu a furnizat un capital suficient pentru a face DPAG viabilă din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(197)

În al doilea rând, Germania susține că Deutsche Post nu a avut niciodată resurse proprii suficiente pentru a finanța costurile pensiilor. Înainte de 1995, Postdienst a înregistrat întotdeauna pierderi, care au trebuit finanțate prin transferuri publice în valoare de 5,6 miliarde EUR. Atunci când Postdienst a devenit DPAG, în 1995, creanțele acumulate privind pensiile funcționarilor publici s-au ridicat la aproximativ [...] miliarde EUR. DPAG nu putea fi instituită sub forma unei societăți de drept privat în al cărui bilanț să figureze aceste obligații, deoarece guvernul federal nu a furnizat un capital suficient pentru a face DPAG viabilă din punct de vedere economic.

VI.1.3.   Subvenția pentru pensii ca ajutor existent în temeiul articolului 108 alineatul (1) din TFUE

| (198) | Germania este de părere că, în cazul în care subvenția pentru pensii ar fi clasificată drept ajutor de stat, aceasta ar trebui considerată ajutor existent în sensul articolului 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, deoarece statul a fost singurul debitor și responsabil pentru finanțarea pensiilor funcționarilor publici după intrarea în vigoare a dispozițiilor relevante ale legii fundamentale germane din 1953. Germania susține că nici prima reformă poștală din 1989, nici a doua reformă poștală din 1995 nu au modificat obligația statului de a finanța pensiile. Germania susține că Deutsche Post nu avea nici obligația legală, nici capacitatea financiară de a plăti pensiile funcționarilor publici înainte sau după 1995. |
| --- | --- |

(198)

Germania este de părere că, în cazul în care subvenția pentru pensii ar fi clasificată drept ajutor de stat, aceasta ar trebui considerată ajutor existent în sensul articolului 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, deoarece statul a fost singurul debitor și responsabil pentru finanțarea pensiilor funcționarilor publici după intrarea în vigoare a dispozițiilor relevante ale legii fundamentale germane din 1953. Germania susține că nici prima reformă poștală din 1989, nici a doua reformă poștală din 1995 nu au modificat obligația statului de a finanța pensiile. Germania susține că Deutsche Post nu avea nici obligația legală, nici capacitatea financiară de a plăti pensiile funcționarilor publici înainte sau după 1995.

| (199) | Mai mult, Germania face referire la o declarație a Comisiei în fața Tribunalului, în Cauza T-266/02. Conform Germaniei, alineatul (54) al hotărârii indică în mod clar faptul că Comisia „ar fi considerat, în sensul deciziei atacate, că numai plățile de transfer efectuate de DB-Telekom i-ar fi conferit un avantaj” (55). |
| --- | --- |

(199)

Mai mult, Germania face referire la o declarație a Comisiei în fața Tribunalului, în Cauza T-266/02. Conform Germaniei, alineatul (54) al hotărârii indică în mod clar faptul că Comisia „ar fi considerat, în sensul deciziei atacate, că numai plățile de transfer efectuate de DB-Telekom i-ar fi conferit un avantaj” (55).

| (200) | Conform Germaniei, prin această declarație, Comisia a afirmat deja că subvenția pentru pensii nu a conferit niciun avantaj financiar în favoarea Deutsche Post. Astfel, a adoptat, practic, o „decizie de a nu ridica obiecții” în sensul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Mai mult, în conformitate cu articolul 1 litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, această decizie pozitivă ar însemna că subvenția pentru pensii a fost clasificată ca ajutor existent. |
| --- | --- |

(200)

Conform Germaniei, prin această declarație, Comisia a afirmat deja că subvenția pentru pensii nu a conferit niciun avantaj financiar în favoarea Deutsche Post. Astfel, a adoptat, practic, o „decizie de a nu ridica obiecții” în sensul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Mai mult, în conformitate cu articolul 1 litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, această decizie pozitivă ar însemna că subvenția pentru pensii a fost clasificată ca ajutor existent.

VI.1.4.   Subvenția pentru pensii și compatibilitatea acesteia pentru compensarea costurilor moștenite, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) din TFUE

| (201) | În lumina raționamentului Comisiei în decizia La Poste, Germania este de părere că subvenția pentru pensii constituie ajutor compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, din următoarele motive:






  — | Germania subliniază că Deutsche Post plătit în mod sistematic o contribuție la fondul de asigurări sociale mai mare decât contribuția angajatorului la fondul de pensii, asigurările de sănătate și asigurările de îngrijire medicală; |
| --- | --- | --- |

(201)

În lumina raționamentului Comisiei în decizia La Poste, Germania este de părere că subvenția pentru pensii constituie ajutor compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, din următoarele motive:

—

Germania subliniază că Deutsche Post plătit în mod sistematic o contribuție la fondul de asigurări sociale mai mare decât contribuția angajatorului la fondul de pensii, asigurările de sănătate și asigurările de îngrijire medicală;

| — | Germania contestă modul în care Comisia a calculat avantajul comparativ, deoarece se bazează pe ipoteza conform căreia serviciile cu prețuri reglementate acoperă sarcina 2 (contribuții suplimentare la fondul de asigurări sociale) declarată. La Poste – asemenea oricărui alt operator poștal tradițional – și-a refinanțat costurile de asigurări sociale inclusiv prin creșterea prețurilor reglementate de corespondență, dar Comisia nu a ținut seama de acest aspect în decizia sa privind La Poste; |
| --- | --- |

—

Germania contestă modul în care Comisia a calculat avantajul comparativ, deoarece se bazează pe ipoteza conform căreia serviciile cu prețuri reglementate acoperă sarcina 2 (contribuții suplimentare la fondul de asigurări sociale) declarată. La Poste – asemenea oricărui alt operator poștal tradițional – și-a refinanțat costurile de asigurări sociale inclusiv prin creșterea prețurilor reglementate de corespondență, dar Comisia nu a ținut seama de acest aspect în decizia sa privind La Poste;

| — | deși Germania este, în principiu, de acord cu faptul că veniturile realizate din prețuri reglementate ar trebui să acopere sarcinile declarate, Comisia nu a dovedit nici că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat solicitarea Deutsche Post de a finanța costurile suplimentare de asigurări sociale din veniturile reglementate, nici că veniturile reglementate erau, de fapt, suficient de ridicate pentru a finanța respectivele costuri suplimentare de asigurări sociale. |
| --- | --- |

—

deși Germania este, în principiu, de acord cu faptul că veniturile realizate din prețuri reglementate ar trebui să acopere sarcinile declarate, Comisia nu a dovedit nici că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat solicitarea Deutsche Post de a finanța costurile suplimentare de asigurări sociale din veniturile reglementate, nici că veniturile reglementate erau, de fapt, suficient de ridicate pentru a finanța respectivele costuri suplimentare de asigurări sociale.

| (202) | Mai mult, Germania subliniază că, în decizia sa de inițiere a procedurii privind Royal Mail din 2007 (56), Comisia a subliniat importanța evaluării costurilor de pensii ale fostelor întreprinderi publice folosind criterii consecvente, în interesul asigurării unei practici decizionale constante. În consecință, Comisia ar trebui să ia în considerare decizia La Poste și propria evaluare preliminară în cazul Royal Mail. În cel de-al doilea caz, Comisia nu a ridicat obiecții privind compensarea deficitelor de pensii, deși raportul Hooper din 2008 arată că cheltuielile cu pensiile ale Royal Mail au fost acoperite parțial prin creșterea prețurilor serviciilor reglementate de corespondență. |
| --- | --- |

(202)

Mai mult, Germania subliniază că, în decizia sa de inițiere a procedurii privind Royal Mail din 2007 (56), Comisia a subliniat importanța evaluării costurilor de pensii ale fostelor întreprinderi publice folosind criterii consecvente, în interesul asigurării unei practici decizionale constante. În consecință, Comisia ar trebui să ia în considerare decizia La Poste și propria evaluare preliminară în cazul Royal Mail. În cel de-al doilea caz, Comisia nu a ridicat obiecții privind compensarea deficitelor de pensii, deși raportul Hooper din 2008 arată că cheltuielile cu pensiile ale Royal Mail au fost acoperite parțial prin creșterea prețurilor serviciilor reglementate de corespondență.

VI.1.4.1.   Nivel de referință bazat pe costuri de asigurări sociale competitive

| (203) | Pe baza expertizei profesorului Ehlermann din 19 iulie 2011 (57), Germania acuză Comisia că a comis două erori în calculul nivelului de referință pentru costurile de asigurări sociale ale Deutsche Post. |
| --- | --- |

(203)

Pe baza expertizei profesorului Ehlermann din 19 iulie 2011 (57), Germania acuză Comisia că a comis două erori în calculul nivelului de referință pentru costurile de asigurări sociale ale Deutsche Post.

| (204) | Contribuția angajatului nu ar trebui să fie inclusă în referință deoarece un angajator din sectorul privat nu este răspunzător din punct de vedere juridic pentru plata acesteia. Angajatorul plătește întreaga contribuție de asigurări sociale doar din rațiuni administrative, însă aceasta nu îi creează o obligație juridică în acest sens. În plus, includerea contribuției angajatului în referință ar contrazice, de asemenea, practica decizională anterioară (a se vedea decizia La Poste). |
| --- | --- |

(204)

Contribuția angajatului nu ar trebui să fie inclusă în referință deoarece un angajator din sectorul privat nu este răspunzător din punct de vedere juridic pentru plata acesteia. Angajatorul plătește întreaga contribuție de asigurări sociale doar din rațiuni administrative, însă aceasta nu îi creează o obligație juridică în acest sens. În plus, includerea contribuției angajatului în referință ar contrazice, de asemenea, practica decizională anterioară (a se vedea decizia La Poste).

| (205) | Calculul nivelului de referință al costurilor de asigurări sociale ar trebui să se bazeze pe nivelul de referință al salariului „competitiv” (58), deoarece salariile funcționarilor publici au fost semnificativ mai mari decât media de piață. |
| --- | --- |

(205)

Calculul nivelului de referință al costurilor de asigurări sociale ar trebui să se bazeze pe nivelul de referință al salariului „competitiv” (58), deoarece salariile funcționarilor publici au fost semnificativ mai mari decât media de piață.

VI.1.4.2.   Veniturile realizate din prețurile reglementate sunt insuficiente pentru a acoperi costurile suplimentare ale asigurărilor sociale

| (206) | În primul rând, Germania subliniază că acoperirea integrală a sarcinii 2 din veniturile realizate din prețurile reglementate este pur ipotetică, deoarece nu se poate stabili dacă prețurile reglementate au fost majorate pentru a compensa costurile suplimentare de asigurări sociale. Decizia de plafonare a prețurilor din 2002 nu specifică dacă și în ce măsură autoritatea de reglementare din sectorul poștal a luat în considerare sarcinile declarate ale costurilor suplimentare de asigurări sociale. Până în 2002, prețurile au fost menținute la nivelul anului 1997, nefiind posibil să se stabilească dacă aceste prețuri includeau compensația pentru costurile suplimentare de asigurări sociale aferente serviciilor nereglementate. |
| --- | --- |

(206)

În primul rând, Germania subliniază că acoperirea integrală a sarcinii 2 din veniturile realizate din prețurile reglementate este pur ipotetică, deoarece nu se poate stabili dacă prețurile reglementate au fost majorate pentru a compensa costurile suplimentare de asigurări sociale. Decizia de plafonare a prețurilor din 2002 nu specifică dacă și în ce măsură autoritatea de reglementare din sectorul poștal a luat în considerare sarcinile declarate ale costurilor suplimentare de asigurări sociale. Până în 2002, prețurile au fost menținute la nivelul anului 1997, nefiind posibil să se stabilească dacă aceste prețuri includeau compensația pentru costurile suplimentare de asigurări sociale aferente serviciilor nereglementate.

| (207) | Conform autorităților germane, nu este suficient să se demonstreze că serviciile fără prețuri reglementate au beneficiat de contribuții de asigurări sociale mai reduse decât cele ale concurenților. Trebuie examinat, de asemenea, dacă serviciile cu prețuri nereglementate aveau, în realitate, capacitatea să finanțeze din venituri proprii sarcinile costurilor suplimentare ale asigurărilor sociale, astfel cum au fost declarate. |
| --- | --- |

(207)

Conform autorităților germane, nu este suficient să se demonstreze că serviciile fără prețuri reglementate au beneficiat de contribuții de asigurări sociale mai reduse decât cele ale concurenților. Trebuie examinat, de asemenea, dacă serviciile cu prețuri nereglementate aveau, în realitate, capacitatea să finanțeze din venituri proprii sarcinile costurilor suplimentare ale asigurărilor sociale, astfel cum au fost declarate.

| (208) | Deutsche Post poate obține un avantaj financiar din compensația costurilor sale suplimentare de asigurări sociale numai atunci când compensația acordată ar fi mai ridicată decât costurile suplimentare de securitate socială suportate de Deutsche Post pentru funcționarii săi publici. |
| --- | --- |

(208)

Deutsche Post poate obține un avantaj financiar din compensația costurilor sale suplimentare de asigurări sociale numai atunci când compensația acordată ar fi mai ridicată decât costurile suplimentare de securitate socială suportate de Deutsche Post pentru funcționarii săi publici.

| (209) | În consecință, Germania regretă lipsa unui calcul detaliat prin care să se stabilească dacă Deutsche Post a fost supracompensată sau subcompensată pentru costurile suplimentare de asigurări sociale ale funcționarilor publici. Germania subliniază necesitatea unui astfel de calcul pentru a stabili existența unui avantaj financiar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(209)

În consecință, Germania regretă lipsa unui calcul detaliat prin care să se stabilească dacă Deutsche Post a fost supracompensată sau subcompensată pentru costurile suplimentare de asigurări sociale ale funcționarilor publici. Germania subliniază necesitatea unui astfel de calcul pentru a stabili existența unui avantaj financiar în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

(a)   Subcompensarea costurilor suplimentare de asigurări sociale pe baza unei expertize

| (210) | Pentru a remedia această deficiență, Germania a prezentat expertiza profesorului Weber (59) pentru a stabili prejudiciul financiar adus Deutsche Post în ceea ce privește costurile de asigurări sociale ce decurg din încadrarea în muncă a funcționarilor publici. În primul rând, expertiza stabilește măsura în care costurile de asigurări sociale suportate de Deutsche Post pentru funcționarii săi publici depășește costurile similare ale unui angajator privat pentru salariații săi (menționate în expertiză ca reprezentând „costurile suplimentare de asigurări sociale ale DPAG” sau „dezavantajul structural”). În al doilea rând, expertiza compară aceste costuri de asigurări sociale suplimentare cu compensarea pentru sarcina 2. |
| --- | --- |

(210)

Pentru a remedia această deficiență, Germania a prezentat expertiza profesorului Weber (59) pentru a stabili prejudiciul financiar adus Deutsche Post în ceea ce privește costurile de asigurări sociale ce decurg din încadrarea în muncă a funcționarilor publici. În primul rând, expertiza stabilește măsura în care costurile de asigurări sociale suportate de Deutsche Post pentru funcționarii săi publici depășește costurile similare ale unui angajator privat pentru salariații săi (menționate în expertiză ca reprezentând „costurile suplimentare de asigurări sociale ale DPAG” sau „dezavantajul structural”). În al doilea rând, expertiza compară aceste costuri de asigurări sociale suplimentare cu compensarea pentru sarcina 2.

| (211) | Astfel cum se indică în tabelul 5, expertiza include următoarele elemente în costurile de asigurări sociale suportate ca urmare a angajării funcționarilor publici: contribuția Deutsche Post la Fondul de pensii și alte costuri de asigurări sociale, cum ar fi contribuția Deutsche Post la costul asigurărilor de sănătate, asigurarea împotriva accidentelor și asigurări diverse. |
| --- | --- |

(211)

Astfel cum se indică în tabelul 5, expertiza include următoarele elemente în costurile de asigurări sociale suportate ca urmare a angajării funcționarilor publici: contribuția Deutsche Post la Fondul de pensii și alte costuri de asigurări sociale, cum ar fi contribuția Deutsche Post la costul asigurărilor de sănătate, asigurarea împotriva accidentelor și asigurări diverse.

| (212) | Expertiza definește cheltuielile cu asigurările sociale care decurg din încadrarea în muncă a angajaților privați, cum ar fi: contribuția angajatorului la Fondul de pensii obligatorii, șomaj, sănătate și îngrijire medicală, înmulțită cu salariile „competitive” (de exemplu, salariul minim din 2007 al majorității funcționarilor publici). |
| --- | --- |

(212)

Expertiza definește cheltuielile cu asigurările sociale care decurg din încadrarea în muncă a angajaților privați, cum ar fi: contribuția angajatorului la Fondul de pensii obligatorii, șomaj, sănătate și îngrijire medicală, înmulțită cu salariile „competitive” (de exemplu, salariul minim din 2007 al majorității funcționarilor publici).

| (213) | Costurile suplimentare de asigurări sociale reprezintă costurile suportate de Deutsche Post pentru asigurările sociale ale funcționarilor publici care depășesc nivelul de referință definit al costurilor de asigurări sociale, pe baza contribuției angajatorului la asigurările sociale ale angajaților privați.

  Tabelul 5


  Calculul rezultatului net conform expertizei Germaniei







  – | Contribuția la Fondul de pensii |
| --- | --- | --- |
| – | Alte costuri de asigurări sociale |
| + | Nivelul de referință al costurilor de asigurări sociale „competitive”[pe baza contribuției angajatorului la asigurările sociale și a salariilor „competitive” (de exemplu, salariul minim din 2007)] |
| | Costuri suplimentare de asigurări sociale |
| + | Compensație din venituri reglementate (sarcina 2 – contribuții suplimentare de asigurări sociale) |
| | Rezultat net (subcompensare sau supracompensare) |

(213)

Costurile suplimentare de asigurări sociale reprezintă costurile suportate de Deutsche Post pentru asigurările sociale ale funcționarilor publici care depășesc nivelul de referință definit al costurilor de asigurări sociale, pe baza contribuției angajatorului la asigurările sociale ale angajaților privați.

Tabelul 5

Calculul rezultatului net conform expertizei Germaniei

–

Contribuția la Fondul de pensii

–

Alte costuri de asigurări sociale

+

Nivelul de referință al costurilor de asigurări sociale „competitive”[pe baza contribuției angajatorului la asigurările sociale și a salariilor „competitive” (de exemplu, salariul minim din 2007)]

Costuri suplimentare de asigurări sociale

+

Compensație din venituri reglementate (sarcina 2 – contribuții suplimentare de asigurări sociale)

Rezultat net (subcompensare sau supracompensare)

| (214) | Conform calculelor privind perioada 1995-2007, sarcina 2 era insuficientă pentru a acoperi costurile suplimentare de asigurări sociale. Expertul susține că, de fapt, Deutsche Post a fost subcompensată cu [...] miliarde EUR. Expertul concluzionează că, și în cazul în care veniturile obținute din prețurile reglementate includeau deja sarcina 2, Deutsche Post ar fi insuficient compensată pentru costurile suplimentare de asigurări sociale. |
| --- | --- |

(214)

Conform calculelor privind perioada 1995-2007, sarcina 2 era insuficientă pentru a acoperi costurile suplimentare de asigurări sociale. Expertul susține că, de fapt, Deutsche Post a fost subcompensată cu [...] miliarde EUR. Expertul concluzionează că, și în cazul în care veniturile obținute din prețurile reglementate includeau deja sarcina 2, Deutsche Post ar fi insuficient compensată pentru costurile suplimentare de asigurări sociale.

(b)   Situațiile financiare din 2009 confirmă faptul că veniturile din prețuri reglementate au fost insuficiente pentru a acoperi costurile suplimentare de asigurări sociale

| (215) | Germania argumentează că, în măsura în care serviciile cu prețuri reglementate suportă pierderi care sunt mai mari decât costurile suplimentare de asigurări sociale, nu se poate stabili că veniturile reglementate au reușit să compenseze aceste costuri. În acest context, Germania a prezentat o expertiză bazată pe situațiile financiare din 2009 (60), prin care arată că pierderile suportate de serviciile cu prețuri reglementate au fost întotdeauna mai mari decât costurile suplimentare de asigurări sociale. |
| --- | --- |

(215)

Germania argumentează că, în măsura în care serviciile cu prețuri reglementate suportă pierderi care sunt mai mari decât costurile suplimentare de asigurări sociale, nu se poate stabili că veniturile reglementate au reușit să compenseze aceste costuri. În acest context, Germania a prezentat o expertiză bazată pe situațiile financiare din 2009 (60), prin care arată că pierderile suportate de serviciile cu prețuri reglementate au fost întotdeauna mai mari decât costurile suplimentare de asigurări sociale.

| (216) | Calculele se bazează pe situațiile financiare din 2009 și presupun că serviciile cu prețuri reglementate ar trebui să genereze un profit rezonabil de 7 % ROS (conform studiului Deloitte-II, prezentat în detaliu în secțiunea.VI.3.2 După scăderea profitului rezonabil, serviciile cu prețuri reglementate arată o pierdere [...] miliarde EUR, care este mai mare decât costurile suplimentare de asigurări sociale declarate pentru perioada 1995-2007. Veniturile realizate din prețurile reglementate au fost, așadar, insuficiente pentru a acoperi costurile suplimentare de asigurări sociale declarate. |
| --- | --- |

(216)

Calculele se bazează pe situațiile financiare din 2009 și presupun că serviciile cu prețuri reglementate ar trebui să genereze un profit rezonabil de 7 % ROS (conform studiului Deloitte-II, prezentat în detaliu în secțiunea.VI.3.2 După scăderea profitului rezonabil, serviciile cu prețuri reglementate arată o pierdere [...] miliarde EUR, care este mai mare decât costurile suplimentare de asigurări sociale declarate pentru perioada 1995-2007. Veniturile realizate din prețurile reglementate au fost, așadar, insuficiente pentru a acoperi costurile suplimentare de asigurări sociale declarate.

VI.2.   Observații privind compensația pentru serviciu universal

VI.2.1.   Plățile compensatorii de stat

| (217) | Germania argumentează că plățile compensatorii de stat nu oferă niciun avantaj financiar Deutsche Post, deoarece aceste plăți, în valoare de 5 666 miliarde EUR, compensau doar plățile de transfer în valoare de 5,838 miliarde EUR, pe care Deutsche Post trebuia să le achite până în anul 1995. |
| --- | --- |

(217)

Germania argumentează că plățile compensatorii de stat nu oferă niciun avantaj financiar Deutsche Post, deoarece aceste plăți, în valoare de 5 666 miliarde EUR, compensau doar plățile de transfer în valoare de 5,838 miliarde EUR, pe care Deutsche Post trebuia să le achite până în anul 1995.

| (218) | După cum s-a arătat în decizia de extindere din 2007, plățile de transfer erau o obligație a fostei administrații poștale, care trebuia să transfere aproximativ 10 % din veniturile sale anuale din exploatare către bugetul de stat. Între 1989 și 1995, plățile de transfer au fost eliminate progresiv, în conformitate cu articolul 63 alineatul (1) din PostVerfG 1989. Până în anul 1993, Deutsche Post a trebuit să plătească 10 % din veniturile sale din exploatare. Începând cu anul 1993, plățile de transfer au fost reduse progresiv, de exemplu, la 10 % din venitul din exploatare minus 153 milioane EUR în 1993. În anul 1994, plățile de transfer au scăzut cu 70 % comparativ cu 1993. În anul 1995, Deutsche Post a plătit 50 % din cuantumul din 1993. În total, în perioada 1990-1995, Deutsche Post plătit 5,838 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(218)

După cum s-a arătat în decizia de extindere din 2007, plățile de transfer erau o obligație a fostei administrații poștale, care trebuia să transfere aproximativ 10 % din veniturile sale anuale din exploatare către bugetul de stat. Între 1989 și 1995, plățile de transfer au fost eliminate progresiv, în conformitate cu articolul 63 alineatul (1) din PostVerfG 1989. Până în anul 1993, Deutsche Post a trebuit să plătească 10 % din veniturile sale din exploatare. Începând cu anul 1993, plățile de transfer au fost reduse progresiv, de exemplu, la 10 % din venitul din exploatare minus 153 milioane EUR în 1993. În anul 1994, plățile de transfer au scăzut cu 70 % comparativ cu 1993. În anul 1995, Deutsche Post a plătit 50 % din cuantumul din 1993. În total, în perioada 1990-1995, Deutsche Post plătit 5,838 miliarde EUR.

| (219) | Articolul 63 alineatul (4) din PostVerfG 1989 prevedea că orice dividende achitate trebuiau scăzute din plățile de transfer. Pe baza acestei dispoziții și a exceptării de la plata oricăror impozite directe sau indirecte, în decizia de extindere din 2007, Comisia a susținut că plățile de transfer trebuiau să fie considerate ca un substitut pentru scutirea de la plata impozitelor directe și indirecte, precum și remunerație datorată statului pentru capitalul furnizat de acesta în calitatea sa de acționar. |
| --- | --- |

(219)

Articolul 63 alineatul (4) din PostVerfG 1989 prevedea că orice dividende achitate trebuiau scăzute din plățile de transfer. Pe baza acestei dispoziții și a exceptării de la plata oricăror impozite directe sau indirecte, în decizia de extindere din 2007, Comisia a susținut că plățile de transfer trebuiau să fie considerate ca un substitut pentru scutirea de la plata impozitelor directe și indirecte, precum și remunerație datorată statului pentru capitalul furnizat de acesta în calitatea sa de acționar.

| (220) | Germania a răspuns la acest argument prin prezentarea studiului KPMG, care concluzionează că plățile de transfer nu puteau fi considerate un substitut pentru taxe sau dividende din mai multe motive. |
| --- | --- |

(220)

Germania a răspuns la acest argument prin prezentarea studiului KPMG, care concluzionează că plățile de transfer nu puteau fi considerate un substitut pentru taxe sau dividende din mai multe motive.

| (221) | Conform studiului KPMG, plățile de transfer nu pot fi considerate impozit pe profit deoarece au fost calculate ca procent din veniturile din exploatare realizate începând din 1931. Prin urmare, acestea trebuiau achitate chiar și în anii în care Deutsche Post suporta pierderi. În schimb, impozitul pe profit se calculează în funcție de profitul anual efectiv. Clasificarea plăților de transfer ca impozit pe profit încalcă, de asemenea, prevederea de drept constituțional conform căreia un impozit pe profit trebuie să se bazeze pe capacitatea de plată. |
| --- | --- |

(221)

Conform studiului KPMG, plățile de transfer nu pot fi considerate impozit pe profit deoarece au fost calculate ca procent din veniturile din exploatare realizate începând din 1931. Prin urmare, acestea trebuiau achitate chiar și în anii în care Deutsche Post suporta pierderi. În schimb, impozitul pe profit se calculează în funcție de profitul anual efectiv. Clasificarea plăților de transfer ca impozit pe profit încalcă, de asemenea, prevederea de drept constituțional conform căreia un impozit pe profit trebuie să se bazeze pe capacitatea de plată.

| (222) | Mai mult decât atât, studiul consideră că plățile de transfer nu pot fi comparate cu taxa pe valoarea adăugată. Deoarece nu exista posibilitatea de a scădea taxa pe valoarea adăugată din contribuțiile cu titlu de plăți de transfer, calculul acestora era substanțial diferit de calculul datoriilor cu taxa pe valoarea adăugată ale unei întreprinderi. |
| --- | --- |

(222)

Mai mult decât atât, studiul consideră că plățile de transfer nu pot fi comparate cu taxa pe valoarea adăugată. Deoarece nu exista posibilitatea de a scădea taxa pe valoarea adăugată din contribuțiile cu titlu de plăți de transfer, calculul acestora era substanțial diferit de calculul datoriilor cu taxa pe valoarea adăugată ale unei întreprinderi.

| (223) | În al doilea rând, Germania susține că plățile de transfer nu pot fi clasificate drept dividende. Repartizarea dividendelor se calculează în funcție de profiturile realizate în exercițiul sau exercițiile financiare anterioare. Cu toate acestea, deși nu a înregistrat profituri între 1990 și 1995, Deutsche Post a continuat să achite plățile de transfer. Prin urmare, plățile de transfer nu pot fi considerate dividende. |
| --- | --- |

(223)

În al doilea rând, Germania susține că plățile de transfer nu pot fi clasificate drept dividende. Repartizarea dividendelor se calculează în funcție de profiturile realizate în exercițiul sau exercițiile financiare anterioare. Cu toate acestea, deși nu a înregistrat profituri între 1990 și 1995, Deutsche Post a continuat să achite plățile de transfer. Prin urmare, plățile de transfer nu pot fi considerate dividende.

| (224) | Studiul KPMG concluzionează că plățile de transfer nu pot fi clasificate ca taxe sau dividende, ci ar trebui considerate o taxă sui generis, pe care exclusiv Deutsche Bundespost și succesorii acesteia erau obligate să o achite. |
| --- | --- |

(224)

Studiul KPMG concluzionează că plățile de transfer nu pot fi clasificate ca taxe sau dividende, ci ar trebui considerate o taxă sui generis, pe care exclusiv Deutsche Bundespost și succesorii acesteia erau obligate să o achite.

| (225) | Pe baza studiului KPMG, Germania respinge ipoteza Comisiei potrivit căreia plățile de transfer trebuie considerate drept un substitut pentru taxe și dividende. Germania susține că, pentru Deutsche Post, plățile de transfer constituiau o sarcină care nu putea fi justificată din motive obiective sau rațiuni economice. Deoarece plățile compensatorii de stat au exonerat Deutsche Post doar de la achitarea plăților de transfer, acestea nu au conferit niciun avantaj economic și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(225)

Pe baza studiului KPMG, Germania respinge ipoteza Comisiei potrivit căreia plățile de transfer trebuie considerate drept un substitut pentru taxe și dividende. Germania susține că, pentru Deutsche Post, plățile de transfer constituiau o sarcină care nu putea fi justificată din motive obiective sau rațiuni economice. Deoarece plățile compensatorii de stat au exonerat Deutsche Post doar de la achitarea plăților de transfer, acestea nu au conferit niciun avantaj economic și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat.

| (226) | În subsidiar, Germania prezintă două justificări suplimentare privind motivul pentru care plățile compensatorii de stat nu constituie ajutor. În primul rând, acestea ar fi conforme cu principiul investitorului în economia de piață, având în vedere randamentul substanțial al investiției din anii ulteriori și veniturile ridicate obținute prin listarea la bursă a Deutsche Post. În al doilea rând, nu constituie ajutor deoarece atât situațiile financiare din 2009, cât și studiul WIK arată că pierderile acumulate de serviciul universal în perioada 1990-1994 erau mai mari decât plățile compensatorii de stat. Prin urmare, Deutsche Post a fost subcompensată pentru obligația sa de serviciu universal. |
| --- | --- |

(226)

În subsidiar, Germania prezintă două justificări suplimentare privind motivul pentru care plățile compensatorii de stat nu constituie ajutor. În primul rând, acestea ar fi conforme cu principiul investitorului în economia de piață, având în vedere randamentul substanțial al investiției din anii ulteriori și veniturile ridicate obținute prin listarea la bursă a Deutsche Post. În al doilea rând, nu constituie ajutor deoarece atât situațiile financiare din 2009, cât și studiul WIK arată că pierderile acumulate de serviciul universal în perioada 1990-1994 erau mai mari decât plățile compensatorii de stat. Prin urmare, Deutsche Post a fost subcompensată pentru obligația sa de serviciu universal.

VI.2.2.   Garanția de stat

| (227) | Germania susține că garanția de stat continuă, prevăzută de articolul 2 alineatul (4) din PostUmwG 1994, pentru titluri de creanță emise înainte de 1995 nu a oferit niciun avantaj selectiv Deutsche Post după 1995 din mai multe motive. |
| --- | --- |

(227)

Germania susține că garanția de stat continuă, prevăzută de articolul 2 alineatul (4) din PostUmwG 1994, pentru titluri de creanță emise înainte de 1995 nu a oferit niciun avantaj selectiv Deutsche Post după 1995 din mai multe motive.

| (228) | Mai întâi, orice societate privată care cedează o filială continuă să fie responsabilă pentru datoriile contractate de respectiva filială. O societate privată rămâne răspunzătoare pentru datoriile sale neachitate chiar și după vânzarea acestora către un terț. În plus, trebuie remarcat că prima garanție de stat pentru titlurile de creanță a fost necesară exclusiv deoarece Postdienst nu avea personalitate juridică distinctă. Articolul 40 din PostVerfG 1989, care stabilea că titlurile de creanță emise de Deutsche Bundespost aveau aceeași valoare juridică ca titlurile de creanță emise de Germania, avea așadar doar un efect declarativ. |
| --- | --- |

(228)

Mai întâi, orice societate privată care cedează o filială continuă să fie responsabilă pentru datoriile contractate de respectiva filială. O societate privată rămâne răspunzătoare pentru datoriile sale neachitate chiar și după vânzarea acestora către un terț. În plus, trebuie remarcat că prima garanție de stat pentru titlurile de creanță a fost necesară exclusiv deoarece Postdienst nu avea personalitate juridică distinctă. Articolul 40 din PostVerfG 1989, care stabilea că titlurile de creanță emise de Deutsche Bundespost aveau aceeași valoare juridică ca titlurile de creanță emise de Germania, avea așadar doar un efect declarativ.

| (229) | În al doilea rând, DPAG nu ar fi obținut avantaje de pe urma preluării titlurilor de creanță ale Postdienst, deoarece, în 1995, s-ar fi putut refinanța la rate ale dobânzii mai reduse. La 1 ianuarie 1995, titlurile de creanță ale Postdienst aveau o valoare de 931 milioane EUR, la o dobândă medie de 7,17 % și scadență de 8,8 ani. Deoarece rata dobânzii pe termen scurt era cuprinsă între 5,0 și 5,5 % la 1 ianuarie 1995, DPAG a suferit un dezavantaj în materie de costuri de 1,7 %, echivalent cu creșterea costurilor anuale cu rata dobânzii la aproximativ 15,3 milioane EUR. |
| --- | --- |

(229)

În al doilea rând, DPAG nu ar fi obținut avantaje de pe urma preluării titlurilor de creanță ale Postdienst, deoarece, în 1995, s-ar fi putut refinanța la rate ale dobânzii mai reduse. La 1 ianuarie 1995, titlurile de creanță ale Postdienst aveau o valoare de 931 milioane EUR, la o dobândă medie de 7,17 % și scadență de 8,8 ani. Deoarece rata dobânzii pe termen scurt era cuprinsă între 5,0 și 5,5 % la 1 ianuarie 1995, DPAG a suferit un dezavantaj în materie de costuri de 1,7 %, echivalent cu creșterea costurilor anuale cu rata dobânzii la aproximativ 15,3 milioane EUR.

| (230) | În al treilea rând, Germania consideră că, dacă se compară ratele medii ale dobânzilor de pe piață pentru titlurile de creanță emise de societăți private cu ratele dobânzii pentru titlurile de creanță Postdienst la data primei emiteri a titlurilor, se constată că Postdienst s-a împrumutat la dobânzi mai mari decât media de piață. Germania nu a efectuat o investigație cuprinzătoare, ci doar a comparat ratele dobânzii pentru anumite titluri de creanță ale Postdienst cu o medie de piață agregată. |
| --- | --- |

(230)

În al treilea rând, Germania consideră că, dacă se compară ratele medii ale dobânzilor de pe piață pentru titlurile de creanță emise de societăți private cu ratele dobânzii pentru titlurile de creanță Postdienst la data primei emiteri a titlurilor, se constată că Postdienst s-a împrumutat la dobânzi mai mari decât media de piață. Germania nu a efectuat o investigație cuprinzătoare, ci doar a comparat ratele dobânzii pentru anumite titluri de creanță ale Postdienst cu o medie de piață agregată.

| (231) | Pe de altă parte, Germania argumentează că garanțiile de stat constituie ajutor existent în temeiul articolului 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Deoarece Deutsche Bundespost a făcut parte din administrația publică până la sfârșitul anului 1994, titlurile de creanță au fost echivalente cu o datorie publică, Deutsche Post fiind înființată în anul 1950. Dacă garanția de stat ar fi oferit avantaje Deutsche Post în ceea ce privește ratele dobânzii, acestea ar trebui să fie clasificate drept ajutor existent. Germania face referire, de asemenea, la decizia Comisiei privind EDF (61), unde o garanție similară a fost evaluată ca ajutor existent. |
| --- | --- |

(231)

Pe de altă parte, Germania argumentează că garanțiile de stat constituie ajutor existent în temeiul articolului 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Deoarece Deutsche Bundespost a făcut parte din administrația publică până la sfârșitul anului 1994, titlurile de creanță au fost echivalente cu o datorie publică, Deutsche Post fiind înființată în anul 1950. Dacă garanția de stat ar fi oferit avantaje Deutsche Post în ceea ce privește ratele dobânzii, acestea ar trebui să fie clasificate drept ajutor existent. Germania face referire, de asemenea, la decizia Comisiei privind EDF (61), unde o garanție similară a fost evaluată ca ajutor existent.

VI.2.3.   Dreptul exclusiv

| (232) | Germania susține că, în lumina hotărârii Preussen Elektra
   (62), veniturile reglementate din livrarea corespondenței nu reprezintă resurse de stat. |
| --- | --- |

(232)

Germania susține că, în lumina hotărârii Preussen Elektra
   (62), veniturile reglementate din livrarea corespondenței nu reprezintă resurse de stat.

| (233) | Prin urmare, deoarece veniturile reglementate din livrarea corespondenței nu sunt resurse de stat, orice acuzații privind tarifarea excesivă pot fi supuse doar procedurii prevăzute de articolul 102 din TFUE. |
| --- | --- |

(233)

Prin urmare, deoarece veniturile reglementate din livrarea corespondenței nu sunt resurse de stat, orice acuzații privind tarifarea excesivă pot fi supuse doar procedurii prevăzute de articolul 102 din TFUE.

VI.3.   Observațiile Germaniei cu privire la studiul WIK

VI.3.1.   Studiul WIK confirmă necesitatea plăților compensatorii de stat pentru remunerarea costurilor nete ale obligațiilor de serviciu universal până în 1995

| (234) | Indiferent de obiecțiile privind metodologia, Germania consideră că studiul WIK îi confirmă argumentul potrivit căruia plățile compensatorii de stat erau necesare pentru a compensa pierderile înregistrate de serviciile universale ale Deutsche Post în perioada 1990-1995. |
| --- | --- |

(234)

Indiferent de obiecțiile privind metodologia, Germania consideră că studiul WIK îi confirmă argumentul potrivit căruia plățile compensatorii de stat erau necesare pentru a compensa pierderile înregistrate de serviciile universale ale Deutsche Post în perioada 1990-1995.

| (235) | Profiturile suplimentare ulterioare anului 1995 nu trebuie luate în considerare, deoarece plățile compensatorii de stat au fost absorbite de costurile nete ale obligațiilor de serviciu universal pe care Deutsche Post le-a suportat până în anul 1995. Anularea de către Tribunal a deciziei de respingere din 2002 confirmă faptul că sumele absorbite o dată nu pot fi absorbite și a doua oară. Deoarece plățile compensatorii de stat au fost preluate în contul pierderilor generate de serviciul universal până în 1995, acestea nu puteau finanța profituri suplimentare ulterioare. |
| --- | --- |

(235)

Profiturile suplimentare ulterioare anului 1995 nu trebuie luate în considerare, deoarece plățile compensatorii de stat au fost absorbite de costurile nete ale obligațiilor de serviciu universal pe care Deutsche Post le-a suportat până în anul 1995. Anularea de către Tribunal a deciziei de respingere din 2002 confirmă faptul că sumele absorbite o dată nu pot fi absorbite și a doua oară. Deoarece plățile compensatorii de stat au fost preluate în contul pierderilor generate de serviciul universal până în 1995, acestea nu puteau finanța profituri suplimentare ulterioare.

VI.3.2.   Stabilirea incorectă a profitului de referință

| (236) | Făcând referire la studiile Deloitte, principala obiecție a Germaniei este aceea că stabilirea nivelului de referință din studiul WIK ia în calcul prea multe societăți de mici dimensiuni. Setul de societăți comparabile ar trebui să vizeze mai multe societăți mari de coletărie și logistică, ale căror rețele sunt comparabile ca dimensiune și complexitate cu cele ale Deutsche Post (63): |
| --- | --- |

(236)

Făcând referire la studiile Deloitte, principala obiecție a Germaniei este aceea că stabilirea nivelului de referință din studiul WIK ia în calcul prea multe societăți de mici dimensiuni. Setul de societăți comparabile ar trebui să vizeze mai multe societăți mari de coletărie și logistică, ale căror rețele sunt comparabile ca dimensiune și complexitate cu cele ale Deutsche Post (63):

| (237) | Studiul Deloitte-II pornește de la premisa că Deutsche Post trebuie să fie comparată cu societăți poștale și de coletărie care dețin rețele mari și complexe de colectare și livrare. Importanța economiilor de scară și sfera și densitatea caracteristice rețelelor poștale presupun că societățile mari vor reprezenta repere mai relevante decât societățile mici. De asemenea, societățile de transport de mărfuri și logistică reprezintă – într-o măsură limitată – întreprinderi comparabile adecvate deoarece utilizează active similare. |
| --- | --- |

(237)

Studiul Deloitte-II pornește de la premisa că Deutsche Post trebuie să fie comparată cu societăți poștale și de coletărie care dețin rețele mari și complexe de colectare și livrare. Importanța economiilor de scară și sfera și densitatea caracteristice rețelelor poștale presupun că societățile mari vor reprezenta repere mai relevante decât societățile mici. De asemenea, societățile de transport de mărfuri și logistică reprezintă – într-o măsură limitată – întreprinderi comparabile adecvate deoarece utilizează active similare.

| (238) | Studiul Deloitte-II admite numai operatori poștali cu venituri anuale de peste 100 milioane EUR. Astfel, rezultă un set de șase societăți de referință, care include marii operatori multinaționali de pe piața serviciilor de coletărie expres (UPS, FedEx și TNT Express), precum și alți operatori poștali (în principal din Statele Unite și Regatul Unit). |
| --- | --- |

(238)

Studiul Deloitte-II admite numai operatori poștali cu venituri anuale de peste 100 milioane EUR. Astfel, rezultă un set de șase societăți de referință, care include marii operatori multinaționali de pe piața serviciilor de coletărie expres (UPS, FedEx și TNT Express), precum și alți operatori poștali (în principal din Statele Unite și Regatul Unit).

| (239) | Acest set de referință are o ROS medie de 7,4 % în perioada 1998-2007 și o ROS la a treia cuartilă de 12 % ca limită superioară a profitului rezonabil. Un set de referință de dimensiuni mai mari, care include 18 societăți de logistică și 19 societăți de transport de mărfuri, are ca rezultat o ROS medie între 4,6 și 5,7 %, deși studiul Deloitte-II pune la îndoială similitudinile dintre aceste societăți și Deutsche Post. |
| --- | --- |

(239)

Acest set de referință are o ROS medie de 7,4 % în perioada 1998-2007 și o ROS la a treia cuartilă de 12 % ca limită superioară a profitului rezonabil. Un set de referință de dimensiuni mai mari, care include 18 societăți de logistică și 19 societăți de transport de mărfuri, are ca rezultat o ROS medie între 4,6 și 5,7 %, deși studiul Deloitte-II pune la îndoială similitudinile dintre aceste societăți și Deutsche Post.

| (240) | Pe baza datelor pentru ambele seturi de referință, studiul Deloitte-II recomandă un interval al ROS între 6,1 % și 7,11 % ca referință pentru un profit rezonabil. |
| --- | --- |

(240)

Pe baza datelor pentru ambele seturi de referință, studiul Deloitte-II recomandă un interval al ROS între 6,1 % și 7,11 % ca referință pentru un profit rezonabil.

| (241) | În ceea ce privește determinarea marjei de profit corespunzătoare pe baza setului de referință, studiul Deloitte-II observă că utilizarea unei ROS simple multianuale ca referință a profitului rezonabil subestimează profitul rezonabil deoarece (i) pot apărea abateri semnificative și sistematice de la un an la altul și (ii) pot apărea, de asemenea, diferențe semnificative între profitabilitatea societăților din același sector. Utilizarea unei referințe excesiv de reduse a profitului rezonabil poate risca să descurajeze investițiile eficiente. |
| --- | --- |

(241)

În ceea ce privește determinarea marjei de profit corespunzătoare pe baza setului de referință, studiul Deloitte-II observă că utilizarea unei ROS simple multianuale ca referință a profitului rezonabil subestimează profitul rezonabil deoarece (i) pot apărea abateri semnificative și sistematice de la un an la altul și (ii) pot apărea, de asemenea, diferențe semnificative între profitabilitatea societăților din același sector. Utilizarea unei referințe excesiv de reduse a profitului rezonabil poate risca să descurajeze investițiile eficiente.

| (242) | Mai mult, așa cum se subliniază în studiul Deloitte-I, utilizarea ca referință de către studiul WIK a profitului mediu al întreprinderilor comparabile ignoră complet creșterile de eficiență pe care Deutsche Post a reușit să le realizeze în principal după anul 1990. În conformitate cu alineatele (14) și 18 din Cadrul din 2005, profitul rezonabil ar trebui totuși să introducă unele „criterii de stimulare legate, între altele, de calitatea serviciului prestat și de creșterea eficienței productivității”. |
| --- | --- |

(242)

Mai mult, așa cum se subliniază în studiul Deloitte-I, utilizarea ca referință de către studiul WIK a profitului mediu al întreprinderilor comparabile ignoră complet creșterile de eficiență pe care Deutsche Post a reușit să le realizeze în principal după anul 1990. În conformitate cu alineatele (14) și 18 din Cadrul din 2005, profitul rezonabil ar trebui totuși să introducă unele „criterii de stimulare legate, între altele, de calitatea serviciului prestat și de creșterea eficienței productivității”.

| (243) | În consecință, profitul de referință adecvat ar trebui să se bazeze pe un interval anual. Profiturile aflate la limita superioară a profitului rezonabil sau care depășesc această limită pot reflecta performanțe superioare ale societății medii, datorate unor condiții avantajoase de funcționare sau unor performanțe comerciale superioare. Autoritățile de reglementare ar trebui să permită aceste profituri pentru a menține stimulentele pentru eficiență. |
| --- | --- |

(243)

În consecință, profitul de referință adecvat ar trebui să se bazeze pe un interval anual. Profiturile aflate la limita superioară a profitului rezonabil sau care depășesc această limită pot reflecta performanțe superioare ale societății medii, datorate unor condiții avantajoase de funcționare sau unor performanțe comerciale superioare. Autoritățile de reglementare ar trebui să permită aceste profituri pentru a menține stimulentele pentru eficiență.

| (244) | În concluzie, Germania subliniază că nivelul profitului rezonabil ar trebui să fie în conformitate cu deciziile anterioare ale Comisiei, prin care aceasta a aprobat o ROS între 7 și 8 % pentru societățile feroviare și de transport rutier de călători (64). |
| --- | --- |

(244)

În concluzie, Germania subliniază că nivelul profitului rezonabil ar trebui să fie în conformitate cu deciziile anterioare ale Comisiei, prin care aceasta a aprobat o ROS între 7 și 8 % pentru societățile feroviare și de transport rutier de călători (64).

VI.3.3.   Alocarea și calculul inadecvat al costurilor

| (245) | Germania reamintește faptul că orice transfer al sarcinilor de serviciu universal către serviciile comerciale este inacceptabil din punct de vedere obiectiv și juridic. În conformitate cu articolul 7 din Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a consiliului din 15 decembrie 1998 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (65), orice costuri nete suplimentare care decurg din obligația de serviciu universal trebuie finanțate din veniturile monopolului de livrare a corespondenței, nu din servicii comerciale. |
| --- | --- |

(245)

Germania reamintește faptul că orice transfer al sarcinilor de serviciu universal către serviciile comerciale este inacceptabil din punct de vedere obiectiv și juridic. În conformitate cu articolul 7 din Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a consiliului din 15 decembrie 1998 privind normele comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității și îmbunătățirea calității serviciului (65), orice costuri nete suplimentare care decurg din obligația de serviciu universal trebuie finanțate din veniturile monopolului de livrare a corespondenței, nu din servicii comerciale.

| (246) | În al doilea rând, Germania consideră că studiul WIK subevaluează unele dintre costurile Deutsche Post:






  — | plățile de transfer pe care Deutsche Post trebuia să le efectueze până în 1995 ar fi trebuit deduse drept costuri, nu utilizate ca vehicul pentru costurile de capital sau profitul rezonabil. Invocând studiul KPMG, Germania respinge afirmația studiului WIK conform căreia plățile de transfer ar trebui considerate un substitut pentru taxe și dividende. Germania susține că, pentru Deutsche Post, plățile de transfer constituiau o sarcină care nu putea fi justificată din motive obiective sau din rațiuni economice. Plățile de transfer ar fi trebuit, prin urmare, deduse drept costuri de serviciu universal, împreună cu un profit rezonabil, ca remunerație pentru capitalul investit; |
| --- | --- | --- |

(246)

În al doilea rând, Germania consideră că studiul WIK subevaluează unele dintre costurile Deutsche Post:

—

plățile de transfer pe care Deutsche Post trebuia să le efectueze până în 1995 ar fi trebuit deduse drept costuri, nu utilizate ca vehicul pentru costurile de capital sau profitul rezonabil. Invocând studiul KPMG, Germania respinge afirmația studiului WIK conform căreia plățile de transfer ar trebui considerate un substitut pentru taxe și dividende. Germania susține că, pentru Deutsche Post, plățile de transfer constituiau o sarcină care nu putea fi justificată din motive obiective sau din rațiuni economice. Plățile de transfer ar fi trebuit, prin urmare, deduse drept costuri de serviciu universal, împreună cu un profit rezonabil, ca remunerație pentru capitalul investit;

| — | costurile de amortizare ar fi trebuit să se bazeze pe valori realiste de piață ale imobilizărilor utilizate în conturile fiscale, nu pe valorile contabile mai scăzute din situațiile financiare anuale; |
| --- | --- |

—

costurile de amortizare ar fi trebuit să se bazeze pe valori realiste de piață ale imobilizărilor utilizate în conturile fiscale, nu pe valorile contabile mai scăzute din situațiile financiare anuale;

| — | costurile obligațiilor de plată a pensiilor suplimentare pentru angajații privați ar fi trebuit luate integral în calcul. |
| --- | --- |

—

costurile obligațiilor de plată a pensiilor suplimentare pentru angajații privați ar fi trebuit luate integral în calcul.

VI.4.   Răspunsuri la observațiile părților interesate

VI.4.1.   Subvenția pentru pensii

| (247) | Germania amintește faptul că, în anul 1995, Deutsche Post nu avea obligația legală sau capacitatea financiară de a prelua costurile pentru pensiile funcționarilor publici. Prin urmare, costurile pensiilor constituie o datorie publică în sensul deciziei Comisiei în cazul Poste Italiane (66). Subvențiile pentru pensii nu au conferit un avantaj financiar Deutsche Post. |
| --- | --- |

(247)

Germania amintește faptul că, în anul 1995, Deutsche Post nu avea obligația legală sau capacitatea financiară de a prelua costurile pentru pensiile funcționarilor publici. Prin urmare, costurile pensiilor constituie o datorie publică în sensul deciziei Comisiei în cazul Poste Italiane (66). Subvențiile pentru pensii nu au conferit un avantaj financiar Deutsche Post.

| (248) | Deși UPS subliniază că un operator normal trebuie să suporte propriile costuri de pensii, Germania susține că obligațiile de pensii pentru funcționari publici reprezintă costuri excepționale, care nu pot fi comparate cu contribuțiile de asigurări sociale achitate de concurenții Deutsche Post pentru angajații lor privați. Aceștia din urmă plătesc doar cota angajatorului din contribuția totală la fondul de asigurări sociale, fără a fi nevoiți să suporte costuri moștenite legate de plata pensiilor. |
| --- | --- |

(248)

Deși UPS subliniază că un operator normal trebuie să suporte propriile costuri de pensii, Germania susține că obligațiile de pensii pentru funcționari publici reprezintă costuri excepționale, care nu pot fi comparate cu contribuțiile de asigurări sociale achitate de concurenții Deutsche Post pentru angajații lor privați. Aceștia din urmă plătesc doar cota angajatorului din contribuția totală la fondul de asigurări sociale, fără a fi nevoiți să suporte costuri moștenite legate de plata pensiilor.

| (249) | Germania subliniază necesitatea calculării supracompensării, deoarece observațiile prezentate de UPS și FFIP pornesc de la premisa că Comisia a realizat un astfel de calcul pentru a dovedi că Deutsche Post a făcut obiectul unei supracompensări. |
| --- | --- |

(249)

Germania subliniază necesitatea calculării supracompensării, deoarece observațiile prezentate de UPS și FFIP pornesc de la premisa că Comisia a realizat un astfel de calcul pentru a dovedi că Deutsche Post a făcut obiectul unei supracompensări.

VI.4.2.   Compensația pentru serviciul universal

| (250) | Făcând referire la studiul NERA 2006, Germania subliniază că însăși Comisia a considerat, în cazul COMP/37.821, că randamentul capitalului investit de DPWN în divizia sa de corespondență, astfel cum a fost estimat în studiul NERA din 2006, a fost insuficient pentru a dovedi existența unei tarifări excesive în sensul articolului 102 din TFUE. |
| --- | --- |

(250)

Făcând referire la studiul NERA 2006, Germania subliniază că însăși Comisia a considerat, în cazul COMP/37.821, că randamentul capitalului investit de DPWN în divizia sa de corespondență, astfel cum a fost estimat în studiul NERA din 2006, a fost insuficient pentru a dovedi existența unei tarifări excesive în sensul articolului 102 din TFUE.

| (251) | La nivel mai general, Germania consideră că randamentul capitalului investit nu este cea mai adecvată metodă de determinare a profiturilor excedentare. Aceasta explică faptul că, în condițiile unei intensități reduse a capitalului, un randament ridicat al capitalului investit poate fi asociat cu o rentabilitate redusă a vânzărilor. Deoarece majoritatea riscurilor sunt legate de venituri și costuri, rentabilitatea vânzărilor reprezintă cea mai adecvată metodă de stabilire a profiturilor excedentare, în special în cazul societăților cu o intensitate redusă a capitalului. În măsura în care studiile NERA utilizează, alternativ, rentabilitatea vânzărilor ca profit de referință, aceasta demonstrează că Deutsche Post a înregistrat o rentabilitate a vânzărilor mai mare decât Royal Mail, dar semnificativ mai redusă decât TNT. Rentabilitatea vânzărilor pentru divizia de corespondență a DPWN, astfel cum a fost estimată în studiile NERA, a rămas, prin urmare, semnificativ mai redusă decât nivelul de referință pentru profituri excedentare. |
| --- | --- |

(251)

La nivel mai general, Germania consideră că randamentul capitalului investit nu este cea mai adecvată metodă de determinare a profiturilor excedentare. Aceasta explică faptul că, în condițiile unei intensități reduse a capitalului, un randament ridicat al capitalului investit poate fi asociat cu o rentabilitate redusă a vânzărilor. Deoarece majoritatea riscurilor sunt legate de venituri și costuri, rentabilitatea vânzărilor reprezintă cea mai adecvată metodă de stabilire a profiturilor excedentare, în special în cazul societăților cu o intensitate redusă a capitalului. În măsura în care studiile NERA utilizează, alternativ, rentabilitatea vânzărilor ca profit de referință, aceasta demonstrează că Deutsche Post a înregistrat o rentabilitate a vânzărilor mai mare decât Royal Mail, dar semnificativ mai redusă decât TNT. Rentabilitatea vânzărilor pentru divizia de corespondență a DPWN, astfel cum a fost estimată în studiile NERA, a rămas, prin urmare, semnificativ mai redusă decât nivelul de referință pentru profituri excedentare.

| (252) | Astfel, Germania susține că nici studiul NERA din 2006, nici versiunea actualizată a acestuia nu sunt relevante pentru investigarea ajutorului de stat și nu oferă suficiente dovezi privind profiturile excedentare. |
| --- | --- |

(252)

Astfel, Germania susține că nici studiul NERA din 2006, nici versiunea actualizată a acestuia nu sunt relevante pentru investigarea ajutorului de stat și nu oferă suficiente dovezi privind profiturile excedentare.

| (253) | În ceea ce privește afirmația UPS potrivit căreia datele Deutsche Post privind contabilitatea analitică nu reprezintă o bază optimă pentru analiza veniturilor și sarcinilor de serviciu universal, Germania răspunde că evidențele contabile analitice au fost verificate și aprobate atât de auditori, cât și de autoritatea de reglementare din sectorul poștal. Autoritățile germane adaugă că acestea sunt în conformitate cu dispozițiile Directivei 97/67/CE. |
| --- | --- |

(253)

În ceea ce privește afirmația UPS potrivit căreia datele Deutsche Post privind contabilitatea analitică nu reprezintă o bază optimă pentru analiza veniturilor și sarcinilor de serviciu universal, Germania răspunde că evidențele contabile analitice au fost verificate și aprobate atât de auditori, cât și de autoritatea de reglementare din sectorul poștal. Autoritățile germane adaugă că acestea sunt în conformitate cu dispozițiile Directivei 97/67/CE.

| (254) | În ceea ce privește acordurile dintre Deutsche Post și DPEED privind prețurile de transfer, Germania subliniază că aceste acorduri îndeplinesc cerințele stabilite prin decizia antitrust din 2001. Deutsche Post prezintă Comisiei rapoarte periodice cu privire la îndeplinirea acestora. Până în prezent, Comisia nu a transmis nicio obiecție. |
| --- | --- |

(254)

În ceea ce privește acordurile dintre Deutsche Post și DPEED privind prețurile de transfer, Germania subliniază că aceste acorduri îndeplinesc cerințele stabilite prin decizia antitrust din 2001. Deutsche Post prezintă Comisiei rapoarte periodice cu privire la îndeplinirea acestora. Până în prezent, Comisia nu a transmis nicio obiecție.

| (255) | În sfârșit, Germania obiectează cu privire la includerea în calculul privind supracompensarea a contribuțiilor de capital pe care Germania le-a acordat Deutsche Post în 1995 (de exemplu, active imobiliare și de infrastructură). Germania susține că a transmis deja informații relevante, alături de observațiile sale privind decizia de inițiere a procedurii din 1999. Întrucât Comisia nu a ridicat obiecții la măsurile respective în decizia privind ajutorul de stat din 2002 și nici nu le-a menționat în decizia de inițiere a procedurii din 2007, contribuțiile de capital nu pot face obiectul prezentei investigări. |
| --- | --- |

(255)

În sfârșit, Germania obiectează cu privire la includerea în calculul privind supracompensarea a contribuțiilor de capital pe care Germania le-a acordat Deutsche Post în 1995 (de exemplu, active imobiliare și de infrastructură). Germania susține că a transmis deja informații relevante, alături de observațiile sale privind decizia de inițiere a procedurii din 1999. Întrucât Comisia nu a ridicat obiecții la măsurile respective în decizia privind ajutorul de stat din 2002 și nici nu le-a menționat în decizia de inițiere a procedurii din 2007, contribuțiile de capital nu pot face obiectul prezentei investigări.

VI.4.3.   Nivelul salariilor

| (256) | Germania este de acord că salariile medii de pe piață ar trebui utilizate drept referință pentru calcularea ratelor de contribuție la fondul de asigurări sociale plătite de concurenții Deutsche Post. Cu toate acestea, conform autorităților germane, un astfel de nivel de referință încalcă prevederile deciziei de extindere din 2011, deoarece Comisia calculează valoarea contribuțiilor de asigurări sociale ale concurenților Deutsche Post pe baza salariilor brute ajustate ale funcționarilor publici, și nu pe baza salariilor medii de pe piață. Conform expertizei profesorului Weber, salariile medii de pe piață reprezintă doar aproximativ [...] % din salariul brut al funcționarilor publici. Ca atare, este incorectă utilizarea salariilor brute ajustate ale funcționarilor publici ca referință pentru calcularea ratei contribuțiilor la fondul de asigurări sociale. |
| --- | --- |

(256)

Germania este de acord că salariile medii de pe piață ar trebui utilizate drept referință pentru calcularea ratelor de contribuție la fondul de asigurări sociale plătite de concurenții Deutsche Post. Cu toate acestea, conform autorităților germane, un astfel de nivel de referință încalcă prevederile deciziei de extindere din 2011, deoarece Comisia calculează valoarea contribuțiilor de asigurări sociale ale concurenților Deutsche Post pe baza salariilor brute ajustate ale funcționarilor publici, și nu pe baza salariilor medii de pe piață. Conform expertizei profesorului Weber, salariile medii de pe piață reprezintă doar aproximativ [...] % din salariul brut al funcționarilor publici. Ca atare, este incorectă utilizarea salariilor brute ajustate ale funcționarilor publici ca referință pentru calcularea ratei contribuțiilor la fondul de asigurări sociale.

| (257) | Conform Germaniei, ipoteza BIEK că Deutsche Post utilizează salariile negociate din sectorul transporturilor ca referință pentru calculul diferențelor de costuri salariale pe care le suportă comparativ cu concurenții săi este nefondată. Expertiza profesorului Weber arată că Deutsche Post calculează salariile medii de pe piață în funcție de salariile reale plătite de concurenții săi. |
| --- | --- |

(257)

Conform Germaniei, ipoteza BIEK că Deutsche Post utilizează salariile negociate din sectorul transporturilor ca referință pentru calculul diferențelor de costuri salariale pe care le suportă comparativ cu concurenții săi este nefondată. Expertiza profesorului Weber arată că Deutsche Post calculează salariile medii de pe piață în funcție de salariile reale plătite de concurenții săi.

VII.   EVALUAREA SUBVENȚIEI PENTRU PENSII CA AJUTOR DE STAT

VII.1.   Existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (258) | Articolul 107 alineatul (1) TFUE stipulează că „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Pentru a stabili dacă o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia trebuie să aplice următoarele criterii: măsura trebuie imputată statului și să utilizeze resurse de stat; măsura trebuie să confere un avantaj anumitor întreprinderi sau sectoare care denaturează concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(258)

Articolul 107 alineatul (1) TFUE stipulează că „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Pentru a stabili dacă o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia trebuie să aplice următoarele criterii: măsura trebuie imputată statului și să utilizeze resurse de stat; măsura trebuie să confere un avantaj anumitor întreprinderi sau sectoare care denaturează concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre.

| (259) | Deoarece subvenția pentru pensii se bazează pe articolul 16 din PostPersG 1994 și beneficiază de finanțare de la bugetul public, aceasta este imputabilă statului și utilizează resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În plus, deoarece subvenția pentru pensii a fost acordată exclusiv Fondului de pensii în scopul de a reduce costurile Deutsche Post privind pensiile funcționarilor publici și, prin urmare, avantajează în final Deutsche Post, măsura are un caracter selectiv. |
| --- | --- |

(259)

Deoarece subvenția pentru pensii se bazează pe articolul 16 din PostPersG 1994 și beneficiază de finanțare de la bugetul public, aceasta este imputabilă statului și utilizează resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În plus, deoarece subvenția pentru pensii a fost acordată exclusiv Fondului de pensii în scopul de a reduce costurile Deutsche Post privind pensiile funcționarilor publici și, prin urmare, avantajează în final Deutsche Post, măsura are un caracter selectiv.

VII.1.1.   Avantajul financiar ce decurge din reforma pensiilor din 1995

| (260) | Făcând referire la hotărârea Combus, Germania susține că subvenția pentru pensii nu conferă niciun avantaj financiar prin faptul că scutește Deutsche Post de la plata costurilor suplimentare de asigurări sociale. |
| --- | --- |

(260)

Făcând referire la hotărârea Combus, Germania susține că subvenția pentru pensii nu conferă niciun avantaj financiar prin faptul că scutește Deutsche Post de la plata costurilor suplimentare de asigurări sociale.

| (261) | Pentru a stabili dacă subvenția pentru pensii a conferit un avantaj financiar selectiv, trebuie să se examineze dacă aceasta a permis Deutsche Post să evite costuri care ar fi trebuit în mod normal suportate de o întreprindere, împiedicând astfel funcționarea normală a pieței (67). |
| --- | --- |

(261)

Pentru a stabili dacă subvenția pentru pensii a conferit un avantaj financiar selectiv, trebuie să se examineze dacă aceasta a permis Deutsche Post să evite costuri care ar fi trebuit în mod normal suportate de o întreprindere, împiedicând astfel funcționarea normală a pieței (67).

| (262) | Comisia nu poate accepta afirmația Germaniei bazată pe jurisprudența Combus. Trebuie reamintit faptul că hotărârea Combus nu a fost confirmată de Curtea de Justiție. Există mai multe hotărâri ale Curții care contrazic ipoteza potrivit căreia măsurile de compensare a unui dezavantaj structural nu trebuie considerate ajutor. În acest sens, Curtea de Justiție a susținut, în mod constant, că existența unui ajutor ar trebui evaluată în funcție de efectele și nu de cauzele sau obiectivele intervențiilor statului (68). Curtea a susținut, de asemenea, că noțiunea de ajutor acoperă avantajele acordate de autoritățile publice care, sub diverse forme, reduc costurile incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi (69). De asemenea, Curtea de Justiție a stabilit, în mod clar, că costurile legate de remunerația angajaților grevează, prin natura lor, bugetul întreprinderilor, indiferent dacă aceste costuri decurg sau nu din obligații legale sau din acorduri colective (70). În acest context, Curtea de Justiție a considerat că obiectivul măsurilor de stat de compensare a costurilor suplimentare nu poate să constituie un motiv pentru a nu le clasifică drept ajutoare (71). |
| --- | --- |

(262)

Comisia nu poate accepta afirmația Germaniei bazată pe jurisprudența Combus. Trebuie reamintit faptul că hotărârea Combus nu a fost confirmată de Curtea de Justiție. Există mai multe hotărâri ale Curții care contrazic ipoteza potrivit căreia măsurile de compensare a unui dezavantaj structural nu trebuie considerate ajutor. În acest sens, Curtea de Justiție a susținut, în mod constant, că existența unui ajutor ar trebui evaluată în funcție de efectele și nu de cauzele sau obiectivele intervențiilor statului (68). Curtea a susținut, de asemenea, că noțiunea de ajutor acoperă avantajele acordate de autoritățile publice care, sub diverse forme, reduc costurile incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi (69). De asemenea, Curtea de Justiție a stabilit, în mod clar, că costurile legate de remunerația angajaților grevează, prin natura lor, bugetul întreprinderilor, indiferent dacă aceste costuri decurg sau nu din obligații legale sau din acorduri colective (70). În acest context, Curtea de Justiție a considerat că obiectivul măsurilor de stat de compensare a costurilor suplimentare nu poate să constituie un motiv pentru a nu le clasifică drept ajutoare (71).

| (263) | Conform Comisiei, costurile pe care o întreprindere le suportă în temeiul obligațiilor financiare care decurg din legislația muncii sau din acordurile colective cu sindicatele, precum costurile de pensii, fac parte din costurile normale ale unei întreprinderi pe care aceasta trebuie să le asigure din resurse proprii (72). Aceste costuri sunt inerente activității economice a unei întreprinderi (73). În acest context, nu contează dacă întreprinderea suportă costurile pensiilor prin finanțarea directă a pensiilor foștilor angajați (acesta este cazul funcționarilor publici angajați de Deutsche Post) sau prin plata unei contribuții la fondul de pensii al angajaților privați, care, la rândul său, utilizează contribuțiile colectate pentru a finanța pensiile tuturor angajaților privați. Elementul decisiv este că, într-un fel sau altul, întreprinderile trebuie să suporte integral costurile de pensii. |
| --- | --- |

(263)

Conform Comisiei, costurile pe care o întreprindere le suportă în temeiul obligațiilor financiare care decurg din legislația muncii sau din acordurile colective cu sindicatele, precum costurile de pensii, fac parte din costurile normale ale unei întreprinderi pe care aceasta trebuie să le asigure din resurse proprii (72). Aceste costuri sunt inerente activității economice a unei întreprinderi (73). În acest context, nu contează dacă întreprinderea suportă costurile pensiilor prin finanțarea directă a pensiilor foștilor angajați (acesta este cazul funcționarilor publici angajați de Deutsche Post) sau prin plata unei contribuții la fondul de pensii al angajaților privați, care, la rândul său, utilizează contribuțiile colectate pentru a finanța pensiile tuturor angajaților privați. Elementul decisiv este că, într-un fel sau altul, întreprinderile trebuie să suporte integral costurile de pensii.

| (264) | În plus, Comisia constată că, la înființarea sa în 1950, Deutsche Bundespost avea statutul juridic de Sondervermögen. Deși o Sondervermögen nu beneficiază de personalitate juridică independentă, aceasta trebuie să își stabilească propriul buget și propriul sistem contabil [articolul 3 din PostVwG 1953 și articolul 48 din HGrG (74)]. Conform legislației aplicabile entităților publice, bugetul acestora trebuie să acopere costurile de personal, care include costurile de pensii pentru funcționarii publici pensionați care au fost angajați anterior de respectiva entitate publică (articolul 10 din HGrG). Astfel, începând din anul 1950, Deutsche Post a finanțat aceste costuri din propriile venituri. Articolul 15 din PostVwG 1953 interzice în mod expres orice subvenționare a Deutsche Budespost de la bugetul federal. Această reglementare a fost inclusă în articolul 37 alineatul (1) din PostVerfG 1989. |
| --- | --- |

(264)

În plus, Comisia constată că, la înființarea sa în 1950, Deutsche Bundespost avea statutul juridic de Sondervermögen. Deși o Sondervermögen nu beneficiază de personalitate juridică independentă, aceasta trebuie să își stabilească propriul buget și propriul sistem contabil [articolul 3 din PostVwG 1953 și articolul 48 din HGrG (74)]. Conform legislației aplicabile entităților publice, bugetul acestora trebuie să acopere costurile de personal, care include costurile de pensii pentru funcționarii publici pensionați care au fost angajați anterior de respectiva entitate publică (articolul 10 din HGrG). Astfel, începând din anul 1950, Deutsche Post a finanțat aceste costuri din propriile venituri. Articolul 15 din PostVwG 1953 interzice în mod expres orice subvenționare a Deutsche Budespost de la bugetul federal. Această reglementare a fost inclusă în articolul 37 alineatul (1) din PostVerfG 1989.

| (265) | PostVerfG 1989 reamintește această obligație în capitolul privind costurile de personal și de asigurări sociale. În conformitate cu articolul 54 alineatul (2) din PostVerfG 1989, Deutsche Post avea obligația de a-și finanța toate costurile din resurse proprii, inclusiv pensiile funcționarilor publici. |
| --- | --- |

(265)

PostVerfG 1989 reamintește această obligație în capitolul privind costurile de personal și de asigurări sociale. În conformitate cu articolul 54 alineatul (2) din PostVerfG 1989, Deutsche Post avea obligația de a-și finanța toate costurile din resurse proprii, inclusiv pensiile funcționarilor publici.

| (266) | După cea de a doua reformă poștală din 1995, Deutsche Post a continuat să poarte responsabilitatea finanțării tuturor creanțelor pecuniare ale funcționarilor publici, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din PostPersRG 1994, însă a fost scutită parțial de la plata costurilor de pensii pentru funcționarii publici. În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din PostPersRG 1994, Deutsche Post a plătit o sumă forfetară anuală de 2,045 miliarde EUR către Fondul de pensii pentru perioada 1995-1999. Conform articolului 16 alineatul (2) din PostPersRG 1994, plățile forfetare anuale au fost înlocuite, începând din anul 2000, de o contribuție de 33 % din salariile totale ale funcționarilor publici. Mai mult, articolul 16 alineatul (2) din PostPersRG 1994 prevede că, începând din anul 1995, diferența de costuri de pensii urma să fie suportată de la bugetul federal. Figura 1 indică plățile anuale de la bugetul federal pentru fiecare an începând din 1995, când prima contribuție s-a ridicat la 151 milioane EUR. |
| --- | --- |

(266)

După cea de a doua reformă poștală din 1995, Deutsche Post a continuat să poarte responsabilitatea finanțării tuturor creanțelor pecuniare ale funcționarilor publici, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din PostPersRG 1994, însă a fost scutită parțial de la plata costurilor de pensii pentru funcționarii publici. În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din PostPersRG 1994, Deutsche Post a plătit o sumă forfetară anuală de 2,045 miliarde EUR către Fondul de pensii pentru perioada 1995-1999. Conform articolului 16 alineatul (2) din PostPersRG 1994, plățile forfetare anuale au fost înlocuite, începând din anul 2000, de o contribuție de 33 % din salariile totale ale funcționarilor publici. Mai mult, articolul 16 alineatul (2) din PostPersRG 1994 prevede că, începând din anul 1995, diferența de costuri de pensii urma să fie suportată de la bugetul federal. Figura 1 indică plățile anuale de la bugetul federal pentru fiecare an începând din 1995, când prima contribuție s-a ridicat la 151 milioane EUR.

| (267) | Rezultă că argumentele prezentate de Germania, menite să demonstreze că DPAG a trebuit să suporte costuri de pensii mai mari decât concurenții săi privați, nu sunt relevante pentru a stabili că subvenția pentru pensii constituie sau nu ajutor, însă vor fi analizate în contextul analizării compatibilității măsurii respective. |
| --- | --- |

(267)

Rezultă că argumentele prezentate de Germania, menite să demonstreze că DPAG a trebuit să suporte costuri de pensii mai mari decât concurenții săi privați, nu sunt relevante pentru a stabili că subvenția pentru pensii constituie sau nu ajutor, însă vor fi analizate în contextul analizării compatibilității măsurii respective.

| (268) | Germania a argumentat că, pentru a evalua dacă Deutsche Post obținut un avantaj de pe urma subvenției pentru pensii, contribuția plătită de Deutsche Post la Fondul de pensii ar trebui comparată cu contribuția angajatorilor privați la acest fond, fără a lua în calcul contribuția angajaților. Acest argument se referă la compatibilitatea măsurii cu piața internă, însă, din motive de integralitate, trebuie remarcat, pe de o parte, că angajatorul are obligația de a plăti valoarea totală a contribuției la sistemele de asigurări sociale în numele angajatului, din salariul brut al acestuia. Pe de altă parte, și mai concret, atunci când un stat membru exonerează angajații unei anumite întreprinderi de o sarcină în mod normal exigibilă, acest lucru este echivalent cu un avantaj pentru angajator, deoarece o astfel de măsură reduce diferența dintre salariul brut și salariul net. Astfel, angajatorul are posibilitatea să angajeze sau să mențină angajați prin plata unui salariu brut mai redus. Prin urmare, avantajul privind cota angajatului la contribuțiile de asigurări sociale constituie, de asemenea, un avantaj pentru angajator. |
| --- | --- |

(268)

Germania a argumentat că, pentru a evalua dacă Deutsche Post obținut un avantaj de pe urma subvenției pentru pensii, contribuția plătită de Deutsche Post la Fondul de pensii ar trebui comparată cu contribuția angajatorilor privați la acest fond, fără a lua în calcul contribuția angajaților. Acest argument se referă la compatibilitatea măsurii cu piața internă, însă, din motive de integralitate, trebuie remarcat, pe de o parte, că angajatorul are obligația de a plăti valoarea totală a contribuției la sistemele de asigurări sociale în numele angajatului, din salariul brut al acestuia. Pe de altă parte, și mai concret, atunci când un stat membru exonerează angajații unei anumite întreprinderi de o sarcină în mod normal exigibilă, acest lucru este echivalent cu un avantaj pentru angajator, deoarece o astfel de măsură reduce diferența dintre salariul brut și salariul net. Astfel, angajatorul are posibilitatea să angajeze sau să mențină angajați prin plata unui salariu brut mai redus. Prin urmare, avantajul privind cota angajatului la contribuțiile de asigurări sociale constituie, de asemenea, un avantaj pentru angajator.

| (269) | Germania a mai susținut că o compensare a costurilor suplimentare de asigurări sociale ale Deutsche Post ar conferi un avantaj financiar acesteia numai atunci când compensația acordată este mai mare decât costurile totale de asigurări sociale suplimentare pe care Deutsche Post a trebuit să le suporte pentru funcționarii publici care lucrează în sectorul cu prețuri reglementate și în cel cu prețuri nereglementate. Comisia dorește să sublinieze, prin referire la considerentul 260, că o măsură compensatorie nu exclude clasificarea acesteia ca ajutor de stat. |
| --- | --- |

(269)

Germania a mai susținut că o compensare a costurilor suplimentare de asigurări sociale ale Deutsche Post ar conferi un avantaj financiar acesteia numai atunci când compensația acordată este mai mare decât costurile totale de asigurări sociale suplimentare pe care Deutsche Post a trebuit să le suporte pentru funcționarii publici care lucrează în sectorul cu prețuri reglementate și în cel cu prețuri nereglementate. Comisia dorește să sublinieze, prin referire la considerentul 260, că o măsură compensatorie nu exclude clasificarea acesteia ca ajutor de stat.

| (270) | În plus, Germania susține că, de fapt, drepturile de pensii ale funcționarilor publici au reprezentat întotdeauna o obligație financiară a guvernului federal. Prin urmare, deoarece reforma pensiilor din 1995 nu a modificat obligația guvernului federal față de funcționarii publici, subvenția pentru pensii nu conferă niciun avantaj financiar Deutsche Post. |
| --- | --- |

(270)

În plus, Germania susține că, de fapt, drepturile de pensii ale funcționarilor publici au reprezentat întotdeauna o obligație financiară a guvernului federal. Prin urmare, deoarece reforma pensiilor din 1995 nu a modificat obligația guvernului federal față de funcționarii publici, subvenția pentru pensii nu conferă niciun avantaj financiar Deutsche Post.

| (271) | Nu se contestă faptul că guvernul federal a fost principalul garant al pensiilor funcționarilor publici înainte și după 1995, chiar dacă Comisia poate observa că articolul 3 din PostVwG 1953 și articolul 2 din PostVerfG 1989 indică în mod clar că responsabilitatea datoriilor Sondervermögen revine exclusiv acesteia, nu statului federal. Cu toate acestea, până în anul 1995, conform legislației poștale și generale, plățile pensiilor erau incluse în bugetul Sondervermögen Deutsche Bundespost. Plățile respective trebuiau acoperite integral de veniturile generate de Sondervermögen. Factorul decisiv al evaluării ajutorului de stat nu este garantul principal al pensiilor funcționarilor publici. Întrebarea cheie este cine, în conformitate cu legislația aplicabilă, avea obligația să finanțeze pensiile în mod normal. PostVwG 1953, HGrG și PostVerfG 1989 stabilesc în mod clar că această obligație revine integral Deutsche Post. |
| --- | --- |

(271)

Nu se contestă faptul că guvernul federal a fost principalul garant al pensiilor funcționarilor publici înainte și după 1995, chiar dacă Comisia poate observa că articolul 3 din PostVwG 1953 și articolul 2 din PostVerfG 1989 indică în mod clar că responsabilitatea datoriilor Sondervermögen revine exclusiv acesteia, nu statului federal. Cu toate acestea, până în anul 1995, conform legislației poștale și generale, plățile pensiilor erau incluse în bugetul Sondervermögen Deutsche Bundespost. Plățile respective trebuiau acoperite integral de veniturile generate de Sondervermögen. Factorul decisiv al evaluării ajutorului de stat nu este garantul principal al pensiilor funcționarilor publici. Întrebarea cheie este cine, în conformitate cu legislația aplicabilă, avea obligația să finanțeze pensiile în mod normal. PostVwG 1953, HGrG și PostVerfG 1989 stabilesc în mod clar că această obligație revine integral Deutsche Post.

| (272) | În plus, finanțarea costurilor de pensii reprezintă un cost operațional normal pentru orice întreprindere publică sau privată, cu sau fără personalitate juridică distinctă. Atât între state membre, cât și în interiorul acestora s-a dezvoltat o gamă largă de mecanisme de finanțare a pensiilor. Adeseori sunt aplicate sisteme diferite, în funcție de momentul angajării. Prin urmare, Deutsche Post trebuie să suporte costurile pentru asigurările de pensii ale propriilor angajați, inclusiv ale funcționarilor publici, asemenea oricărei alte întreprinderi. Faptul că metoda de finanțare a pensiilor funcționarilor publici este diferită de metoda de finanțare a pensiilor angajaților privați nu influențează obligația Deutsche Post de a include finanțarea costurilor proprii de pensii în cheltuielile de exploatare normale. Dacă argumentul Germaniei ar fi acceptat, acesta ar echivala cu o măsură prin care statul exonerează întreprinderile publice de la un element major de cost inerent operațiunilor normale ale acestora. |
| --- | --- |

(272)

În plus, finanțarea costurilor de pensii reprezintă un cost operațional normal pentru orice întreprindere publică sau privată, cu sau fără personalitate juridică distinctă. Atât între state membre, cât și în interiorul acestora s-a dezvoltat o gamă largă de mecanisme de finanțare a pensiilor. Adeseori sunt aplicate sisteme diferite, în funcție de momentul angajării. Prin urmare, Deutsche Post trebuie să suporte costurile pentru asigurările de pensii ale propriilor angajați, inclusiv ale funcționarilor publici, asemenea oricărei alte întreprinderi. Faptul că metoda de finanțare a pensiilor funcționarilor publici este diferită de metoda de finanțare a pensiilor angajaților privați nu influențează obligația Deutsche Post de a include finanțarea costurilor proprii de pensii în cheltuielile de exploatare normale. Dacă argumentul Germaniei ar fi acceptat, acesta ar echivala cu o măsură prin care statul exonerează întreprinderile publice de la un element major de cost inerent operațiunilor normale ale acestora.

| (273) | În final, atunci când Germania susține că Deutsche Post nu a dispus niciodată de suficiente resurse proprii pentru a finanța obligațiile de pensii pentru funcționarii publici, acest argument omite faptul că evaluarea unui avantaj financiar este independentă de capacitatea economică a unei întreprinderi. |
| --- | --- |

(273)

În final, atunci când Germania susține că Deutsche Post nu a dispus niciodată de suficiente resurse proprii pentru a finanța obligațiile de pensii pentru funcționarii publici, acest argument omite faptul că evaluarea unui avantaj financiar este independentă de capacitatea economică a unei întreprinderi.

| (274) | Întrucât reforma pensiilor din 1995 a exonerat parțial Deutsche Post de la obligația de finanțare a costurilor de pensii ale funcționarilor săi publici, subvenția pentru pensii a conferit un avantaj Deutsche Post. |
| --- | --- |

(274)

Întrucât reforma pensiilor din 1995 a exonerat parțial Deutsche Post de la obligația de finanțare a costurilor de pensii ale funcționarilor săi publici, subvenția pentru pensii a conferit un avantaj Deutsche Post.

VII.1.2.   Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (275) | Atunci când ajutorul acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor intracomunitare, acestea din urmă sunt afectate de ajutorul respectiv. Conform jurisprudenței constante (75), pentru ca o măsură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre, este suficient ca beneficiarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței. |
| --- | --- |

(275)

Atunci când ajutorul acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor intracomunitare, acestea din urmă sunt afectate de ajutorul respectiv. Conform jurisprudenței constante (75), pentru ca o măsură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre, este suficient ca beneficiarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețe deschise concurenței.

| (276) | În Germania, piețele de coletărie, ziare și periodice au fost întotdeauna deschise concurenței. Pe aceste piețe, Postdienst a concurat întotdeauna cu alte societăți, inclusiv întreprinderi din alte state membre (cum ar fi UPS, FedEx, TNT Express, GLS sau DPD). În perioada 1998-2007, DPAG și-a pierdut treptat dreptul exclusiv pentru servicii de livrare a corespondenței. Noi întreprinderi au intrat pe piață pe măsură ce aceasta devenea accesibilă concurenței. Prin urmare, ajutorul afectează schimburile comerciale între statele membre și este susceptibil să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(276)

În Germania, piețele de coletărie, ziare și periodice au fost întotdeauna deschise concurenței. Pe aceste piețe, Postdienst a concurat întotdeauna cu alte societăți, inclusiv întreprinderi din alte state membre (cum ar fi UPS, FedEx, TNT Express, GLS sau DPD). În perioada 1998-2007, DPAG și-a pierdut treptat dreptul exclusiv pentru servicii de livrare a corespondenței. Noi întreprinderi au intrat pe piață pe măsură ce aceasta devenea accesibilă concurenței. Prin urmare, ajutorul afectează schimburile comerciale între statele membre și este susceptibil să denatureze concurența.

| (277) | Mai mult, Comisia observă în această privință că, în anul 1997, Deutsche Post și DPWN, holdingul său, au început să achiziționeze operatori de servicii de coletărie de pe piețele europene și internaționale. În 1999, DPWN era deja lider pe piața europeană a serviciilor de curierat și de coletărie, înregistrând venituri anuale de aproximativ 4,6 miliarde EUR. Prin achiziționarea DHL în 1998, DPWN intrat pe piața asiatică și pe cea nord-americană. Achiziția ulterioară a unor societăți de logistică (de exemplu, Danzas, Nedlloyd, ASG, Air Express International) au transformat DPWN într-unul dintre cei mai mari furnizori de servicii de transport aerian, maritim și de servicii logistice globale. DPWN a devenit activă pe piețele de corespondență din afara Germaniei (de exemplu, achiziția Unipost în Spania și Williams Lee în Regatul Unit). Între 1998 și 2007, DPWN a achiziționat societăți cu o valoare totală de aproximativ 21 de miliarde EUR (76). |
| --- | --- |

(277)

Mai mult, Comisia observă în această privință că, în anul 1997, Deutsche Post și DPWN, holdingul său, au început să achiziționeze operatori de servicii de coletărie de pe piețele europene și internaționale. În 1999, DPWN era deja lider pe piața europeană a serviciilor de curierat și de coletărie, înregistrând venituri anuale de aproximativ 4,6 miliarde EUR. Prin achiziționarea DHL în 1998, DPWN intrat pe piața asiatică și pe cea nord-americană. Achiziția ulterioară a unor societăți de logistică (de exemplu, Danzas, Nedlloyd, ASG, Air Express International) au transformat DPWN într-unul dintre cei mai mari furnizori de servicii de transport aerian, maritim și de servicii logistice globale. DPWN a devenit activă pe piețele de corespondență din afara Germaniei (de exemplu, achiziția Unipost în Spania și Williams Lee în Regatul Unit). Între 1998 și 2007, DPWN a achiziționat societăți cu o valoare totală de aproximativ 21 de miliarde EUR (76).

| (278) | Prin urmare, Comisia constată că subvenția pentru pensii constituie ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(278)

Prin urmare, Comisia constată că subvenția pentru pensii constituie ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

VII.2.   Evaluarea ajutorului existent în sensul articolului 108 alineatul (1) din TFUE

| (279) | Germania este de părere că, în cazul în care subvenția pentru pensii ar fi considerată ajutor de stat, aceasta ar trebui clasificată ca ajutor existent în sensul articolului 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Aceasta argumentează că statul a fost principalul debitor și responsabil pentru finanțarea pensiilor funcționarilor publici după intrarea în vigoare a dispozițiilor relevante ale legii fundamentale germane din 1953. Conform Germaniei, constituirea Fondului de pensii nu a modificat această obligație. |
| --- | --- |

(279)

Germania este de părere că, în cazul în care subvenția pentru pensii ar fi considerată ajutor de stat, aceasta ar trebui clasificată ca ajutor existent în sensul articolului 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Aceasta argumentează că statul a fost principalul debitor și responsabil pentru finanțarea pensiilor funcționarilor publici după intrarea în vigoare a dispozițiilor relevante ale legii fundamentale germane din 1953. Conform Germaniei, constituirea Fondului de pensii nu a modificat această obligație.

| (280) | Conform articolului 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, conceptul de ajutor existent cuprinde orice ajutor care a existat înainte de intrarea în vigoare a tratatului în aceste state membre, respectiv schemele de ajutor și ajutoarele individuale puse în aplicare anterior și care se aplică și ulterior intrării în vigoare a tratatului. |
| --- | --- |

(280)

Conform articolului 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, conceptul de ajutor existent cuprinde orice ajutor care a existat înainte de intrarea în vigoare a tratatului în aceste state membre, respectiv schemele de ajutor și ajutoarele individuale puse în aplicare anterior și care se aplică și ulterior intrării în vigoare a tratatului.

| (281) | În conformitate cu legislația poștală și generală în vigoare, până în 1995, plățile pentru pensii erau incluse în bugetul Sondervermögen Deutsche Bundespost și trebuiau acoperite integral din veniturile generate de Sondervermögen (a se vedea evaluarea detaliată a legislației la considerentele 262 și 263 de mai sus). Înainte de a doua reformă poștală din 1995, Deutsche Post a fost, prin urmare, obligată să finanțează pensiile funcționarilor publici din resurse proprii și nu a beneficiat de niciun fel de ajutor destinat să o exonereze de la plata costurilor de pensii. |
| --- | --- |

(281)

În conformitate cu legislația poștală și generală în vigoare, până în 1995, plățile pentru pensii erau incluse în bugetul Sondervermögen Deutsche Bundespost și trebuiau acoperite integral din veniturile generate de Sondervermögen (a se vedea evaluarea detaliată a legislației la considerentele 262 și 263 de mai sus). Înainte de a doua reformă poștală din 1995, Deutsche Post a fost, prin urmare, obligată să finanțează pensiile funcționarilor publici din resurse proprii și nu a beneficiat de niciun fel de ajutor destinat să o exonereze de la plata costurilor de pensii.

| (282) | Crearea DPAG și a Fondului de pensii din sectorul poștal în 1995 a determinat o reformă completă a finanțării pensiilor pentru funcționarii publici. Ulterior celei de a doua reforme poștale din 1995, Deutsche Post a preluat obligația principală de a plăti și finanța toate creanțele pecuniare ale funcționarilor publici, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din PostPersRG 1994, dar a fost scutită parțial de la plata costurilor de pensii pentru funcționari publici. În conformitate cu articolul 16 alineatele (1) și (2) din PostPersRG 1994, Deutsche Post nu mai avea obligația să finanțeze costurile de pensii peste plățile forfetare (în perioada 1995-1999) sau contribuțiile definite (după anul 2000). Deficitul a fost acoperit ulterior de subvenția pentru pensii. |
| --- | --- |

(282)

Crearea DPAG și a Fondului de pensii din sectorul poștal în 1995 a determinat o reformă completă a finanțării pensiilor pentru funcționarii publici. Ulterior celei de a doua reforme poștale din 1995, Deutsche Post a preluat obligația principală de a plăti și finanța toate creanțele pecuniare ale funcționarilor publici, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din PostPersRG 1994, dar a fost scutită parțial de la plata costurilor de pensii pentru funcționari publici. În conformitate cu articolul 16 alineatele (1) și (2) din PostPersRG 1994, Deutsche Post nu mai avea obligația să finanțeze costurile de pensii peste plățile forfetare (în perioada 1995-1999) sau contribuțiile definite (după anul 2000). Deficitul a fost acoperit ulterior de subvenția pentru pensii.

| (283) | Prin urmare, subvenția pentru pensii constituie ajutor nou, deoarece a fost introdusă în anul 1995. |
| --- | --- |

(283)

Prin urmare, subvenția pentru pensii constituie ajutor nou, deoarece a fost introdusă în anul 1995.

| (284) | În ceea ce privește referința Germaniei la declarația Comisiei în Cauza T-266/02, Comisia dorește să precizeze mai întâi că, la alineatul (54) din hotărâre, Tribunalul descrie poziția Germaniei (și nu pe cea a Comisiei, așa cum susține Germania). Alineatul (54) al hotărârii demonstrează că decizia de respingere din 2002 nu a evaluat subvențiile pentru pensii, această opinie fiind împărtășită și de Germania. Alineatul (61) din hotărâre descrie poziția Comisiei:
  „În primul rând, în replică, Comisia arată că, în măsura în care a constatat în cadrul deciziei atacate că numai transferurile efectuate de DB-Telekom prezentau relevanță...”. |
| --- | --- |

(284)

În ceea ce privește referința Germaniei la declarația Comisiei în Cauza T-266/02, Comisia dorește să precizeze mai întâi că, la alineatul (54) din hotărâre, Tribunalul descrie poziția Germaniei (și nu pe cea a Comisiei, așa cum susține Germania). Alineatul (54) al hotărârii demonstrează că decizia de respingere din 2002 nu a evaluat subvențiile pentru pensii, această opinie fiind împărtășită și de Germania. Alineatul (61) din hotărâre descrie poziția Comisiei:

„În primul rând, în replică, Comisia arată că, în măsura în care a constatat în cadrul deciziei atacate că numai transferurile efectuate de DB-Telekom prezentau relevanță...”.

| (285) | Prin urmare, hotărârea nu confirmă punctul de vedere al Germaniei conform căruia declarația reprezentantului Comisiei autoriza în mod implicit subvenția pentru pensii. În orice caz, este evident că o astfel de declarație nu putea avea acest efect. |
| --- | --- |

(285)

Prin urmare, hotărârea nu confirmă punctul de vedere al Germaniei conform căruia declarația reprezentantului Comisiei autoriza în mod implicit subvenția pentru pensii. În orice caz, este evident că o astfel de declarație nu putea avea acest efect.

| (286) | În plus, în Cauza T-421/07 (77), Tribunalul constată că decizia de inițiere a procedurii din 1999 făcea, de asemenea, referire la subvenția pentru pensii, și că procedura privind această măsură nu a fost încheiată prin decizia de respingere din 2002. |
| --- | --- |

(286)

În plus, în Cauza T-421/07 (77), Tribunalul constată că decizia de inițiere a procedurii din 1999 făcea, de asemenea, referire la subvenția pentru pensii, și că procedura privind această măsură nu a fost încheiată prin decizia de respingere din 2002.

| (287) | În concluzie, întrucât Comisia nu a adoptat niciodată o decizie prin care să declare că subvenția pentru pensii nu reprezenta ajutor sau constituia ajutor compatibil, Comisia concluzionează că subvenția pentru pensii reprezintă o măsură de ajutor nou. |
| --- | --- |

(287)

În concluzie, întrucât Comisia nu a adoptat niciodată o decizie prin care să declare că subvenția pentru pensii nu reprezenta ajutor sau constituia ajutor compatibil, Comisia concluzionează că subvenția pentru pensii reprezintă o măsură de ajutor nou.

VII.3.   Evaluarea compatibilității cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE

| (288) | În mod evident, derogările prevăzute la articolele 107 alineatul (2) și 107 alineatul (3) literele (a) și (b) din TFUE nu se aplică. |
| --- | --- |

(288)

În mod evident, derogările prevăzute la articolele 107 alineatul (2) și 107 alineatul (3) literele (a) și (b) din TFUE nu se aplică.

| (289) | În decizia de extindere din 2007, Comisia a avut în vedere posibilitatea ca subvenția pentru pensii să fie cel puțin parțial compatibilă cu piața internă, sub formă de compensație de serviciu public în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE. În răspunsul său la decizia de extindere din 2007, Germania a insistat că, în cazul în care era ajutor, subvenția pentru pensii trebuia evaluată în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, și nu pe baza articolului 106 alineatul (2) din TFUE. În decizia de extindere din 2011, Comisia a detaliat o metodă de evaluare a compatibilității subvenției pentru pensii în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, iar Germania a prezentat observații în această privință. |
| --- | --- |

(289)

În decizia de extindere din 2007, Comisia a avut în vedere posibilitatea ca subvenția pentru pensii să fie cel puțin parțial compatibilă cu piața internă, sub formă de compensație de serviciu public în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE. În răspunsul său la decizia de extindere din 2007, Germania a insistat că, în cazul în care era ajutor, subvenția pentru pensii trebuia evaluată în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, și nu pe baza articolului 106 alineatul (2) din TFUE. În decizia de extindere din 2011, Comisia a detaliat o metodă de evaluare a compatibilității subvenției pentru pensii în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, iar Germania a prezentat observații în această privință.

| (290) | Conform jurisprudenței Curții de Justiție (78), este de competența statului membru să invoce eventualele motive care ar justifica această compatibilitate și să facă dovada îndeplinirii condițiilor pentru o astfel de compatibilitate. Din această jurisprudență rezultă, a fortiori, că, în acest caz, Comisia nu are obligația de a evalua compatibilitatea subvenției pentru pensii în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE, în situația în care statul membru și beneficiarul resping în mod explicit posibila evaluare a compatibilității pe această bază. |
| --- | --- |

(290)

Conform jurisprudenței Curții de Justiție (78), este de competența statului membru să invoce eventualele motive care ar justifica această compatibilitate și să facă dovada îndeplinirii condițiilor pentru o astfel de compatibilitate. Din această jurisprudență rezultă, a fortiori, că, în acest caz, Comisia nu are obligația de a evalua compatibilitatea subvenției pentru pensii în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE, în situația în care statul membru și beneficiarul resping în mod explicit posibila evaluare a compatibilității pe această bază.

| (291) | Prin urmare, Comisia va evalua dacă subvenția pentru pensii constituie ajutor compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Conform acestei dispoziții, ajutorul destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități comerciale sau a anumitor regiuni economice poate fi declarat compatibil cu piața internă atunci când acesta nu afectează schimburile comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

(291)

Prin urmare, Comisia va evalua dacă subvenția pentru pensii constituie ajutor compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Conform acestei dispoziții, ajutorul destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități comerciale sau a anumitor regiuni economice poate fi declarat compatibil cu piața internă atunci când acesta nu afectează schimburile comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.

| (292) | Conform jurisprudenței, Comisia poate declara ajutorul de stat ca fiind compatibil cu piața internă atunci când acesta contribuie la atingerea unui obiectiv de interes comun (79), este necesar pentru atingerea obiectivului în cauză (80) și nu afectează condițiile comerciale într-o măsură contrară interesului comun (proporționalitate). |
| --- | --- |

(292)

Conform jurisprudenței, Comisia poate declara ajutorul de stat ca fiind compatibil cu piața internă atunci când acesta contribuie la atingerea unui obiectiv de interes comun (79), este necesar pentru atingerea obiectivului în cauză (80) și nu afectează condițiile comerciale într-o măsură contrară interesului comun (proporționalitate).

VII.3.1.   Deschiderea piețelor în sectorul poștal ca obiectiv de interes comun

| (293) | Serviciile poștale contribuie la coeziunea socială, economică și teritorială a Uniunii. Deschiderea pieței serviciilor poștale pentru concurență, care a început la nivelul UE în 1998, a atras după sine o calitate sporită, o mai mare eficiență și o mai bună promptitudine a serviciilor pentru utilizatori (81). Deschiderea pieței a permis crearea unei piețe interne pentru servicii poștale. Astfel, aceasta contribuie la obiectivul creării pieței interne, astfel cum este prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din TUE. |
| --- | --- |

(293)

Serviciile poștale contribuie la coeziunea socială, economică și teritorială a Uniunii. Deschiderea pieței serviciilor poștale pentru concurență, care a început la nivelul UE în 1998, a atras după sine o calitate sporită, o mai mare eficiență și o mai bună promptitudine a serviciilor pentru utilizatori (81). Deschiderea pieței a permis crearea unei piețe interne pentru servicii poștale. Astfel, aceasta contribuie la obiectivul creării pieței interne, astfel cum este prevăzut la articolul 3 alineatul (3) din TUE.

| (294) | Deutsche Post nu a recrutat funcționari publici după ce a devenit societate pe acțiuni în 1995. Prin urmare, obligațiile privind prestațiile sociale ale funcționarilor publici își au originea în perioada anterioară deschiderii pieței poștale pentru concurență. Acestea sunt comparabile costurilor irecuperabile. Aceste costuri provin din angajamentele contractate înainte de începerea deschiderii pieței și care nu mai pot fi onorate în aceleași condiții pe o piață concurențială, deoarece operatorul tradițional nu mai este în măsură să transfere costurile aferente către consumatori. Dacă Deutsche Post nu ar fi fost exonerată măcar parțial de aceste costuri „moștenite”, ar fi fost nevoită să se retragă de pe piață. |
| --- | --- |

(294)

Deutsche Post nu a recrutat funcționari publici după ce a devenit societate pe acțiuni în 1995. Prin urmare, obligațiile privind prestațiile sociale ale funcționarilor publici își au originea în perioada anterioară deschiderii pieței poștale pentru concurență. Acestea sunt comparabile costurilor irecuperabile. Aceste costuri provin din angajamentele contractate înainte de începerea deschiderii pieței și care nu mai pot fi onorate în aceleași condiții pe o piață concurențială, deoarece operatorul tradițional nu mai este în măsură să transfere costurile aferente către consumatori. Dacă Deutsche Post nu ar fi fost exonerată măcar parțial de aceste costuri „moștenite”, ar fi fost nevoită să se retragă de pe piață.

| (295) | Comisia a recunoscut faptul că tranziția treptată de la o situație de concurență preponderent limitată la una de concurență reală la nivelul Uniunii trebuie să aibă loc în condiții economice acceptabile (82). Prin urmare, în mai multe decizii, Comisia a acceptat ca statele membre să acorde ajutoare de stat pentru a degreva operatorii tradiționali de o parte din obligațiile lor „moștenite” privind pensiile (83). |
| --- | --- |

(295)

Comisia a recunoscut faptul că tranziția treptată de la o situație de concurență preponderent limitată la una de concurență reală la nivelul Uniunii trebuie să aibă loc în condiții economice acceptabile (82). Prin urmare, în mai multe decizii, Comisia a acceptat ca statele membre să acorde ajutoare de stat pentru a degreva operatorii tradiționali de o parte din obligațiile lor „moștenite” privind pensiile (83).

VII.3.2.   Necesitatea și proporționalitatea subvenției pentru pensii

| (296) | În practica sa decizională, Comisia a considerat că reducerea costurilor de pensii trebuie să se limiteze la ceea ce este necesar pentru a uniformiza rata contribuțiilor la asigurările sociale pe care operatorul tradițional le suportă drept cost cu rata contribuțiilor la asigurările sociale suportate de concurenții săi (84). |
| --- | --- |

(296)

În practica sa decizională, Comisia a considerat că reducerea costurilor de pensii trebuie să se limiteze la ceea ce este necesar pentru a uniformiza rata contribuțiilor la asigurările sociale pe care operatorul tradițional le suportă drept cost cu rata contribuțiilor la asigurările sociale suportate de concurenții săi (84).

| (297) | În cazul în speță, Comisia recunoaște că, în lipsa unei intervenții prin care statul exonerează Deutsche Post de o parte din obligațiile de pensii pentru funcționarii săi publici, Deutsche Post nu ar fi în măsură să reziste la presiunea concurenților. Contribuțiile de asigurări sociale moștenite din trecut, pe care concurenții săi nu sunt nevoiți să le suporte, ar fi obligat-o să se retragă din sectoarele competitive ale pieței pentru servicii poștale. |
| --- | --- |

(297)

În cazul în speță, Comisia recunoaște că, în lipsa unei intervenții prin care statul exonerează Deutsche Post de o parte din obligațiile de pensii pentru funcționarii săi publici, Deutsche Post nu ar fi în măsură să reziste la presiunea concurenților. Contribuțiile de asigurări sociale moștenite din trecut, pe care concurenții săi nu sunt nevoiți să le suporte, ar fi obligat-o să se retragă din sectoarele competitive ale pieței pentru servicii poștale.

| (298) | În decizia La Poste, Comisia a evaluat, pentru prima dată, necesitatea și proporționalitatea unei măsuri de ajutor care reducea costurile de pensii pentru funcționarii publici angajați anterior deschiderii pieței. În decizia respectivă, Comisia a analizat dacă subvenția pentru pensii uniformizează nivelul contribuțiilor legale de asigurări sociale plătite de operatorul tradițional și de alte întreprinderi din sectorul de corespondență/coletărie (85). |
| --- | --- |

(298)

În decizia La Poste, Comisia a evaluat, pentru prima dată, necesitatea și proporționalitatea unei măsuri de ajutor care reducea costurile de pensii pentru funcționarii publici angajați anterior deschiderii pieței. În decizia respectivă, Comisia a analizat dacă subvenția pentru pensii uniformizează nivelul contribuțiilor legale de asigurări sociale plătite de operatorul tradițional și de alte întreprinderi din sectorul de corespondență/coletărie (85).

| (299) | Comisia va aplica aceeași abordare în prezenta decizie. Comisia va efectua analiza în trei etape:






  1. | mai întâi, Comisia stabilește nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu ale celorlalte întreprinderi din sectorul de corespondență/coletărie; |
| --- | --- | --- |

(299)

Comisia va aplica aceeași abordare în prezenta decizie. Comisia va efectua analiza în trei etape:

1.

mai întâi, Comisia stabilește nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu ale celorlalte întreprinderi din sectorul de corespondență/coletărie;

| 2. | apoi, trebuie să stabilească nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu pe care Deutsche Post le suportă pentru funcționarii săi publici; |
| --- | --- |

2.

apoi, trebuie să stabilească nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu pe care Deutsche Post le suportă pentru funcționarii săi publici;

| 3. | în final, trebuie să verifice dacă cele două niveluri sunt sau nu echivalente. |
| --- | --- |

3.

în final, trebuie să verifice dacă cele două niveluri sunt sau nu echivalente.

VII.3.2.1.   Nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu ale celorlalte întreprinderi din sectorul de corespondență/coletărie

| (300) | Nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu este determinat de doi factori: rata contribuției și salariul de bază la care se aplică. |
| --- | --- |

(300)

Nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu este determinat de doi factori: rata contribuției și salariul de bază la care se aplică.

(a)   Calcularea ratei de referință

| (301) | Concurenții privați au obligația de a finanța din venituri proprii atât contribuția angajatorului, cât și contribuția angajaților. După cum se arată în figura 2, rata contribuției totale din 1995 s-a situat între 38 % și 42 % din salariul brut al angajatului privat (= salariu net + cota angajatului). Ratele contribuțiilor angajatorului și angajatului la fondul de asigurări sociale au variat între 19 % și 21 % din salariul brut (a se vedea anexa pentru mai multe serii cronologice). |
| --- | --- |

(301)

Concurenții privați au obligația de a finanța din venituri proprii atât contribuția angajatorului, cât și contribuția angajaților. După cum se arată în figura 2, rata contribuției totale din 1995 s-a situat între 38 % și 42 % din salariul brut al angajatului privat (= salariu net + cota angajatului). Ratele contribuțiilor angajatorului și angajatului la fondul de asigurări sociale au variat între 19 % și 21 % din salariul brut (a se vedea anexa pentru mai multe serii cronologice).

| (302) | Spre deosebire de cota angajaților privați la contribuțiile de asigurări sociale, cota funcționarilor publici include doar între 30 și 50 % din costurile de asigurări medicale, fără a mai conține alte contribuții la costurile de pensii, sănătate sau de îngrijire medicală. Prin urmare, contribuția Deutsche Post depășește cota unui angajator privat și include întregul cost al pensiei, precum și restul costurilor de sănătate și îngrijire medicală. |
| --- | --- |

(302)

Spre deosebire de cota angajaților privați la contribuțiile de asigurări sociale, cota funcționarilor publici include doar între 30 și 50 % din costurile de asigurări medicale, fără a mai conține alte contribuții la costurile de pensii, sănătate sau de îngrijire medicală. Prin urmare, contribuția Deutsche Post depășește cota unui angajator privat și include întregul cost al pensiei, precum și restul costurilor de sănătate și îngrijire medicală.

| (303) | Astfel, pentru a determina un nivel de referință echivalent pentru Deutsche Post, trebuie luat în considerare faptul că valoarea contribuției funcționarilor publici este mai redusă decât cea a angajaților privați. |
| --- | --- |

(303)

Astfel, pentru a determina un nivel de referință echivalent pentru Deutsche Post, trebuie luat în considerare faptul că valoarea contribuției funcționarilor publici este mai redusă decât cea a angajaților privați.

| (304) | Se poate presupune că procentul de 30-50 % al contribuției funcționarilor publici la propriile costuri de sănătate și îngrijire medicală corespunde în mare parte, în ceea ce privește efectele economice, contribuției angajaților privați la asigurările obligatorii de sănătate și îngrijire medicală (de exemplu, în 2006, aceasta era 8,50 % din salariul brut al angajaților privați). |
| --- | --- |

(304)

Se poate presupune că procentul de 30-50 % al contribuției funcționarilor publici la propriile costuri de sănătate și îngrijire medicală corespunde în mare parte, în ceea ce privește efectele economice, contribuției angajaților privați la asigurările obligatorii de sănătate și îngrijire medicală (de exemplu, în 2006, aceasta era 8,50 % din salariul brut al angajaților privați).

| (305) | Întrucât funcționarii publici nu plătesc contribuții la asigurările obligatorii de pensii și șomaj, Deutsche Post trebuie să suporte un cuantum echivalent pentru a asigura un nivel al contribuțiilor de asigurări sociale egal cu contribuțiile obligatorii de asigurări sociale pe care o întreprindere privată trebuie să le finanțeze din venituri proprii. |
| --- | --- |

(305)

Întrucât funcționarii publici nu plătesc contribuții la asigurările obligatorii de pensii și șomaj, Deutsche Post trebuie să suporte un cuantum echivalent pentru a asigura un nivel al contribuțiilor de asigurări sociale egal cu contribuțiile obligatorii de asigurări sociale pe care o întreprindere privată trebuie să le finanțeze din venituri proprii.

| (306) | Rata de referință pentru contribuțiile de asigurări sociale ale Deutsche Post calculate în funcție de salariu (denumită în continuare „rata de referință”), trebuie să includă, prin urmare, contribuția totală (= cota angajatorului + cota angajatului) la fondurile de asigurări de pensii și de șomaj, precum și cota angajatorului din contribuțiile la asigurările de sănătate și îngrijire medicală, astfel cum se arată în tabelul de mai jos:

  Figura 7


  Stabilirea ratei de referință pentru contribuțiile de asigurări sociale ale Deutsche Post |
| --- | --- |

(306)

Rata de referință pentru contribuțiile de asigurări sociale ale Deutsche Post calculate în funcție de salariu (denumită în continuare „rata de referință”), trebuie să includă, prin urmare, contribuția totală (= cota angajatorului + cota angajatului) la fondurile de asigurări de pensii și de șomaj, precum și cota angajatorului din contribuțiile la asigurările de sănătate și îngrijire medicală, astfel cum se arată în tabelul de mai jos:

Figura 7

Stabilirea ratei de referință pentru contribuțiile de asigurări sociale ale Deutsche Post

Image

| (307) | După cum se arată în figura 7, în perioada 2003-2010, rata de referință s-a situat între 30 % și 34,1 % din salariul brut al angajaților privați (86). |
| --- | --- |

(307)

După cum se arată în figura 7, în perioada 2003-2010, rata de referință s-a situat între 30 % și 34,1 % din salariul brut al angajaților privați (86).

| (308) | Germania nu este de acord că orice nivel de referință care depășește cota angajatorului la contribuțiile de asigurări sociale ar defavoriza Deutsche Post față de concurenții săi, care trebuie să plătească doar cota angajatorului. Cu toate acestea, astfel cum arată următorul exemplu simplificat (bazat pe ratele contribuțiilor din 2006), Deutsche Post ar beneficia de un avantaj clar în comparație cu concurenții privați în cazul în care nivelul de referință ar fi egal numai cu cota angajatorului din contribuțiile de asigurări sociale:






  1. | Deutsche Post și un concurent privat plătesc același salariu net de 79,5 EUR unui funcționar civil, respectiv unui angajat privat; |
| --- | --- | --- |

(308)

Germania nu este de acord că orice nivel de referință care depășește cota angajatorului la contribuțiile de asigurări sociale ar defavoriza Deutsche Post față de concurenții săi, care trebuie să plătească doar cota angajatorului. Cu toate acestea, astfel cum arată următorul exemplu simplificat (bazat pe ratele contribuțiilor din 2006), Deutsche Post ar beneficia de un avantaj clar în comparație cu concurenții privați în cazul în care nivelul de referință ar fi egal numai cu cota angajatorului din contribuțiile de asigurări sociale:

1.

Deutsche Post și un concurent privat plătesc același salariu net de 79,5 EUR unui funcționar civil, respectiv unui angajat privat;

| 2. | cotele angajatorului și angajatului din valoarea contribuției de asigurări sociale se ridică, împreună, la 20,5 % din salariul brut al angajatului privat. Adăugând salariul net de 79,5 EUR la cota de 20,5 EUR a angajatului se obține salariul brut de 100 EUR. Contribuția totală la asigurările sociale este, așadar, egală de 41 EUR (= 41 % din salariul brut al angajatului privat); |
| --- | --- |

2.

cotele angajatorului și angajatului din valoarea contribuției de asigurări sociale se ridică, împreună, la 20,5 % din salariul brut al angajatului privat. Adăugând salariul net de 79,5 EUR la cota de 20,5 EUR a angajatului se obține salariul brut de 100 EUR. Contribuția totală la asigurările sociale este, așadar, egală de 41 EUR (= 41 % din salariul brut al angajatului privat);

| 3. | Germania susține că Deutsche Post ar trebui să suporte numai cota angajatorului din contribuțiile de asigurări sociale, la care se adaugă contribuția funcționarului public la costurile de asistență medicală (presupusă a fi egală cu contribuția de 7,5 EUR a angajatului privat la asigurările de sănătate și îngrijire medicală); |
| --- | --- |

3.

Germania susține că Deutsche Post ar trebui să suporte numai cota angajatorului din contribuțiile de asigurări sociale, la care se adaugă contribuția funcționarului public la costurile de asistență medicală (presupusă a fi egală cu contribuția de 7,5 EUR a angajatului privat la asigurările de sănătate și îngrijire medicală);

| 4. | Germania calculează contribuția angajatorului în funcție de salariul real de 87 EUR al funcționarului public (suma dintre salariul net de 79,5 EUR și contribuția funcționarului public la costurile de asigurări de sănătate, în valoare de 7,5 EUR). Costurile cu asigurările sociale reprezintă, prin urmare, totalul dintre suma de 17,8 EUR (cota angajatorului de 20,5 % din salariul real de 87 EUR al funcționarului public) și contribuția de 7,5 EUR a funcționarilor publici la costurile de sănătate; |
| --- | --- |

4.

Germania calculează contribuția angajatorului în funcție de salariul real de 87 EUR al funcționarului public (suma dintre salariul net de 79,5 EUR și contribuția funcționarului public la costurile de asigurări de sănătate, în valoare de 7,5 EUR). Costurile cu asigurările sociale reprezintă, prin urmare, totalul dintre suma de 17,8 EUR (cota angajatorului de 20,5 % din salariul real de 87 EUR al funcționarului public) și contribuția de 7,5 EUR a funcționarilor publici la costurile de sănătate;

| 5. | pe baza calculelor Germaniei, costurile de asigurări sociale ale funcționarului public se ridică la doar 25,3 EUR, comparativ cu 41 EUR în cazul angajatului din sectorul privat. |
| --- | --- |

5.

pe baza calculelor Germaniei, costurile de asigurări sociale ale funcționarului public se ridică la doar 25,3 EUR, comparativ cu 41 EUR în cazul angajatului din sectorul privat.

| (309) | Deși Deutsche Post și concurentul privat plătesc același salariu net, Deutsche Post ar trebui să suporte costuri de asigurări sociale care reprezintă doar aproximativ 62 % din contribuțiile de asigurări sociale obligatorii ale unui angajat din sectorul privat, în cazul în care cota angajatului la contribuțiile de asigurări sociale obligatorii este inclusă în referință. |
| --- | --- |

(309)

Deși Deutsche Post și concurentul privat plătesc același salariu net, Deutsche Post ar trebui să suporte costuri de asigurări sociale care reprezintă doar aproximativ 62 % din contribuțiile de asigurări sociale obligatorii ale unui angajat din sectorul privat, în cazul în care cota angajatului la contribuțiile de asigurări sociale obligatorii este inclusă în referință.

| (310) | Mai mult, trebuie menționat faptul că procentul din contribuția angajatorului la fondul de asigurări sociale (situat între 19 % și 21 % după 1995) a fost, de asemenea, semnificativ mai redus decât rata de 33 % din salariul real al funcționarilor publici stabilită prin Legea pensiilor din 1995 ca referință pentru contribuția Deutsche Post la Fondul de pensii. Prin urmare, organul legislativ german nu dorea ca Deutsche Post să finanțeze doar contribuția angajatorului, ci obliga Deutsche Post să plătească o contribuție mult mai mare la costurile de pensii pentru funcționari publici și să își asume restul costurilor de asigurări sociale (de exemplu, contribuția la asigurările medicale ale funcționarilor publici). |
| --- | --- |

(310)

Mai mult, trebuie menționat faptul că procentul din contribuția angajatorului la fondul de asigurări sociale (situat între 19 % și 21 % după 1995) a fost, de asemenea, semnificativ mai redus decât rata de 33 % din salariul real al funcționarilor publici stabilită prin Legea pensiilor din 1995 ca referință pentru contribuția Deutsche Post la Fondul de pensii. Prin urmare, organul legislativ german nu dorea ca Deutsche Post să finanțeze doar contribuția angajatorului, ci obliga Deutsche Post să plătească o contribuție mult mai mare la costurile de pensii pentru funcționari publici și să își asume restul costurilor de asigurări sociale (de exemplu, contribuția la asigurările medicale ale funcționarilor publici).

| (311) | În consecință, Comisia respinge utilizarea ca rată de referință a contribuției angajatorului la fondul de asigurări sociale, deoarece funcționarii publici – spre deosebire de angajații din sectorul privat – nu sunt obligați să contribuie la fondurile de asigurări de pensii și șomaj. Aceste contribuții trebuie, prin urmare, să fie incluse în rata de referință, pentru a garanta că atât Deutsche Post, cât și concurenții privați suportă, direct sau indirect, niveluri de contribuții echivalente. |
| --- | --- |

(311)

În consecință, Comisia respinge utilizarea ca rată de referință a contribuției angajatorului la fondul de asigurări sociale, deoarece funcționarii publici – spre deosebire de angajații din sectorul privat – nu sunt obligați să contribuie la fondurile de asigurări de pensii și șomaj. Aceste contribuții trebuie, prin urmare, să fie incluse în rata de referință, pentru a garanta că atât Deutsche Post, cât și concurenții privați suportă, direct sau indirect, niveluri de contribuții echivalente.

(b)   Calculul salariului de bază

| (312) | Întrucât nivelul contribuțiilor la asigurările sociale pe care Deutsche Post le suportă pentru funcționarii publici ar trebui aliniat la nivelul contribuțiilor de asigurări sociale obligatorii suportate de concurenții privați, este important nu doar ca Deutsche Post să fie supusă aceleiași rate, ci și ca rata să fie aplicată la un salariu de bază echivalent. Astfel cum se indică în exemplul de mai sus, calculul cotei angajatorului de 20,5 % din salariul real al funcționarilor publici conduce la o contribuție de 17,8 EUR, în timp ce concurentul privat trebuie să plătească 20,5 EUR (de exemplu, 20,5 % în cazul unui salariu brut de 100 EUR). |
| --- | --- |

(312)

Întrucât nivelul contribuțiilor la asigurările sociale pe care Deutsche Post le suportă pentru funcționarii publici ar trebui aliniat la nivelul contribuțiilor de asigurări sociale obligatorii suportate de concurenții privați, este important nu doar ca Deutsche Post să fie supusă aceleiași rate, ci și ca rata să fie aplicată la un salariu de bază echivalent. Astfel cum se indică în exemplul de mai sus, calculul cotei angajatorului de 20,5 % din salariul real al funcționarilor publici conduce la o contribuție de 17,8 EUR, în timp ce concurentul privat trebuie să plătească 20,5 EUR (de exemplu, 20,5 % în cazul unui salariu brut de 100 EUR).

| (313) | Prin urmare, este necesar să se stabilească un salariu brut pentru funcționarii publici (denumit în continuare „salariul brut al funcționarilor publici”) care reprezintă un salariu de bază echivalent cu salariul brut al angajaților din sectorul privat. Se presupune că procentul contribuției funcționarilor publici la costurile asigurărilor de sănătate este egal cu contribuția angajaților din sectorul privat la asigurările de sănătate și îngrijire medicală. Diferența între salariul brut și salariul real este egală, așadar, cu cota angajatului la contribuțiile de asigurări de pensii și șomaj. Următoarea formulă transformă salariile reale într-un salariu brut, echivalent cu salariul brut al angajaților din sectorul privat:

  Tabelul 6


  Calculul salariului brut al funcționarilor publici (pe baza ratelor contribuției din 2006)


  Salariul brut al funcționarilor publici = |
| --- | --- |

(313)

Prin urmare, este necesar să se stabilească un salariu brut pentru funcționarii publici (denumit în continuare „salariul brut al funcționarilor publici”) care reprezintă un salariu de bază echivalent cu salariul brut al angajaților din sectorul privat. Se presupune că procentul contribuției funcționarilor publici la costurile asigurărilor de sănătate este egal cu contribuția angajaților din sectorul privat la asigurările de sănătate și îngrijire medicală. Diferența între salariul brut și salariul real este egală, așadar, cu cota angajatului la contribuțiile de asigurări de pensii și șomaj. Următoarea formulă transformă salariile reale într-un salariu brut, echivalent cu salariul brut al angajaților din sectorul privat:

Tabelul 6

Calculul salariului brut al funcționarilor publici (pe baza ratelor contribuției din 2006)

Salariul brut al funcționarilor publici =

Formula

Formula

| (314) | De exemplu, în cazul ratelor contribuțiilor din 2006, salariul brut al funcționarilor publici este cu 15 % mai ridicat decât salariul real al acestora. Prin urmare, acest procent cuantifică eroarea care poate apărea când salariul real este utilizat în locul salariului brut pentru a compara contribuțiile Deutsche Post la asigurările sociale cu contribuțiile la asigurările sociale obligatorii ale concurenților privați. Exemplul dat la considerentul 308 ilustrează acest argument, deoarece cota angajatorului de 20,5 EUR, calculată corect pe baza salariului brut, este cu 15 % mai mare decât o cotă a angajatorului de 17,8 EUR care poate rezulta prin utilizarea unei baze incorecte a salariului real. |
| --- | --- |

(314)

De exemplu, în cazul ratelor contribuțiilor din 2006, salariul brut al funcționarilor publici este cu 15 % mai ridicat decât salariul real al acestora. Prin urmare, acest procent cuantifică eroarea care poate apărea când salariul real este utilizat în locul salariului brut pentru a compara contribuțiile Deutsche Post la asigurările sociale cu contribuțiile la asigurările sociale obligatorii ale concurenților privați. Exemplul dat la considerentul 308 ilustrează acest argument, deoarece cota angajatorului de 20,5 EUR, calculată corect pe baza salariului brut, este cu 15 % mai mare decât o cotă a angajatorului de 17,8 EUR care poate rezulta prin utilizarea unei baze incorecte a salariului real.

| (315) | Prin urmare, Comisia constată că rata de referință pentru contribuțiile de asigurări sociale ale Deutsche Post trebuie calculată pe baza contribuției angajatorilor și angajaților la fondurile de pensii și de șomaj și a contribuției angajatorilor la fondurile de asigurări de sănătate și îngrijire medicală. Rata de referință trebuie aplicată la salariul brut al funcționarilor publici (definit în tabelul 6). |
| --- | --- |

(315)

Prin urmare, Comisia constată că rata de referință pentru contribuțiile de asigurări sociale ale Deutsche Post trebuie calculată pe baza contribuției angajatorilor și angajaților la fondurile de pensii și de șomaj și a contribuției angajatorilor la fondurile de asigurări de sănătate și îngrijire medicală. Rata de referință trebuie aplicată la salariul brut al funcționarilor publici (definit în tabelul 6).

VII.3.2.2.   Contribuțiile de asigurări sociale calculate în funcție de salariu și suportate de Deutsche Post pentru funcționarii săi publici

| (316) | În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din PostPersRG 1994, Deutsche Post avea obligația să achite o contribuție anuală de 2,045 miliarde EUR la Fondul de pensii în perioada 1995-1999, în sumă totală de 10,225 miliarde EUR. În conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din PostPersRG 1994, Deutsche Post a plătit, începând cu anul 2000, o rată de 33 %. Această rată se aplică salariului real al funcționarilor publici. |
| --- | --- |

(316)

În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din PostPersRG 1994, Deutsche Post avea obligația să achite o contribuție anuală de 2,045 miliarde EUR la Fondul de pensii în perioada 1995-1999, în sumă totală de 10,225 miliarde EUR. În conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din PostPersRG 1994, Deutsche Post a plătit, începând cu anul 2000, o rată de 33 %. Această rată se aplică salariului real al funcționarilor publici.

| (317) | Cu toate acestea, evaluarea necesității și proporționalității ajutorului trebuie, de asemenea, să ia în considerare faptul că, din punct de vedere economic, Deutsche Post nu trebuie să suporte întreaga contribuție de 2,045 de miliarde EUR către Fondul de pensii, care corespunde procentului de 33 % din salariile reale. În această privință, Comisia consideră că este necesar să se facă o distincție între perioada 1995-2002 și perioada 2003-prezent. |
| --- | --- |

(317)

Cu toate acestea, evaluarea necesității și proporționalității ajutorului trebuie, de asemenea, să ia în considerare faptul că, din punct de vedere economic, Deutsche Post nu trebuie să suporte întreaga contribuție de 2,045 de miliarde EUR către Fondul de pensii, care corespunde procentului de 33 % din salariile reale. În această privință, Comisia consideră că este necesar să se facă o distincție între perioada 1995-2002 și perioada 2003-prezent.

(a)   Contribuția Deutsche Post în perioada 1995-2002

| (318) | Germania susține că Deutsche Post a plătit contribuții la asigurările sociale mai mari decât obligațiile de plată similare ale concurenților săi, în special dacă se iau în calcul plățile forfetare anuale către Fondul de pensii, în valoare de 2,045 miliarde EUR, din perioada 1995-1999. Prin urmare, în perioada anterioară anului 1999, dar și pe întreaga perioadă supusă investigării, Deutsche Post a plătit contribuții cel puțin egale sau chiar mai mari decât întreprinderile private. În consecință, nu se poate stabili că subvenția pentru pensii a situat Deutsche Post într-o poziție mai favorabilă decât a concurenților săi. Comisia trebuie să respingă acest argument, întrucât nu ia în considerare cadrul de reglementare specific adoptat de autoritățile germane cu privire la acoperirea costurilor serviciilor cu prețuri nereglementate. |
| --- | --- |

(318)

Germania susține că Deutsche Post a plătit contribuții la asigurările sociale mai mari decât obligațiile de plată similare ale concurenților săi, în special dacă se iau în calcul plățile forfetare anuale către Fondul de pensii, în valoare de 2,045 miliarde EUR, din perioada 1995-1999. Prin urmare, în perioada anterioară anului 1999, dar și pe întreaga perioadă supusă investigării, Deutsche Post a plătit contribuții cel puțin egale sau chiar mai mari decât întreprinderile private. În consecință, nu se poate stabili că subvenția pentru pensii a situat Deutsche Post într-o poziție mai favorabilă decât a concurenților săi. Comisia trebuie să respingă acest argument, întrucât nu ia în considerare cadrul de reglementare specific adoptat de autoritățile germane cu privire la acoperirea costurilor serviciilor cu prețuri nereglementate.

| (319) | Comisia constată, în prezenta decizie, că Deutsche Post a beneficiat de o poziție mai favorabilă decât concurenții săi pe piețele cu prețuri nereglementate, deoarece o parte din valoarea reală a costurilor de asigurări sociale pentru funcționarii publici care lucrează în aceste servicii nu a fost suportată de serviciile respective. În schimb, cota-parte a costurilor de asigurări sociale reale a fost adăugată serviciilor cu prețuri reglementate, ale căror venituri au fost menținute la un nivel suficient de ridicat pentru a permite finanțarea costurilor care se adăugau costurilor suportate pentru serviciile cu prețuri reglementate. |
| --- | --- |

(319)

Comisia constată, în prezenta decizie, că Deutsche Post a beneficiat de o poziție mai favorabilă decât concurenții săi pe piețele cu prețuri nereglementate, deoarece o parte din valoarea reală a costurilor de asigurări sociale pentru funcționarii publici care lucrează în aceste servicii nu a fost suportată de serviciile respective. În schimb, cota-parte a costurilor de asigurări sociale reale a fost adăugată serviciilor cu prețuri reglementate, ale căror venituri au fost menținute la un nivel suficient de ridicat pentru a permite finanțarea costurilor care se adăugau costurilor suportate pentru serviciile cu prețuri reglementate.

| (320) | În fapt, conturile de gestionare ale Deutsche Post arată, după 1995, că aceasta a transferat către serviciile sale cu prețuri nereglementate doar contribuții de asigurări sociale calculate la rata contribuției legale. Situațiile financiare din 2002 și ulterioare confirmă această practică. Avantajul economic de care au beneficiat serviciile cu prețuri nereglementate a existat, așadar, și înainte și după 1999, deoarece serviciile respective erau în mod clar degrevate de costuri. |
| --- | --- |

(320)

În fapt, conturile de gestionare ale Deutsche Post arată, după 1995, că aceasta a transferat către serviciile sale cu prețuri nereglementate doar contribuții de asigurări sociale calculate la rata contribuției legale. Situațiile financiare din 2002 și ulterioare confirmă această practică. Avantajul economic de care au beneficiat serviciile cu prețuri nereglementate a existat, așadar, și înainte și după 1999, deoarece serviciile respective erau în mod clar degrevate de costuri.

| (321) | Afirmația Germaniei potrivit căreia Deutsche Post a avut de suferit de pe urma unui dezavantaj comparativ pe piețele cu prețuri reglementate deoarece a fost nevoită să finanțeze costuri de asigurări sociale mai mari, prin sumele forfetare plătite în perioada 1995-1999, nu este susținută prin probe. Mai întâi, Deutsche Post încă beneficia de dreptul exclusiv pentru majoritatea serviciilor reglementate. În al doilea rând, un aspect și mai important, prețurile pentru serviciile care intrau sub incidența dreptului exclusiv au fost stabilite la un nivel suficient de ridicat, care făcea posibilă acoperirea acestor costuri pe seama consumatorilor captivi. |
| --- | --- |

(321)

Afirmația Germaniei potrivit căreia Deutsche Post a avut de suferit de pe urma unui dezavantaj comparativ pe piețele cu prețuri reglementate deoarece a fost nevoită să finanțeze costuri de asigurări sociale mai mari, prin sumele forfetare plătite în perioada 1995-1999, nu este susținută prin probe. Mai întâi, Deutsche Post încă beneficia de dreptul exclusiv pentru majoritatea serviciilor reglementate. În al doilea rând, un aspect și mai important, prețurile pentru serviciile care intrau sub incidența dreptului exclusiv au fost stabilite la un nivel suficient de ridicat, care făcea posibilă acoperirea acestor costuri pe seama consumatorilor captivi.

| (322) | Pentru perioada anterioară anului 1995, reglementarea prețurilor s-a bazat pe Regulamentul privind serviciile poștale (Postdienstverordnung) (87) din 24 iunie 1991, care prevedea că tarifele monopolului trebuiau să fie echilibrate. Conform practicii administrative, această prevedere includea costurile de pensii. Reglementarea prețurilor din perioada 1995-1997 a avut la bază Legea privind reglementarea telecomunicațiilor și a sistemului poștal din 14 septembrie 1994 (Gesetz über die Regulierung der Telekommunikation und des Postwesens, BGBl. I, pp. 2325, 2371). Articolul 4 coroborat cu articolul 2 și articolul 7 au permis ca veniturile din serviciile cu prețuri reglementate să acopere nu doar costurile serviciilor reglementate, inclusiv contribuțiile la Fondul de pensii, ci și să finanțeze costurile serviciilor cu prețuri nereglementate. |
| --- | --- |

(322)

Pentru perioada anterioară anului 1995, reglementarea prețurilor s-a bazat pe Regulamentul privind serviciile poștale (Postdienstverordnung) (87) din 24 iunie 1991, care prevedea că tarifele monopolului trebuiau să fie echilibrate. Conform practicii administrative, această prevedere includea costurile de pensii. Reglementarea prețurilor din perioada 1995-1997 a avut la bază Legea privind reglementarea telecomunicațiilor și a sistemului poștal din 14 septembrie 1994 (Gesetz über die Regulierung der Telekommunikation und des Postwesens, BGBl. I, pp. 2325, 2371). Articolul 4 coroborat cu articolul 2 și articolul 7 au permis ca veniturile din serviciile cu prețuri reglementate să acopere nu doar costurile serviciilor reglementate, inclusiv contribuțiile la Fondul de pensii, ci și să finanțeze costurile serviciilor cu prețuri nereglementate.

| (323) | Conform situațiilor anuale ale Deutsche Post, în momentul reformei pensiilor din 1995, prețurile reglementate au fost menținute la același nivel aplicat atunci când Deutsche Post avea încă obligația să suporte integral costurile de pensii. Deși costurile pensiilor au fost ulterior plafonate la nivelul sumei forfetare (între 1995 și 1999) sau fixate la 33 % din salariul total al funcționarilor publici (începând din anul 2000), procent care a scăzut apoi în fiecare an, prețurile reglementate nu au fost reduse în mod corespunzător pentru a acoperi doar contribuțiile de asigurări sociale echivalente contribuțiilor obligatorii plătite de concurenți. Deoarece contribuțiile fixe către Fondul de pensii până în 1999 (2,045 miliarde pe an) au rămas aproximativ egale cu costurile pensiilor din 1994, situația economică a Deutsche Post în ceea ce privește acoperirea costurilor de pensii din veniturile realizate din serviciile cu prețuri reglementate nu s-a modificat. Atât nivelul veniturilor Deutsche Post, cât și contribuțiile sale la Fondul de pensii au rămas echilibrate. |
| --- | --- |

(323)

Conform situațiilor anuale ale Deutsche Post, în momentul reformei pensiilor din 1995, prețurile reglementate au fost menținute la același nivel aplicat atunci când Deutsche Post avea încă obligația să suporte integral costurile de pensii. Deși costurile pensiilor au fost ulterior plafonate la nivelul sumei forfetare (între 1995 și 1999) sau fixate la 33 % din salariul total al funcționarilor publici (începând din anul 2000), procent care a scăzut apoi în fiecare an, prețurile reglementate nu au fost reduse în mod corespunzător pentru a acoperi doar contribuțiile de asigurări sociale echivalente contribuțiilor obligatorii plătite de concurenți. Deoarece contribuțiile fixe către Fondul de pensii până în 1999 (2,045 miliarde pe an) au rămas aproximativ egale cu costurile pensiilor din 1994, situația economică a Deutsche Post în ceea ce privește acoperirea costurilor de pensii din veniturile realizate din serviciile cu prețuri reglementate nu s-a modificat. Atât nivelul veniturilor Deutsche Post, cât și contribuțiile sale la Fondul de pensii au rămas echilibrate.

| (324) | PostG 1997 prevede în mod clar că prețurile reglementate ar trebui să acopere nu numai costurile furnizării eficiente a unor servicii, ci și sarcini precum costurile de asigurări sociale ale funcționarilor publici. Astfel, PostG 1997 recunoștea în mod explicit că veniturile din prețurile reglementate trebuiau să fie stabilite astfel încât să acopere integral sumele forfetare. Deoarece organul legislativ german a părut să considere că nivelul de atunci al prețurilor reglementate îndeplinea cerințele PostG 1997, a decis că nivelul acestora trebuia menținut până în 1999 la prețul din 1997. Ulterior, Ministrul Economiei și Tehnologiei a decis, la 27 martie 2000, că tarifele aprobate la 1 septembrie 1997 trebuie să rămână valabile până la 31 decembrie 2002. |
| --- | --- |

(324)

PostG 1997 prevede în mod clar că prețurile reglementate ar trebui să acopere nu numai costurile furnizării eficiente a unor servicii, ci și sarcini precum costurile de asigurări sociale ale funcționarilor publici. Astfel, PostG 1997 recunoștea în mod explicit că veniturile din prețurile reglementate trebuiau să fie stabilite astfel încât să acopere integral sumele forfetare. Deoarece organul legislativ german a părut să considere că nivelul de atunci al prețurilor reglementate îndeplinea cerințele PostG 1997, a decis că nivelul acestora trebuia menținut până în 1999 la prețul din 1997. Ulterior, Ministrul Economiei și Tehnologiei a decis, la 27 martie 2000, că tarifele aprobate la 1 septembrie 1997 trebuie să rămână valabile până la 31 decembrie 2002.

| (325) | Astfel, prețurile reglementate au fost menținute la cel mai ridicat nivel istoric și nu au fost reduse până la o valoare care să genereze un dezavantaj competitiv pentru Deutsche Post. |
| --- | --- |

(325)

Astfel, prețurile reglementate au fost menținute la cel mai ridicat nivel istoric și nu au fost reduse până la o valoare care să genereze un dezavantaj competitiv pentru Deutsche Post.

| (326) | Începând din anul 2000, Deutsche Post s-a aflat într-o poziție și mai avantajoasă decât concurenții săi, contribuțiile fixe la Fondul de pensii fiind reduse la 33 % din salariile reale ale funcționarilor publici. În termeni absoluți, nivelul respectiv determină o reducere a costurilor de la 2,045 miliarde EUR la 735 milioane EUR (chiar sub această sumă în anii următori, pe măsură ce numărul de funcționari publici scădea, această tendință fiind compensată doar parțial de creșterea salariilor). Deoarece prețurile reglementate au fost menținute la nivelul istoric maxim, începând din anul 2000, Deutsche Post a început să realizeze profituri importante din serviciile cu prețuri reglementate. |
| --- | --- |

(326)

Începând din anul 2000, Deutsche Post s-a aflat într-o poziție și mai avantajoasă decât concurenții săi, contribuțiile fixe la Fondul de pensii fiind reduse la 33 % din salariile reale ale funcționarilor publici. În termeni absoluți, nivelul respectiv determină o reducere a costurilor de la 2,045 miliarde EUR la 735 milioane EUR (chiar sub această sumă în anii următori, pe măsură ce numărul de funcționari publici scădea, această tendință fiind compensată doar parțial de creșterea salariilor). Deoarece prețurile reglementate au fost menținute la nivelul istoric maxim, începând din anul 2000, Deutsche Post a început să realizeze profituri importante din serviciile cu prețuri reglementate.

| (327) | Analizând profitabilitatea Deutsche Post din serviciile cu prețuri reglementate în perioada 1995-2002, studiul WIK concluzionează că Deutsche Post nu a suferit niciun fel de pierderi din serviciile cu prețuri reglementate, adică până în 1999, în pofida plăților forfetare către Fondul de pensii. Mai mult, studiul WIK menționează randamente pozitive începând din anul 2000. |
| --- | --- |

(327)

Analizând profitabilitatea Deutsche Post din serviciile cu prețuri reglementate în perioada 1995-2002, studiul WIK concluzionează că Deutsche Post nu a suferit niciun fel de pierderi din serviciile cu prețuri reglementate, adică până în 1999, în pofida plăților forfetare către Fondul de pensii. Mai mult, studiul WIK menționează randamente pozitive începând din anul 2000.

| (328) | Prin urmare, Comisia trebuie să respingă afirmația Germaniei conform căreia Deutsche Post se afla într-o poziție defavorabilă comparativ cu concurenții săi în ceea ce privește acoperirea contribuțiilor de asigurări sociale din serviciile cu prețuri reglementate și că subvenția pentru pensii era necesară și proporțională înainte de 2002. |
| --- | --- |

(328)

Prin urmare, Comisia trebuie să respingă afirmația Germaniei conform căreia Deutsche Post se afla într-o poziție defavorabilă comparativ cu concurenții săi în ceea ce privește acoperirea contribuțiilor de asigurări sociale din serviciile cu prețuri reglementate și că subvenția pentru pensii era necesară și proporțională înainte de 2002.

| (329) | Fără a aduce atingere celor de mai sus, Comisia recunoaște că, în acest caz, nu există probe suficiente pentru a determina nivelul exact al contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu pe care Deutsche Post le-a plătit în perioada 1995-2002. Aceasta consideră că o asemenea cuantificare nu poate fi întemeiată pe constatări ex post conform cărora un anumit procent din costurile de asigurări sociale ale serviciilor cu prețuri nereglementate a fost transferat pentru a fi finanțat din venituri realizate din tarifele reglementate, și că Deutsche Post nu a fost defavorizată, în termeni generali, de sistemul de contribuții la fondul de pensii, deoarece veniturile realizate din tarifele reglementate au fost stabilite de facto la un nivel suficient pentru a acoperi contribuțiile la Fondul de pensii, inclusiv costurile transferate. Nu este posibilă, de asemenea, nici stabilirea unei metode prin care statele membre să calculeze cuantumul contribuțiilor pentru perioada respectivă. Comisia constată, după evaluarea temeiului juridic privind prețurile reglementate din perioada 1995-2002, că modul în care autoritățile competente au decis componența prețurilor reglementate pe bază ex ante nu poate fi dedus cu certitudine pe baza dispozițiilor legislative. În special, nu se poate dovedi cu certitudine în acest caz că, atunci când autoritățile competente au stabilit prețurile reglementate au stabilit la un nivel care acoperea de facto costurile transferate, ar fi alocat în mod neechivoc, prin deciziile lor, o cotă din prețul reglementat pentru a acoperi cuantumul sarcinilor declarate ale serviciilor cu prețuri nereglementate. |
| --- | --- |

(329)

Fără a aduce atingere celor de mai sus, Comisia recunoaște că, în acest caz, nu există probe suficiente pentru a determina nivelul exact al contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu pe care Deutsche Post le-a plătit în perioada 1995-2002. Aceasta consideră că o asemenea cuantificare nu poate fi întemeiată pe constatări ex post conform cărora un anumit procent din costurile de asigurări sociale ale serviciilor cu prețuri nereglementate a fost transferat pentru a fi finanțat din venituri realizate din tarifele reglementate, și că Deutsche Post nu a fost defavorizată, în termeni generali, de sistemul de contribuții la fondul de pensii, deoarece veniturile realizate din tarifele reglementate au fost stabilite de facto la un nivel suficient pentru a acoperi contribuțiile la Fondul de pensii, inclusiv costurile transferate. Nu este posibilă, de asemenea, nici stabilirea unei metode prin care statele membre să calculeze cuantumul contribuțiilor pentru perioada respectivă. Comisia constată, după evaluarea temeiului juridic privind prețurile reglementate din perioada 1995-2002, că modul în care autoritățile competente au decis componența prețurilor reglementate pe bază ex ante nu poate fi dedus cu certitudine pe baza dispozițiilor legislative. În special, nu se poate dovedi cu certitudine în acest caz că, atunci când autoritățile competente au stabilit prețurile reglementate au stabilit la un nivel care acoperea de facto costurile transferate, ar fi alocat în mod neechivoc, prin deciziile lor, o cotă din prețul reglementat pentru a acoperi cuantumul sarcinilor declarate ale serviciilor cu prețuri nereglementate.

| (330) | Spre deosebire de deciziile de plafonare din 2002, 2007 și 2011, în care aceste sarcini au fost recunoscute în mod explicit și aprobate de autoritatea de reglementare din sectorul poștal, acoperirea anterioară de facto ar fi putut fi legată de considerente ale autorităților competente de reglementare a prețurilor în legătură cu evoluția altor componente de costuri sau a tendinței altor variabile ale activității economice. În acest caz, prin urmare, acoperirea anterioară de facto nu este suficientă pentru a cuantifica în mod precis și cu certitudine măsura în care autoritățile competente au majorat prețurile reglementate pentru a compensa sarcinile declarate ale serviciilor cu prețuri nereglementate. |
| --- | --- |

(330)

Spre deosebire de deciziile de plafonare din 2002, 2007 și 2011, în care aceste sarcini au fost recunoscute în mod explicit și aprobate de autoritatea de reglementare din sectorul poștal, acoperirea anterioară de facto ar fi putut fi legată de considerente ale autorităților competente de reglementare a prețurilor în legătură cu evoluția altor componente de costuri sau a tendinței altor variabile ale activității economice. În acest caz, prin urmare, acoperirea anterioară de facto nu este suficientă pentru a cuantifica în mod precis și cu certitudine măsura în care autoritățile competente au majorat prețurile reglementate pentru a compensa sarcinile declarate ale serviciilor cu prețuri nereglementate.

| (331) | Pe de altă parte, pentru perioada începând de la 1 ianuarie 2003, modul în care autoritatea de reglementare a stabilit componența prețurilor reglementate poate fi stabilit cu certitudine, pe baza deciziilor de plafonare a tarifelor din 2002, 2007 și 2011. Este cert că acestea au fost stabilite în mod clar la un nivel mai ridicat, pentru a acoperi costurile serviciilor cu prețuri nereglementate din veniturile din prețurile reglementate. |
| --- | --- |

(331)

Pe de altă parte, pentru perioada începând de la 1 ianuarie 2003, modul în care autoritatea de reglementare a stabilit componența prețurilor reglementate poate fi stabilit cu certitudine, pe baza deciziilor de plafonare a tarifelor din 2002, 2007 și 2011. Este cert că acestea au fost stabilite în mod clar la un nivel mai ridicat, pentru a acoperi costurile serviciilor cu prețuri nereglementate din veniturile din prețurile reglementate.

(b)   Contribuția Deutsche Post începând cu anul 2003

| (332) | PostG 1997 permite Deutsche Post să solicite autorității de reglementare din sectorul poștal, atunci când stabilește nivelul de venituri din dreptul exclusiv și veniturile reglementate, să includă în costurile de recuperat de la consumatori, între altele, „costurile sociale suplimentare” și costurile de furnizare eficientă a serviciului universal. Autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aplicat pentru prima dată această metodă prin decizia de plafonare a prețurilor din 2002. De asemenea, autoritatea de reglementare a aprobat costul din contribuția suplimentară la asigurările sociale, prin deciziile de plafonare a prețurilor din 2007 și 2011. Faptul că doar o parte din serviciile cu prețuri reglementate este supusă controlului ex ante al prețurilor nu modifică evaluarea Comisiei. Deutsche Post era încă autorizată să recupereze întregul cost prin utilizarea poziției sale dominante. În această privință, nu este relevant dacă autoritatea de reglementare își exercită controlul ex ante sau ex post. |
| --- | --- |

(332)

PostG 1997 permite Deutsche Post să solicite autorității de reglementare din sectorul poștal, atunci când stabilește nivelul de venituri din dreptul exclusiv și veniturile reglementate, să includă în costurile de recuperat de la consumatori, între altele, „costurile sociale suplimentare” și costurile de furnizare eficientă a serviciului universal. Autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aplicat pentru prima dată această metodă prin decizia de plafonare a prețurilor din 2002. De asemenea, autoritatea de reglementare a aprobat costul din contribuția suplimentară la asigurările sociale, prin deciziile de plafonare a prețurilor din 2007 și 2011. Faptul că doar o parte din serviciile cu prețuri reglementate este supusă controlului ex ante al prețurilor nu modifică evaluarea Comisiei. Deutsche Post era încă autorizată să recupereze întregul cost prin utilizarea poziției sale dominante. În această privință, nu este relevant dacă autoritatea de reglementare își exercită controlul ex ante sau ex post.

| (333) | Autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat în mod constant cererea Deutsche Post de a refinanța sarcina 2 (costurile de asigurări sociale reale care depășesc rata contribuției legale) din veniturile obținute din prețurile reglementate. Pentru a determina costurile de asigurări sociale suplimentare (sarcina 2) din 2001, contribuțiile reale de asigurări sociale pentru funcționarii publici ai Deutsche Post, în cuantum de [40-45 %] din salariile reale (88), au fost comparate cu nivelul de referință reglementat. Acest nivel de referință este format din cota angajatorilor la contribuțiile de asigurări sociale, împotriva accidentelor și de pensie suplimentară, care totalizează, împreună, [20-25 %] din salariile reale. |
| --- | --- |

(333)

Autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat în mod constant cererea Deutsche Post de a refinanța sarcina 2 (costurile de asigurări sociale reale care depășesc rata contribuției legale) din veniturile obținute din prețurile reglementate. Pentru a determina costurile de asigurări sociale suplimentare (sarcina 2) din 2001, contribuțiile reale de asigurări sociale pentru funcționarii publici ai Deutsche Post, în cuantum de [40-45 %] din salariile reale (88), au fost comparate cu nivelul de referință reglementat. Acest nivel de referință este format din cota angajatorilor la contribuțiile de asigurări sociale, împotriva accidentelor și de pensie suplimentară, care totalizează, împreună, [20-25 %] din salariile reale.

| (334) | Diferența dintre cele două rate de [20-15 %] din salariul real al funcționarilor publici a fost inclusă în sarcina 2 și acoperită din veniturile obținute din prețurile reglementate (a se vedea tabelul 2). |
| --- | --- |

(334)

Diferența dintre cele două rate de [20-15 %] din salariul real al funcționarilor publici a fost inclusă în sarcina 2 și acoperită din veniturile obținute din prețurile reglementate (a se vedea tabelul 2).

| (335) | Așadar, din punct de vedere economic, Deutsche Post nu suportă contribuții de asigurări sociale în procent de 33 % din salariile reale, ci doar de 20-25 %. Începând din 2003, restul costurilor au fost suportate de consumatorii captivi, care plătesc tarife calculate astfel încât să acopere costurile de asigurări sociale ale serviciilor pentru care Deutsche Post a deținut un drept exclusiv până în 2007, precum și pentru serviciile universale în cazul cărora Deutsche Post beneficiază de o poziție dominantă. |
| --- | --- |

(335)

Așadar, din punct de vedere economic, Deutsche Post nu suportă contribuții de asigurări sociale în procent de 33 % din salariile reale, ci doar de 20-25 %. Începând din 2003, restul costurilor au fost suportate de consumatorii captivi, care plătesc tarife calculate astfel încât să acopere costurile de asigurări sociale ale serviciilor pentru care Deutsche Post a deținut un drept exclusiv până în 2007, precum și pentru serviciile universale în cazul cărora Deutsche Post beneficiază de o poziție dominantă.

| (336) | Pentru a compara rata aplicată a salariilor reale cu nivelul contribuțiilor de asigurări sociale ale unui concurent, salariul real trebuie să fie transformat în salariul brut al funcționarilor publici. |
| --- | --- |

(336)

Pentru a compara rata aplicată a salariilor reale cu nivelul contribuțiilor de asigurări sociale ale unui concurent, salariul real trebuie să fie transformat în salariul brut al funcționarilor publici.

| (337) | Salariul real corespunde unui procent între [85 % și 90 %] din salariul brut al funcționarilor publici (89). Pe această bază, [20-25 %] din salariile reale corespund unui procent de [17,5-22,5 %] din salariul brut. |
| --- | --- |

(337)

Salariul real corespunde unui procent între [85 % și 90 %] din salariul brut al funcționarilor publici (89). Pe această bază, [20-25 %] din salariile reale corespund unui procent de [17,5-22,5 %] din salariul brut.

| (338) | Ca urmare a limitării la 33 % a contribuției Deutsche Post la Fondul de pensii și a aprobării sarcinii 2 de către autoritatea de reglementare din sectorul poștal, Deutsche Post plătește contribuții de asigurări sociale de [17,5-22,5 %] din salariul brut al funcționarilor publici. |
| --- | --- |

(338)

Ca urmare a limitării la 33 % a contribuției Deutsche Post la Fondul de pensii și a aprobării sarcinii 2 de către autoritatea de reglementare din sectorul poștal, Deutsche Post plătește contribuții de asigurări sociale de [17,5-22,5 %] din salariul brut al funcționarilor publici.

VII.3.2.3.   Comparație

(a)   Perioada 1995-2002

| (339) | În perioada 1995-2002, veniturile obținute din prețurile aplicate de Deutsche Post în sectorul rezervat au redus în mod considerabil sarcina economică reală a contribuției sale pentru acoperirea costurilor cu asigurările sociale. Cu toate acestea, în lipsa unui element de preț alocat, Comisia poate să stabilească doar faptul că nivelul contribuției Deutsche Post a rămas sub rata de referință. Comisia nu este în măsură să calculeze diferența exactă între cele două niveluri sau să elaboreze o metodă care să permită statului membru să facă acest calcul. |
| --- | --- |

(339)

În perioada 1995-2002, veniturile obținute din prețurile aplicate de Deutsche Post în sectorul rezervat au redus în mod considerabil sarcina economică reală a contribuției sale pentru acoperirea costurilor cu asigurările sociale. Cu toate acestea, în lipsa unui element de preț alocat, Comisia poate să stabilească doar faptul că nivelul contribuției Deutsche Post a rămas sub rata de referință. Comisia nu este în măsură să calculeze diferența exactă între cele două niveluri sau să elaboreze o metodă care să permită statului membru să facă acest calcul.

(b)   Perioada după 2003

| (340) | Pentru a compara rata contribuției legale cu rata de referință, trebuie observat că rata contribuției legale este calculată în funcție de salariile reale ale funcționarilor publici, al căror nivel de bază este prea redus comparativ cu salariul brut al angajaților din sectorul privat. Prin urmare, rata contribuției legale trebuie recalculată ca procent din salariul brut al funcționarilor publici. |
| --- | --- |

(340)

Pentru a compara rata contribuției legale cu rata de referință, trebuie observat că rata contribuției legale este calculată în funcție de salariile reale ale funcționarilor publici, al căror nivel de bază este prea redus comparativ cu salariul brut al angajaților din sectorul privat. Prin urmare, rata contribuției legale trebuie recalculată ca procent din salariul brut al funcționarilor publici.

| (341) | Comparația pentru 2006 arată că serviciile cu prețuri nereglementate au suportat contribuții de asigurări sociale de [17,5-22,5 %] din salariile brute ale funcționarilor publici ([20-25 %] din salariile reale ale funcționarilor publici), față de rata de referință de 33,5 %. În ceea ce privește ratele contribuțiilor de asigurări sociale, Deutsche Post a beneficiat, în 2006, de un avantaj comparativ de [10-15 %] din salariile brute ale funcționarilor publici.

  Tabelul 7


  Comparație între rata contribuției legale și rata de referință pentru contribuțiile de asigurări sociale ale Deutsche Post din 2006 | Rata contribuției la asigurările sociale | Rata contribuției legale | Rata de referință pentru contribuțiile de asigurări sociale ale Deutsche Post |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ca procent din | Salariul brut al angajaților privați | Salariul brut al funcționarilor publici | Salariul brut al funcționarilor publici |
| Cota angajatorului | 20,50 % | 17,84 % | 20,50 % |
| Asigurare de sănătate | 6,65 % | 5,79 % | 6,65 % |
| Asigurare de îngrijire | 0,85 % | 0,74 % | 0,85 % |
| Asigurare de șomaj | 3,25 % | 2,83 % | 3,25 % |
| Asigurare de pensie | 9,75 % | 8,48 % | 9,75 % |
| Cota angajatului | 20,50 % | | |
| Asigurare de sănătate | 6,65 % | | |
| Asigurare de îngrijire | 0,85 % | | |
| Asigurare de șomaj | 3,25 % | | 3,25 % |
| Asigurare de pensie | 9,75 % | | 9,75 % |
| Asigurare de pensie suplimentară | | [0-5 %] | |
| Asigurare în caz de accident | | [0-5 %] | |
| Rata contribuției | | [17,5-22,5 %] | 33,50 % |

(341)

Comparația pentru 2006 arată că serviciile cu prețuri nereglementate au suportat contribuții de asigurări sociale de [17,5-22,5 %] din salariile brute ale funcționarilor publici ([20-25 %] din salariile reale ale funcționarilor publici), față de rata de referință de 33,5 %. În ceea ce privește ratele contribuțiilor de asigurări sociale, Deutsche Post a beneficiat, în 2006, de un avantaj comparativ de [10-15 %] din salariile brute ale funcționarilor publici.

Tabelul 7

Comparație între rata contribuției legale și rata de referință pentru contribuțiile de asigurări sociale ale Deutsche Post din 2006

Rata contribuției la asigurările sociale

Rata contribuției legale

Rata de referință pentru contribuțiile de asigurări sociale ale Deutsche Post

ca procent din

Salariul brut al angajaților privați

Salariul brut al funcționarilor publici

Salariul brut al funcționarilor publici

Cota angajatorului

20,50 %

17,84 %

20,50 %

Asigurare de sănătate

6,65 %

5,79 %

6,65 %

Asigurare de îngrijire

0,85 %

0,74 %

0,85 %

Asigurare de șomaj

3,25 %

2,83 %

3,25 %

Asigurare de pensie

9,75 %

8,48 %

9,75 %

Cota angajatului

20,50 %

Asigurare de sănătate

6,65 %

Asigurare de îngrijire

0,85 %

Asigurare de șomaj

3,25 %

3,25 %

Asigurare de pensie

9,75 %

9,75 %

Asigurare de pensie suplimentară

[0-5 %]

Asigurare în caz de accident

[0-5 %]

Rata contribuției

[17,5-22,5 %]

33,50 %

| (342) | Tabelul 7 arată că nivelul de referință pentru Deutsche Post reprezintă 33,5 % din salariul brut al funcționarilor publici și este cu [10-15] % mai mare decât nivelul suportat în mod real de Deutsche Post. |
| --- | --- |

(342)

Tabelul 7 arată că nivelul de referință pentru Deutsche Post reprezintă 33,5 % din salariul brut al funcționarilor publici și este cu [10-15] % mai mare decât nivelul suportat în mod real de Deutsche Post.

| (343) | Diferența de [10-15] puncte procentuale pentru 2006 este mai mare decât diferența nominală de [8-13 %] % dintre rata de referință de 33,5 % și rata contribuției legale de [20-25] %. Diferența include un adaos de [2-3] puncte procentuale, care ia în considerare faptul că rata nominală a contribuției legale de [20-25] % este incorect calculată pe baza salariului real al funcționarilor publici, în loc de salariul brut al acestora, care este echivalent cu salariul brut al angajaților din sectorul privat. |
| --- | --- |

(343)

Diferența de [10-15] puncte procentuale pentru 2006 este mai mare decât diferența nominală de [8-13 %] % dintre rata de referință de 33,5 % și rata contribuției legale de [20-25] %. Diferența include un adaos de [2-3] puncte procentuale, care ia în considerare faptul că rata nominală a contribuției legale de [20-25] % este incorect calculată pe baza salariului real al funcționarilor publici, în loc de salariul brut al acestora, care este echivalent cu salariul brut al angajaților din sectorul privat.

VII.3.2.4.   Concluzie preliminară privind necesitatea și proporționalitatea

| (344) | Subvenția pentru pensii, care acoperă necesitățile de finanțare ale Fondului de pensii ce depășesc contribuția de 33 % din salariile reale ale funcționarilor publici Deutsche Post, nu este nici necesară, nici proporțională, din următoarele motive:






  1. | în perioada 1995-2002, Deutsche Post a suportat costuri sub nivelul de referință, dar diferența nu poate fi determinată cu precizie; |
| --- | --- | --- |

(344)

Subvenția pentru pensii, care acoperă necesitățile de finanțare ale Fondului de pensii ce depășesc contribuția de 33 % din salariile reale ale funcționarilor publici Deutsche Post, nu este nici necesară, nici proporțională, din următoarele motive:

1.

în perioada 1995-2002, Deutsche Post a suportat costuri sub nivelul de referință, dar diferența nu poate fi determinată cu precizie;

| 2. | începând din 2003, Deutsche Post a suportat, în medie, costuri de aproximativ [17,5-22,5] % din salariile brute ale funcționarilor săi publici, în comparație cu rata medie de referință de 32 % din salariul brut al funcționarilor publici; restul costurilor au fost suportate de consumator, deoarece veniturile autorizate în temeiul plafonării prețurilor includ sarcina pentru costurile suplimentare de asigurări sociale, care acoperă restul de [10-15 %] din salariul brut al funcționarilor publici. |
| --- | --- |

2.

începând din 2003, Deutsche Post a suportat, în medie, costuri de aproximativ [17,5-22,5] % din salariile brute ale funcționarilor săi publici, în comparație cu rata medie de referință de 32 % din salariul brut al funcționarilor publici; restul costurilor au fost suportate de consumator, deoarece veniturile autorizate în temeiul plafonării prețurilor includ sarcina pentru costurile suplimentare de asigurări sociale, care acoperă restul de [10-15 %] din salariul brut al funcționarilor publici.

| (345) | Diferența dintre ratele ulterioare anului 2003 este rezultatul a doi factori:






  1. | nivelul contribuțiilor de asigurări sociale, calculate pe baza salariului, care sunt suportate de societățile din sectorul de corespondență/coletărie este de 41 % din salariul brut. Pentru a o compara acest nivel cu contribuția de asigurări sociale pe care Deutsche Post o plătește pentru funcționarii publici, este necesar să se facă o corecție ținând seama de faptul că funcționarii publici suportă 30-50 % din costurile de asistență medicală și îngrijire a sănătății. Această contribuție a funcționarilor publici este echivalentă cu contribuția angajaților la costurile de asistență și îngrijire medicală, egală cu 7,5 % din salariul brut; |
| --- | --- | --- |

(345)

Diferența dintre ratele ulterioare anului 2003 este rezultatul a doi factori:

1.

nivelul contribuțiilor de asigurări sociale, calculate pe baza salariului, care sunt suportate de societățile din sectorul de corespondență/coletărie este de 41 % din salariul brut. Pentru a o compara acest nivel cu contribuția de asigurări sociale pe care Deutsche Post o plătește pentru funcționarii publici, este necesar să se facă o corecție ținând seama de faptul că funcționarii publici suportă 30-50 % din costurile de asistență medicală și îngrijire a sănătății. Această contribuție a funcționarilor publici este echivalentă cu contribuția angajaților la costurile de asistență și îngrijire medicală, egală cu 7,5 % din salariul brut;

| 2. | contribuția Deutsche Post este calculată pe baza salariului real al funcționarilor publici, nu pe salariul brut. Rata de referință pentru funcționarii publici ai Deutsche Post este, așadar, de 33,5 % din salariul brut. În principiu, orice scutire care depășește acest nivel nu este nici necesară, nici proporțională. |
| --- | --- |

2.

contribuția Deutsche Post este calculată pe baza salariului real al funcționarilor publici, nu pe salariul brut. Rata de referință pentru funcționarii publici ai Deutsche Post este, așadar, de 33,5 % din salariul brut. În principiu, orice scutire care depășește acest nivel nu este nici necesară, nici proporțională.

| (346) | Pentru perioada 1995-2002 este imposibil să se determine proporția exactă a scutirii care depășește nivelul acceptabil ca necesar și proporțional. Începând din 2003, această proporție corespunde unui procent de [10-15] % din salariul brut. |
| --- | --- |

(346)

Pentru perioada 1995-2002 este imposibil să se determine proporția exactă a scutirii care depășește nivelul acceptabil ca necesar și proporțional. Începând din 2003, această proporție corespunde unui procent de [10-15] % din salariul brut.

VII.3.2.5.   Impactul mediului concurențial și de reglementare specific asupra necesității și proporționalității

| (347) | Evaluarea necesității și proporționalității subvenției pentru pensii trebuie, cu toate acestea, să țină seama de cadrul competitiv și de reglementare. |
| --- | --- |

(347)

Evaluarea necesității și proporționalității subvenției pentru pensii trebuie, cu toate acestea, să țină seama de cadrul competitiv și de reglementare.

| (348) | Așa cum s-a explicat în secțiunea II.2.1, până la 31 decembrie 2007, Deutsche Post a beneficiat de un drept exclusiv pentru anumite servicii de corespondență. Acesteia i-a fost încredințată până la acea dată, în temeiul articolului 52 din PostG 1997, obligația de serviciu universal prevăzută la capitolul 2 din Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului (90) și articolul 11 din PostG 1997. Începând cu 1 ianuarie 2008, aceasta a furnizat servicii universale în mod voluntar. |
| --- | --- |

(348)

Așa cum s-a explicat în secțiunea II.2.1, până la 31 decembrie 2007, Deutsche Post a beneficiat de un drept exclusiv pentru anumite servicii de corespondență. Acesteia i-a fost încredințată până la acea dată, în temeiul articolului 52 din PostG 1997, obligația de serviciu universal prevăzută la capitolul 2 din Directiva 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului (90) și articolul 11 din PostG 1997. Începând cu 1 ianuarie 2008, aceasta a furnizat servicii universale în mod voluntar.

| (349) | Atât timp cât Deutsche Post a beneficiat de un drept exclusiv pentru anumite servicii de corespondență, concurenții săi nu și-au putut oferi serviciile în sectorul respectiv al pieței poștale. Faptul că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a permis Deutsche Post să își refinanțeze integral, prin majorarea prețurilor reglementate, acea parte din costurile de asigurări sociale ale funcționarilor publici care decurg din furnizarea serviciilor rezervate, peste nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu ale concurenților săi, era puțin probabil să afecteze schimburile comerciale într-o măsură contrară interesului comun. |
| --- | --- |

(349)

Atât timp cât Deutsche Post a beneficiat de un drept exclusiv pentru anumite servicii de corespondență, concurenții săi nu și-au putut oferi serviciile în sectorul respectiv al pieței poștale. Faptul că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a permis Deutsche Post să își refinanțeze integral, prin majorarea prețurilor reglementate, acea parte din costurile de asigurări sociale ale funcționarilor publici care decurg din furnizarea serviciilor rezervate, peste nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu ale concurenților săi, era puțin probabil să afecteze schimburile comerciale într-o măsură contrară interesului comun.

| (350) | Rațiunea existenței obligației de serviciu universal este aceea că, pe o piață concurențială, operatorii poștali nu vor oferi anumite servicii în zone rurale și izolate sau le vor oferi numai la tarife inaccesibile. Prin urmare, articolul 4 din Directiva 97/67/CE impune statelor membre să se asigure că utilizatorii beneficiază de dreptul la un serviciu universal care implică prestarea permanentă a unui serviciu poștal de o calitate determinată în toate punctele de pe teritoriul lor, la prețuri accesibile pentru toți utilizatorii. |
| --- | --- |

(350)

Rațiunea existenței obligației de serviciu universal este aceea că, pe o piață concurențială, operatorii poștali nu vor oferi anumite servicii în zone rurale și izolate sau le vor oferi numai la tarife inaccesibile. Prin urmare, articolul 4 din Directiva 97/67/CE impune statelor membre să se asigure că utilizatorii beneficiază de dreptul la un serviciu universal care implică prestarea permanentă a unui serviciu poștal de o calitate determinată în toate punctele de pe teritoriul lor, la prețuri accesibile pentru toți utilizatorii.

| (351) | În această privință, dreptul național german prevede o obligație specială pentru orice furnizor de servicii poștale care ocupă o poziție dominantă pe o piață care intră sub incidența obligației de serviciu universal. Conform articolului 2 din PDLV (91), acești furnizori trebuie să ofere, pe piața respectivă, servicii în aceleași condiții pentru toți utilizatorii. Până în prezent, numai Deutsche Post a beneficiat de o astfel de poziție dominantă și s-a supus acestei obligații. |
| --- | --- |

(351)

În această privință, dreptul național german prevede o obligație specială pentru orice furnizor de servicii poștale care ocupă o poziție dominantă pe o piață care intră sub incidența obligației de serviciu universal. Conform articolului 2 din PDLV (91), acești furnizori trebuie să ofere, pe piața respectivă, servicii în aceleași condiții pentru toți utilizatorii. Până în prezent, numai Deutsche Post a beneficiat de o astfel de poziție dominantă și s-a supus acestei obligații.

| (352) | În urma privatizării, Deutsche Post nu a beneficiat de niciun ajutor de stat sub formă de compensație pentru furnizarea serviciilor universale. Cu toate acestea, Deutsche Post beneficiază de o compensație pentru costurile care decurg din serviciul universal garantat, pe care o primește din veniturile realizate din serviciile cu prețuri reglementate în privința cărora deține o poziție dominantă. În momentul evaluării proporționalității și necesității subvenției pentru pensii, Comisia consideră oportun să țină seama de acest aspect. |
| --- | --- |

(352)

În urma privatizării, Deutsche Post nu a beneficiat de niciun ajutor de stat sub formă de compensație pentru furnizarea serviciilor universale. Cu toate acestea, Deutsche Post beneficiază de o compensație pentru costurile care decurg din serviciul universal garantat, pe care o primește din veniturile realizate din serviciile cu prețuri reglementate în privința cărora deține o poziție dominantă. În momentul evaluării proporționalității și necesității subvenției pentru pensii, Comisia consideră oportun să țină seama de acest aspect.

| (353) | Astfel, Comisia concluzionează că, în cazul costurilor de asigurări sociale ale funcționarilor publici care sunt suportate în scopul furnizării serviciilor cu prețuri reglementate care intră sub incidența obligației de serviciu universal și în privința cărora Deutsche Post a beneficiat de o poziție dominantă, faptul că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat finanțarea integrală a respectivelor costuri de asigurări sociale prin creșterea prețurilor reglementate – chiar dacă acele costuri de asigurări sociale depășesc nivelul suportat, în mod normal, de concurenți – nu afectează schimburile comerciale într-o măsură contrară interesului comun. Această concluzie se bazează pe mediul concurențial și de reglementare specific în care sunt furnizate aceste servicii. Prin urmare, acesta nu poate fi extins și la alte sectoare. |
| --- | --- |

(353)

Astfel, Comisia concluzionează că, în cazul costurilor de asigurări sociale ale funcționarilor publici care sunt suportate în scopul furnizării serviciilor cu prețuri reglementate care intră sub incidența obligației de serviciu universal și în privința cărora Deutsche Post a beneficiat de o poziție dominantă, faptul că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat finanțarea integrală a respectivelor costuri de asigurări sociale prin creșterea prețurilor reglementate – chiar dacă acele costuri de asigurări sociale depășesc nivelul suportat, în mod normal, de concurenți – nu afectează schimburile comerciale într-o măsură contrară interesului comun. Această concluzie se bazează pe mediul concurențial și de reglementare specific în care sunt furnizate aceste servicii. Prin urmare, acesta nu poate fi extins și la alte sectoare.

VII.3.3.   Concluzie

| (354) | Se poate concluziona, așadar, că, începând din 2003, Deutsche Post a plătit, pentru funcționarii publici care lucrează în serviciile cu prețuri nereglementate, un nivel al contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu cu 11-14 puncte procentuale mai mic decât ratele de contribuție ale concurenților săi.

  Figura 8


  Avantajul comparativ în ceea ce privește rata contribuției la asigurările sociale în raport cu serviciile cu prețuri nereglementate (ratele contribuției sunt exprimate ca procent din salariul brut al funcționarilor publici)

  [...] |
| --- | --- |

(354)

Se poate concluziona, așadar, că, începând din 2003, Deutsche Post a plătit, pentru funcționarii publici care lucrează în serviciile cu prețuri nereglementate, un nivel al contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu cu 11-14 puncte procentuale mai mic decât ratele de contribuție ale concurenților săi.

Figura 8

Avantajul comparativ în ceea ce privește rata contribuției la asigurările sociale în raport cu serviciile cu prețuri nereglementate (ratele contribuției sunt exprimate ca procent din salariul brut al funcționarilor publici)

[...]

| (355) | Reducerea contribuțiilor de asigurări sociale nu este nici necesară, nici proporțională pentru îndeplinirea obiectivului de deschidere progresivă a pieței serviciilor poștale. Pe piețele în cauză, Deutsche Post este în concurență acerbă cu alte întreprinderi. Prin urmare, Comisia consideră că nivelul mai scăzut al contribuțiilor afectează schimburile comerciale într-o măsură care contravine interesului comun și acestea nu pot fi declarate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(355)

Reducerea contribuțiilor de asigurări sociale nu este nici necesară, nici proporțională pentru îndeplinirea obiectivului de deschidere progresivă a pieței serviciilor poștale. Pe piețele în cauză, Deutsche Post este în concurență acerbă cu alte întreprinderi. Prin urmare, Comisia consideră că nivelul mai scăzut al contribuțiilor afectează schimburile comerciale într-o măsură care contravine interesului comun și acestea nu pot fi declarate compatibile cu piața internă.

| (356) | Componenta incompatibilă a subvenției pentru pensii aferentă perioadei începând cu 1 ianuarie 2003 se calculează ca diferență între rata de referință și rata contribuției legale, înmulțită cu totalul salariilor brute ale funcționari publici care lucrează în serviciile cu prețuri nereglementate, conform formulei de mai jos:

  Tabelul 8


  Formula de calcul al ajutorului incompatibil pentru perioada începând cu 1 ianuarie 2003 | Ajutor incompatibil = | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| = | (rata de referință – rata contribuției legale) | × | Salariile brute totale ale funcționarilor publici din serviciile cu prețuri reglementate |

(356)

Componenta incompatibilă a subvenției pentru pensii aferentă perioadei începând cu 1 ianuarie 2003 se calculează ca diferență între rata de referință și rata contribuției legale, înmulțită cu totalul salariilor brute ale funcționari publici care lucrează în serviciile cu prețuri nereglementate, conform formulei de mai jos:

Tabelul 8

Formula de calcul al ajutorului incompatibil pentru perioada începând cu 1 ianuarie 2003

Ajutor incompatibil =

=

(rata de referință – rata contribuției legale)

×

Salariile brute totale ale funcționarilor publici din serviciile cu prețuri reglementate

| (357) | Utilizând datele disponibile, avantajul comparativ rezultat este de [500-1 000] milioane EUR pentru perioada 2003-2010 (a se vedea anexa). În această perioadă, cuantumul anual al ajutorului incompatibil a scăzut de la [...] milioane EUR în 2003 la [...] milioane EUR în 2010, ca urmare a diminuării numărului de funcționari publici. |
| --- | --- |

(357)

Utilizând datele disponibile, avantajul comparativ rezultat este de [500-1 000] milioane EUR pentru perioada 2003-2010 (a se vedea anexa). În această perioadă, cuantumul anual al ajutorului incompatibil a scăzut de la [...] milioane EUR în 2003 la [...] milioane EUR în 2010, ca urmare a diminuării numărului de funcționari publici.

VII.3.4.   Răspunsul la argumentele prezentate de Germania

| (358) | În decizia de extindere din 2011 au fost exprimate rezerve în ceea ce privește necesitatea și proporționalitatea subvenției pentru pensii, deoarece contribuțiile la asigurările sociale plătite pentru serviciile cu prețuri nereglementate au fost cu 11-14 % mai reduse decât cele ale concurenților privați. Decizia de extindere din 2011 a cuantificat avantajul anual rezultat ca fiind situat între 100 și 200 milioane EUR. |
| --- | --- |

(358)

În decizia de extindere din 2011 au fost exprimate rezerve în ceea ce privește necesitatea și proporționalitatea subvenției pentru pensii, deoarece contribuțiile la asigurările sociale plătite pentru serviciile cu prețuri nereglementate au fost cu 11-14 % mai reduse decât cele ale concurenților privați. Decizia de extindere din 2011 a cuantificat avantajul anual rezultat ca fiind situat între 100 și 200 milioane EUR.

| (359) | În răspunsul la decizia de extindere din 2011, Germania a prezentat două obiecții principale:






  1. | Germania insistă asupra faptului că rata de referință se poate întemeia numai pe contribuția angajatorului la fondul de asigurări sociale, deoarece întreprinderile private nu au nicio obligație legală de a plăți contribuția angajaților. În plus, rata de referință ar trebui să ia în considerare faptul că Deutsche Post a plătit întotdeauna salarii peste nivelul „competitiv”. |
| --- | --- | --- |

(359)

În răspunsul la decizia de extindere din 2011, Germania a prezentat două obiecții principale:

1.

Germania insistă asupra faptului că rata de referință se poate întemeia numai pe contribuția angajatorului la fondul de asigurări sociale, deoarece întreprinderile private nu au nicio obligație legală de a plăți contribuția angajaților. În plus, rata de referință ar trebui să ia în considerare faptul că Deutsche Post a plătit întotdeauna salarii peste nivelul „competitiv”.

| 2. | Germania susține că Comisia nu a stabilit dacă veniturile obținute din serviciile universale cu prețuri reglementate erau suficiente pentru a finanța sarcinile declarate pentru costurile suplimentare de asigurări sociale. |
| --- | --- |

2.

Germania susține că Comisia nu a stabilit dacă veniturile obținute din serviciile universale cu prețuri reglementate erau suficiente pentru a finanța sarcinile declarate pentru costurile suplimentare de asigurări sociale.

VII.3.4.1.   Comisia este îndreptățită să includă contribuția angajaților în rata de referință și să nu ajusteze salariul la un nivel „competitiv”.

| (360) | Germania argumentează că orice nivel de referință care depășește contribuția angajatorului la fondul de asigurări sociale ar defavoriza Deutsche Post în raport cu concurenții săi, care se obligă doar la plata contribuției angajatorului. |
| --- | --- |

(360)

Germania argumentează că orice nivel de referință care depășește contribuția angajatorului la fondul de asigurări sociale ar defavoriza Deutsche Post în raport cu concurenții săi, care se obligă doar la plata contribuției angajatorului.

| (361) | În ceea ce privește primul argument, Comisia dorește să precizeze că funcționarii publici – spre deosebire de angajații privați – nu sunt obligați să contribuie la fondurile de asigurări de pensii și de șomaj. Prin urmare, respectivele contribuții trebuie neapărat incluse în rata de referință, pentru ca atât Deutsche Post, cât și concurenții privați să suporte același cuantum de contribuții directe și indirecte. |
| --- | --- |

(361)

În ceea ce privește primul argument, Comisia dorește să precizeze că funcționarii publici – spre deosebire de angajații privați – nu sunt obligați să contribuie la fondurile de asigurări de pensii și de șomaj. Prin urmare, respectivele contribuții trebuie neapărat incluse în rata de referință, pentru ca atât Deutsche Post, cât și concurenții privați să suporte același cuantum de contribuții directe și indirecte.

| (362) | Germania susține, de asemenea, că rata de referință nu este aplicată nici salariilor brute ale funcționarilor publici, nici salariilor reale, ci doar salariilor „competitive”. În situațiile financiare din 2002, 2007 și 2011, Deutsche Post consideră că „salariul competitiv” ar trebuie să se bazeze pe salariul ETV sau pe contractele colective de muncă din sectorul poștal încheiate începând din anul 2003. |
| --- | --- |

(362)

Germania susține, de asemenea, că rata de referință nu este aplicată nici salariilor brute ale funcționarilor publici, nici salariilor reale, ci doar salariilor „competitive”. În situațiile financiare din 2002, 2007 și 2011, Deutsche Post consideră că „salariul competitiv” ar trebuie să se bazeze pe salariul ETV sau pe contractele colective de muncă din sectorul poștal încheiate începând din anul 2003.

| (363) | În situația financiară din 2009, salariul „competitiv” este definit ca fiind salariul minim pe anul 2007, care este mai mic chiar și decât salariul ETV. |
| --- | --- |

(363)

În situația financiară din 2009, salariul „competitiv” este definit ca fiind salariul minim pe anul 2007, care este mai mic chiar și decât salariul ETV.

| (364) | Germania susține că modul de calcul bazat pe salarii „competitive” este necesar pentru a așeza costurile de asigurări sociale ale Deutsche Post pe același nivel cu cele ale concurenților săi. |
| --- | --- |

(364)

Germania susține că modul de calcul bazat pe salarii „competitive” este necesar pentru a așeza costurile de asigurări sociale ale Deutsche Post pe același nivel cu cele ale concurenților săi.

| (365) | Comisia nu poate accepta acest argument, deoarece ajutorul trebuie să se limiteze la nivelul minim necesar care să garanteze că tranziția progresivă de la o situație concurențială preponderent limitată la o situație de concurență veritabilă la nivelul Uniunii are loc în condiții economice acceptabile. |
| --- | --- |

(365)

Comisia nu poate accepta acest argument, deoarece ajutorul trebuie să se limiteze la nivelul minim necesar care să garanteze că tranziția progresivă de la o situație concurențială preponderent limitată la o situație de concurență veritabilă la nivelul Uniunii are loc în condiții economice acceptabile.

| (366) | Ar fi disproporționat ca ajutorul să fie crescut în așa măsură încât, începând din anul 1995, Deutsche Post să trebuiască să finanțeze doar contribuțiile de asigurări sociale pe baza salariilor „competitive”, care nu reflectă condițiile de pe piața muncii din anii anteriori. Diferențele de salarizare a personalului angajat în diverse perioade de operatorii tradiționali și operatorii noi reprezintă o realitate economică normală. |
| --- | --- |

(366)

Ar fi disproporționat ca ajutorul să fie crescut în așa măsură încât, începând din anul 1995, Deutsche Post să trebuiască să finanțeze doar contribuțiile de asigurări sociale pe baza salariilor „competitive”, care nu reflectă condițiile de pe piața muncii din anii anteriori. Diferențele de salarizare a personalului angajat în diverse perioade de operatorii tradiționali și operatorii noi reprezintă o realitate economică normală.

| (367) | În cazul privind ajutorul acordat France Telecom
   (92), Comisia a respins, de asemenea, argumentul prezentat de Franța conform căruia nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu ar trebui să țină seama de faptul că funcționarii publici primesc salarii mai mari decât angajații concurenților. În acest context, Comisia a precizat că, datorită funcționarilor publici, operatorul tradițional avea, în momentul deschiderii pieței, personal înalt calificat și competent fără de care nu ar fi reușit să își mențină poziția pe piață. În orice caz, ar fi complet neavenit să fie acuzate dezavantaje specifice ale operatorului poștal tradițional și să fie ignorate avantajele considerabile privind cota de piață, recunoașterea mărcii și baza de clienți. |
| --- | --- |

(367)

În cazul privind ajutorul acordat France Telecom
   (92), Comisia a respins, de asemenea, argumentul prezentat de Franța conform căruia nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariu ar trebui să țină seama de faptul că funcționarii publici primesc salarii mai mari decât angajații concurenților. În acest context, Comisia a precizat că, datorită funcționarilor publici, operatorul tradițional avea, în momentul deschiderii pieței, personal înalt calificat și competent fără de care nu ar fi reușit să își mențină poziția pe piață. În orice caz, ar fi complet neavenit să fie acuzate dezavantaje specifice ale operatorului poștal tradițional și să fie ignorate avantajele considerabile privind cota de piață, recunoașterea mărcii și baza de clienți.

| (368) | În sfârșit, calculele Deutsche Post nu pot stabili, în mod credibil că, în lipsa obligației de a angaja funcționari publici, ar fi reușit să obțină economiile calculate de costuri salariale. Chiar presupunând că, în 1995, funcționarii publici ar fi devenit angajați privați, nu s-a stabilit nici numărul funcționarilor publici care ar fi fost înlocuiți de angajați privați în 1995, nici nivelul salariului acestora. Numărul mare al funcționarilor publici Deutsche Post din 1995 (93) este suficient pentru a invalida ipoteza că ar fi fost posibil, din punct de vedere legal și economic, ca toți funcționarii publici să fi fost înlocuiți, începând din 1995, de angajați privați cu aceeași productivitate, dar cu salarii mai reduse. |
| --- | --- |

(368)

În sfârșit, calculele Deutsche Post nu pot stabili, în mod credibil că, în lipsa obligației de a angaja funcționari publici, ar fi reușit să obțină economiile calculate de costuri salariale. Chiar presupunând că, în 1995, funcționarii publici ar fi devenit angajați privați, nu s-a stabilit nici numărul funcționarilor publici care ar fi fost înlocuiți de angajați privați în 1995, nici nivelul salariului acestora. Numărul mare al funcționarilor publici Deutsche Post din 1995 (93) este suficient pentru a invalida ipoteza că ar fi fost posibil, din punct de vedere legal și economic, ca toți funcționarii publici să fi fost înlocuiți, începând din 1995, de angajați privați cu aceeași productivitate, dar cu salarii mai reduse.

| (369) | Prin urmare, Comisia respinge obiecțiile Germaniei în ceea ce privește rata de referință și salariile. |
| --- | --- |

(369)

Prin urmare, Comisia respinge obiecțiile Germaniei în ceea ce privește rata de referință și salariile.

VII.3.4.2.   Referitor la afirmația Germaniei potrivit căreia veniturile din prețurile reglementate erau insuficiente pentru finanțarea sarcinilor declarate

| (370) | Conform autorităților germane, Comisia a evaluat doar nivelul contribuțiilor de asigurări sociale stabilite în funcție de salariu pentru serviciile cu prețuri nereglementate, fără a verifica dacă profiturile obținute din serviciile universale cu prețuri reglementate erau suficiente pentru a finanța sarcinile declarate. |
| --- | --- |

(370)

Conform autorităților germane, Comisia a evaluat doar nivelul contribuțiilor de asigurări sociale stabilite în funcție de salariu pentru serviciile cu prețuri nereglementate, fără a verifica dacă profiturile obținute din serviciile universale cu prețuri reglementate erau suficiente pentru a finanța sarcinile declarate.

| (371) | Germania prezintă două argumente. În primul rând, afirmă că Comisia nu a dovedit că autoritatea națională de reglementare din sectorul poștal ar fi aprobat sarcinile declarate de Deutsche Post. În al doilea rând, Germania susține că, și în cazul în care autoritatea ar fi aprobat aceste sarcini, profiturile obținute din serviciile universale cu prețuri reglementate erau insuficiente pentru a le finanța. Germania a prezentat două expertize realizate de profesorul Weber și de Ctcon pentru a demonstra că serviciile cu prețuri reglementate erau insuficiente pentru a acoperi sarcinile declarate pentru contribuțiile suplimentare de asigurări sociale, ceea ce înseamnă că Deutsche Post a fost subcompensată pentru costurile sale suplimentare de asigurări sociale. |
| --- | --- |

(371)

Germania prezintă două argumente. În primul rând, afirmă că Comisia nu a dovedit că autoritatea națională de reglementare din sectorul poștal ar fi aprobat sarcinile declarate de Deutsche Post. În al doilea rând, Germania susține că, și în cazul în care autoritatea ar fi aprobat aceste sarcini, profiturile obținute din serviciile universale cu prețuri reglementate erau insuficiente pentru a le finanța. Germania a prezentat două expertize realizate de profesorul Weber și de Ctcon pentru a demonstra că serviciile cu prețuri reglementate erau insuficiente pentru a acoperi sarcinile declarate pentru contribuțiile suplimentare de asigurări sociale, ceea ce înseamnă că Deutsche Post a fost subcompensată pentru costurile sale suplimentare de asigurări sociale.

(a)   Deciziile de plafonare a prețurilor din 2002, 2007 și 2011 sunt întemeiate pe situațiile financiare prezentate de Deutsche Post și aprobă toate sarcinile declarate

| (372) | Există probe documentare care atestă că, după decizia de plafonare a prețurilor din 2002, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat costurile Deutsche Post și a stabilit prețuri reglementate calculate astfel încât să le acopere. Deciziile de plafonare a prețurilor din 2007 și 2011 confirmă, de asemenea, faptul că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a acceptat costurile declarate de Deutsche Post și a aprobat finanțarea costurilor suplimentare de asigurări sociale declarate din veniturile obținute din prețurile reglementate. |
| --- | --- |

(372)

Există probe documentare care atestă că, după decizia de plafonare a prețurilor din 2002, autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat costurile Deutsche Post și a stabilit prețuri reglementate calculate astfel încât să le acopere. Deciziile de plafonare a prețurilor din 2007 și 2011 confirmă, de asemenea, faptul că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a acceptat costurile declarate de Deutsche Post și a aprobat finanțarea costurilor suplimentare de asigurări sociale declarate din veniturile obținute din prețurile reglementate.

(b)   Studiul profesorului Weber nu susține afirmația conform căreia veniturile din serviciile universale reglementate erau insuficiente pentru a acoperi sarcinile declarate de Deutsche Post

| (373) | Studiul profesorului Weber acoperă perioada 1995-2010 și precizează că Deutsche Post a beneficiat nu doar de subvenția pentru pensii, ci și de acoperirea integrală a sarcinii 2 din veniturile obținute din prețuri reglementate (a se vedea secțiunea VI.1.4.2(a) pentru o descriere detaliată a studiului). |
| --- | --- |

(373)

Studiul profesorului Weber acoperă perioada 1995-2010 și precizează că Deutsche Post a beneficiat nu doar de subvenția pentru pensii, ci și de acoperirea integrală a sarcinii 2 din veniturile obținute din prețuri reglementate (a se vedea secțiunea VI.1.4.2(a) pentru o descriere detaliată a studiului).

| (374) | Pentru a evalua expertiza, este util să se reamintească mai întâi regula de stabilire a prețurilor prevăzută de articolul 20 alineatul (2) din PostG 1997. Aceasta impune ca plafonul de tarifare să țină seama, în mod corespunzător, de costurile furnizării serviciului universal și de costurile aferente transferului costurilor de pensii pentru angajați care au rezultat de la succesorului legal către Deutsche Bundespost.

  Tabelul 9


  Regula de stabilire a prețurilor prevăzută de articolul 20 alineatul (2) din PostG 1997 | Plafonul de tarife pentru servicii reglementate = |
| --- | --- | --- |
| = | Costurile furnizării eficiente a unor servicii reglementate + sarcini = |
| = | Costurile totale ale serviciilor reglementate + sarcinile din serviciile nereglementate |

(374)

Pentru a evalua expertiza, este util să se reamintească mai întâi regula de stabilire a prețurilor prevăzută de articolul 20 alineatul (2) din PostG 1997. Aceasta impune ca plafonul de tarifare să țină seama, în mod corespunzător, de costurile furnizării serviciului universal și de costurile aferente transferului costurilor de pensii pentru angajați care au rezultat de la succesorului legal către Deutsche Bundespost.

Tabelul 9

Regula de stabilire a prețurilor prevăzută de articolul 20 alineatul (2) din PostG 1997

Plafonul de tarife pentru servicii reglementate =

=

Costurile furnizării eficiente a unor servicii reglementate + sarcini =

=

Costurile totale ale serviciilor reglementate + sarcinile din serviciile nereglementate

| (375) | Autoritatea de reglementare trebuie să stabilească prețurile reglementate care să acopere costurile „furnizării eficiente” ale serviciilor cu prețuri reglementate și costurile aprobate. Cu alte cuvinte, prețurile reglementate finanțează integral nu doar costurile totale ale serviciilor reglementate – indiferent dacă acestea sunt clasificate drept „sarcini” sau „costuri de furnizare eficientă a serviciilor” – ci și cota sarcinii aferente serviciilor cu prețuri nereglementate. Articolul 20 alineatul (2) din PostG 1997 garantează astfel că sarcinile aprobate sunt acoperite integral din veniturile realizate din tarifele reglementate. Prin urmare, contrar afirmațiilor Germaniei, legea cere ca serviciile cu prețuri reglementate să nu fie subcompensate prin transferul costurilor suplimentare de asigurări sociale pentru angajații din serviciile cu prețuri nereglementate. |
| --- | --- |

(375)

Autoritatea de reglementare trebuie să stabilească prețurile reglementate care să acopere costurile „furnizării eficiente” ale serviciilor cu prețuri reglementate și costurile aprobate. Cu alte cuvinte, prețurile reglementate finanțează integral nu doar costurile totale ale serviciilor reglementate – indiferent dacă acestea sunt clasificate drept „sarcini” sau „costuri de furnizare eficientă a serviciilor” – ci și cota sarcinii aferente serviciilor cu prețuri nereglementate. Articolul 20 alineatul (2) din PostG 1997 garantează astfel că sarcinile aprobate sunt acoperite integral din veniturile realizate din tarifele reglementate. Prin urmare, contrar afirmațiilor Germaniei, legea cere ca serviciile cu prețuri reglementate să nu fie subcompensate prin transferul costurilor suplimentare de asigurări sociale pentru angajații din serviciile cu prețuri nereglementate.

| (376) | În prima etapă, expertiza definește costurile suplimentare de asigurări sociale pentru funcționarii publici ca fiind egale cu diferența dintre totalul costurilor de asigurări sociale suportate de Deutsche Post pentru funcționarii săi publici (contribuția la Fondul de pensii, costurile de sănătate, asigurarea împotriva accidentelor, costuri de asigurări diverse) și contribuțiile angajatorilor la asigurările de pensie, sănătate și îngrijire medicală calculate pe baza salariului minim din 2007. În a doua etapă, Comisia compară această diferență cu sarcina 2. |
| --- | --- |

(376)

În prima etapă, expertiza definește costurile suplimentare de asigurări sociale pentru funcționarii publici ca fiind egale cu diferența dintre totalul costurilor de asigurări sociale suportate de Deutsche Post pentru funcționarii săi publici (contribuția la Fondul de pensii, costurile de sănătate, asigurarea împotriva accidentelor, costuri de asigurări diverse) și contribuțiile angajatorilor la asigurările de pensie, sănătate și îngrijire medicală calculate pe baza salariului minim din 2007. În a doua etapă, Comisia compară această diferență cu sarcina 2.

| (377) | Expertiza profesorului Weber este marcată de două mari deficiențe. În primul rând, aceasta exagerează nivelul costurilor suplimentare de asigurări sociale. În al doilea rând, ignoră faptul că, în urma acestei exagerări, costurile suplimentare de asigurări sociale ajung să includă elemente de cost pentru care Deutsche Post a primit plăți compensatorii care nu sunt alocate sarcinii 2, ci altor rubrici de cheltuieli. În detaliu, Comisia ar dori să semnaleze următoarele deficiențe. |
| --- | --- |

(377)

Expertiza profesorului Weber este marcată de două mari deficiențe. În primul rând, aceasta exagerează nivelul costurilor suplimentare de asigurări sociale. În al doilea rând, ignoră faptul că, în urma acestei exagerări, costurile suplimentare de asigurări sociale ajung să includă elemente de cost pentru care Deutsche Post a primit plăți compensatorii care nu sunt alocate sarcinii 2, ci altor rubrici de cheltuieli. În detaliu, Comisia ar dori să semnaleze următoarele deficiențe.

| (378) | Mai întâi, expertiza calculează costurile suplimentare de asigurări sociale pe baza cotei angajatorului din contribuțiile de asigurări sociale. Cu toate acestea, sarcina 2 se calculează pe baza ratei contribuției legale. Deoarece ultimul cost este mai mare decât cota angajatorului din contribuțiile de asigurări sociale, costurile suplimentare de asigurări sociale calculate în expertiză depășesc sarcina 2. Prin urmare, expertiza include costurile suplimentare de asigurări sociale pe care autoritatea de reglementare din sectorul poștal le consideră drept costuri de „furnizare eficientă”. |
| --- | --- |

(378)

Mai întâi, expertiza calculează costurile suplimentare de asigurări sociale pe baza cotei angajatorului din contribuțiile de asigurări sociale. Cu toate acestea, sarcina 2 se calculează pe baza ratei contribuției legale. Deoarece ultimul cost este mai mare decât cota angajatorului din contribuțiile de asigurări sociale, costurile suplimentare de asigurări sociale calculate în expertiză depășesc sarcina 2. Prin urmare, expertiza include costurile suplimentare de asigurări sociale pe care autoritatea de reglementare din sectorul poștal le consideră drept costuri de „furnizare eficientă”.

| (379) | În al doilea rând, expertiza nu ține cont de faptul că sarcina 1 (salarii suplimentare) acoperă, de asemenea, o parte din costurile suplimentare de asigurări sociale (de exemplu, ca urmare a diferenței între salariile reale și nivelul de referință al salariului „competitiv”) și că aceste costuri sunt, prin urmare, finanțate prin sarcina 1. Alte costuri de asigurări sociale pe care expertiza le ia în considerare sunt incluse în sarcini separate (de exemplu, plățile către BAnstPT sunt acoperite prin sarcina 6) și, prin urmare, sunt compensate. Deși costurile totale de asigurări sociale ale funcționarilor publici sunt evidențiate, nu se menționează faptul că sumele suplimentare ale costurilor de asigurări sociale sunt acoperite și prin sarcini, altele decât sarcina 2. |
| --- | --- |

(379)

În al doilea rând, expertiza nu ține cont de faptul că sarcina 1 (salarii suplimentare) acoperă, de asemenea, o parte din costurile suplimentare de asigurări sociale (de exemplu, ca urmare a diferenței între salariile reale și nivelul de referință al salariului „competitiv”) și că aceste costuri sunt, prin urmare, finanțate prin sarcina 1. Alte costuri de asigurări sociale pe care expertiza le ia în considerare sunt incluse în sarcini separate (de exemplu, plățile către BAnstPT sunt acoperite prin sarcina 6) și, prin urmare, sunt compensate. Deși costurile totale de asigurări sociale ale funcționarilor publici sunt evidențiate, nu se menționează faptul că sumele suplimentare ale costurilor de asigurări sociale sunt acoperite și prin sarcini, altele decât sarcina 2.

| (380) | În al treilea rând, sarcina 2 conține costurile suplimentare de asigurări sociale atât ale funcționarilor publici, cât și ale angajaților privați. Contribuțiile de asigurări sociale ale angajaților privați au fost mai mari decât nivelul de referință anterior anului 2003, deoarece în acele costuri au fost incluse, de asemenea, cheltuieli cu dobânzile de aproximativ [...] milioane EUR legate de asigurările de pensii suplimentare ale angajaților privați. Începând din 2003, aceste dobânzi au fost alocate către costurile financiare, iar costurile de asigurări sociale suportate pentru angajații privați s-au situat sub nivelul de referință prevăzut de lege. |
| --- | --- |

(380)

În al treilea rând, sarcina 2 conține costurile suplimentare de asigurări sociale atât ale funcționarilor publici, cât și ale angajaților privați. Contribuțiile de asigurări sociale ale angajaților privați au fost mai mari decât nivelul de referință anterior anului 2003, deoarece în acele costuri au fost incluse, de asemenea, cheltuieli cu dobânzile de aproximativ [...] milioane EUR legate de asigurările de pensii suplimentare ale angajaților privați. Începând din 2003, aceste dobânzi au fost alocate către costurile financiare, iar costurile de asigurări sociale suportate pentru angajații privați s-au situat sub nivelul de referință prevăzut de lege.

| (381) | Deoarece expertiza clasifică sarcina totală 2 drept compensare pentru costurile suplimentare de asigurări sociale ale funcționarilor publici, costurile de asigurări sociale ale funcționarilor publici au fost finanțate excesiv înainte de 2003 și insuficient după 2003. Pentru a calcula compensarea corespunzătoare pe care sarcina 2 a asigurat-o pentru costurile de asigurări sociale suplimentare ale funcționarilor publici, sarcina 2 trebuie separată între funcționarii publici și angajații privați. |
| --- | --- |

(381)

Deoarece expertiza clasifică sarcina totală 2 drept compensare pentru costurile suplimentare de asigurări sociale ale funcționarilor publici, costurile de asigurări sociale ale funcționarilor publici au fost finanțate excesiv înainte de 2003 și insuficient după 2003. Pentru a calcula compensarea corespunzătoare pe care sarcina 2 a asigurat-o pentru costurile de asigurări sociale suplimentare ale funcționarilor publici, sarcina 2 trebuie separată între funcționarii publici și angajații privați.

| (382) | În consecință, sub-compensarea identificată în studiu induce în eroare, deoarece studiul omite faptul că sumele suplimentare declarate ale contribuțiilor de asigurări sociale sunt acoperite nu numai prin sarcina 2 și că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a considerat o pondere mai mare a costurilor de asigurări sociale ca fiind costuri ale „furnizării eficiente”. O corecție adecvată a erorilor din expertiză privind compensarea egalează sarcinile și costurile suplimentare ale asigurărilor sociale, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) din PostG 1997 |
| --- | --- |

(382)

În consecință, sub-compensarea identificată în studiu induce în eroare, deoarece studiul omite faptul că sumele suplimentare declarate ale contribuțiilor de asigurări sociale sunt acoperite nu numai prin sarcina 2 și că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a considerat o pondere mai mare a costurilor de asigurări sociale ca fiind costuri ale „furnizării eficiente”. O corecție adecvată a erorilor din expertiză privind compensarea egalează sarcinile și costurile suplimentare ale asigurărilor sociale, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) din PostG 1997

| (383) | Obiecția Germaniei conform căreia, în decizia de extindere din 2011, Comisia ar fi comis o eroare atunci când a calculat avantajul comparativ al serviciilor cu prețuri nereglementate trebuie respinsă deoarece, conform articolului 20 alineatul (2) din PostG 1997, autoritatea de reglementare din sectorul poștal trebuie să stabilească plafonul tarifar astfel încât veniturile realizate din tarifele reglementate să acopere costurile furnizării eficiente a serviciilor cu prețuri reglementate și costurile aprobate. |
| --- | --- |

(383)

Obiecția Germaniei conform căreia, în decizia de extindere din 2011, Comisia ar fi comis o eroare atunci când a calculat avantajul comparativ al serviciilor cu prețuri nereglementate trebuie respinsă deoarece, conform articolului 20 alineatul (2) din PostG 1997, autoritatea de reglementare din sectorul poștal trebuie să stabilească plafonul tarifar astfel încât veniturile realizate din tarifele reglementate să acopere costurile furnizării eficiente a serviciilor cu prețuri reglementate și costurile aprobate.

(c)   Lipsa dovezilor privind subcompensarea costurilor suplimentare de asigurări sociale pe baza studiului WIK

| (384) | Făcând referire la situațiile financiare din 2009, Germania susține că Deutsche Post a suferit, după 1990, pierderi semnificative cu serviciile sale cu prețuri reglementate, deoarece veniturile reglementate au fost absorbite de costurile serviciilor cu prețuri reglementate, precum și de costurile nete ale îndeplinirii obligațiilor de serviciu universal (94). Prin urmare, Germania respinge argumentul Comisiei conform căruia profiturile realizate din serviciile cu prețuri reglementate ar fi fost suficiente pentru a finanța orice costuri suplimentare de asigurări sociale din serviciile cu prețuri nereglementate. |
| --- | --- |

(384)

Făcând referire la situațiile financiare din 2009, Germania susține că Deutsche Post a suferit, după 1990, pierderi semnificative cu serviciile sale cu prețuri reglementate, deoarece veniturile reglementate au fost absorbite de costurile serviciilor cu prețuri reglementate, precum și de costurile nete ale îndeplinirii obligațiilor de serviciu universal (94). Prin urmare, Germania respinge argumentul Comisiei conform căruia profiturile realizate din serviciile cu prețuri reglementate ar fi fost suficiente pentru a finanța orice costuri suplimentare de asigurări sociale din serviciile cu prețuri nereglementate.

| (385) | Mai întâi, Comisia observă că, în conformitate cu deciziile autorității de reglementare din sectorul poștal după 2003, este evident că aceasta a alocat o parte din veniturile obținute din prețurile reglementate pentru compensarea sarcinii 2. Prin urmare, existența contribuției din veniturile realizate din tarifele nereglementate este stabilită în mod neechivoc în deciziile autorității de reglementare din sectorul poștal. |
| --- | --- |

(385)

Mai întâi, Comisia observă că, în conformitate cu deciziile autorității de reglementare din sectorul poștal după 2003, este evident că aceasta a alocat o parte din veniturile obținute din prețurile reglementate pentru compensarea sarcinii 2. Prin urmare, existența contribuției din veniturile realizate din tarifele nereglementate este stabilită în mod neechivoc în deciziile autorității de reglementare din sectorul poștal.

| (386) | În al doilea rând, studiul WIK arată, spre deosebire de situațiile financiare din 2009, că serviciile cu prețuri reglementate au generat marje de profit suficient de ridicate, de peste [6,5-8,5] %.

  Figura 9


  Calculul ROS pentru serviciile cu prețuri reglementate pe baza studiului WIK

  [...]







  Notă: | Calculele se bazează pe modificările aduse de studiul WIK situațiilor financiare din 2009. În plus, se presupune că serviciile cu prețuri reglementate acoperă toate pierderile serviciilor universale cu prețuri nereglementate. Profitul mai redus din 2007 se datorează, în principal, unor costuri extraordinare de amortizare pentru portofoliul imobiliar. |
| --- | --- | --- |

(386)

În al doilea rând, studiul WIK arată, spre deosebire de situațiile financiare din 2009, că serviciile cu prețuri reglementate au generat marje de profit suficient de ridicate, de peste [6,5-8,5] %.

Figura 9

Calculul ROS pentru serviciile cu prețuri reglementate pe baza studiului WIK

[...]

Notă:

| (387) | Profiturile mai mari realizate ulterior anului 2000 sunt direct legate de reducerea contribuțiilor de pensii fixe prevăzute de Legea pensiilor din 1995. Întrucât, în 1999, Deutsche Post a efectuat o plată anuală forfetară de 2,045 miliarde EUR, suma corespunzătoare din 2000 era de doar aproximativ 735 milioane EUR (33 % din salariile reale ale funcționarilor publici). Deoarece autoritatea de reglementare din sectorul poștal nu a redus, în 2000, prețurile reglementate proporțional cu reducerea contribuțiilor de pensii, profiturile Deutsche Post au crescut în mod semnificativ. Chiar și după decizia de plafonare a prețurilor din 2002, profitul realizat a rămas la un nivel ridicat deoarece prețurile reglementate nu au fost reduse suficient pentru a corespunde costurilor serviciilor cu prețuri reglementate. |
| --- | --- |

(387)

Profiturile mai mari realizate ulterior anului 2000 sunt direct legate de reducerea contribuțiilor de pensii fixe prevăzute de Legea pensiilor din 1995. Întrucât, în 1999, Deutsche Post a efectuat o plată anuală forfetară de 2,045 miliarde EUR, suma corespunzătoare din 2000 era de doar aproximativ 735 milioane EUR (33 % din salariile reale ale funcționarilor publici). Deoarece autoritatea de reglementare din sectorul poștal nu a redus, în 2000, prețurile reglementate proporțional cu reducerea contribuțiilor de pensii, profiturile Deutsche Post au crescut în mod semnificativ. Chiar și după decizia de plafonare a prețurilor din 2002, profitul realizat a rămas la un nivel ridicat deoarece prețurile reglementate nu au fost reduse suficient pentru a corespunde costurilor serviciilor cu prețuri reglementate.

| (388) | Cu privire la criticile aduse de Germania studiului WIK, Comisia consideră că, în comparație cu situațiile financiare din 2009, acesta oferă o descriere mai adecvată a situației economice generale a Deutsche Post, și în special a profiturilor realizate din serviciile cu prețuri reglementate. Motivele sunt următoarele: |
| --- | --- |

(388)

Cu privire la criticile aduse de Germania studiului WIK, Comisia consideră că, în comparație cu situațiile financiare din 2009, acesta oferă o descriere mai adecvată a situației economice generale a Deutsche Post, și în special a profiturilor realizate din serviciile cu prețuri reglementate. Motivele sunt următoarele:

(i)   Alocarea mai adecvată a costurilor către serviciile comerciale

| (389) | Conform hotărârii Chronopost, serviciile comerciale trebuie să suporte propriile costuri directe și să asigure o contribuție adecvată la cheltuielile generale. Alocarea corespunzătoare a costurilor între diferite servicii poate fi dovedită fie prin niveluri de referință externe (de exemplu, prețurile de piață), fie prin datele interne privind costurile (95). |
| --- | --- |

(389)

Conform hotărârii Chronopost, serviciile comerciale trebuie să suporte propriile costuri directe și să asigure o contribuție adecvată la cheltuielile generale. Alocarea corespunzătoare a costurilor între diferite servicii poate fi dovedită fie prin niveluri de referință externe (de exemplu, prețurile de piață), fie prin datele interne privind costurile (95).

| (390) | Situațiile financiare din 2009 se bazează pe principiul stabilit la articolul 20 alineatul (2) din PostG 1997, care prevede că serviciilor cu prețuri nereglementate ar trebui să li se aloce numai costurile legate de furnizarea eficientă a serviciilor, în timp ce toate costurile (de exemplu, costurile suplimentare generate de angajarea personalului Postdienst și costurile nete ale obligației de serviciu universal) trebuie finanțate din veniturile realizate din tarifele reglementate. Cu toate acestea, studiul de WIK, în analiza privind comparația situațiilor financiare din 2009 și a profitabilității concurenților privați, constata că Deutsche Post alocă un procent prea ridicat de costuri către serviciile cu prețuri reglementate și prea puține costuri către serviciile comerciale. |
| --- | --- |

(390)

Situațiile financiare din 2009 se bazează pe principiul stabilit la articolul 20 alineatul (2) din PostG 1997, care prevede că serviciilor cu prețuri nereglementate ar trebui să li se aloce numai costurile legate de furnizarea eficientă a serviciilor, în timp ce toate costurile (de exemplu, costurile suplimentare generate de angajarea personalului Postdienst și costurile nete ale obligației de serviciu universal) trebuie finanțate din veniturile realizate din tarifele reglementate. Cu toate acestea, studiul de WIK, în analiza privind comparația situațiilor financiare din 2009 și a profitabilității concurenților privați, constata că Deutsche Post alocă un procent prea ridicat de costuri către serviciile cu prețuri reglementate și prea puține costuri către serviciile comerciale.

| (391) | Constatările studiului WIK sunt confirmate de analiza nivelurilor de referință „competitive” declarate, pe care Deutsche Post le-a utilizat pentru a calcula sarcinile individuale. Astfel cum se arată mai sus, rata contribuției legale pentru calcularea sarcinii 2 (costuri suplimentare de asigurări sociale) reprezintă un nivel de referință prea scăzut comparativ cu rata contribuțiilor sociale obligatorii pe care trebuie să le plătească concurenții privați. În plus, dacă se iau în considerare, de exemplu, costurile de infrastructură ale rețelei poștale, acest nivel de referință este unul pur ipotetic, deoarece nu se poate stabili că, în lipsa obligației de serviciu universal, Deutsche Post nu ar fi exploatat oficii poștale proprii după 1990. În mod similar, nu se poate dovedi că Deutsche Post ar fi funcționat, începând din 1990, numai cu angajați cărora ar fi trebuit să le plătească salarii doar la nivelul salariului minim din 2007. |
| --- | --- |

(391)

Constatările studiului WIK sunt confirmate de analiza nivelurilor de referință „competitive” declarate, pe care Deutsche Post le-a utilizat pentru a calcula sarcinile individuale. Astfel cum se arată mai sus, rata contribuției legale pentru calcularea sarcinii 2 (costuri suplimentare de asigurări sociale) reprezintă un nivel de referință prea scăzut comparativ cu rata contribuțiilor sociale obligatorii pe care trebuie să le plătească concurenții privați. În plus, dacă se iau în considerare, de exemplu, costurile de infrastructură ale rețelei poștale, acest nivel de referință este unul pur ipotetic, deoarece nu se poate stabili că, în lipsa obligației de serviciu universal, Deutsche Post nu ar fi exploatat oficii poștale proprii după 1990. În mod similar, nu se poate dovedi că Deutsche Post ar fi funcționat, începând din 1990, numai cu angajați cărora ar fi trebuit să le plătească salarii doar la nivelul salariului minim din 2007.

| (392) | Prin urmare, Comisia concluzionează că studiul WIK oferă o bază mai adecvată de identificare a costurilor care trebuie alocate serviciilor comerciale. |
| --- | --- |

(392)

Prin urmare, Comisia concluzionează că studiul WIK oferă o bază mai adecvată de identificare a costurilor care trebuie alocate serviciilor comerciale.

| (393) | În plus, costurile trebuie să fie stabilite în conformitate cu principiile generale de contabilitate, în temeiul Directivei 97/67/CE și a Directivei 2006/111/CE. Nici creșterea cheltuielilor de amortizare, nici costurile suplimentare de pensii nu sunt incluse în situațiile financiare ale Deutsche Post. În mod normal, aceste costuri sunt finanțate din profitul net al unei societăți, acest lucru fiind valabil atât pentru Deutsche Post, cât și pentru concurenții săi. Un cost revizuit în plus ar favoriza, așadar, Deutsche Post în comparație cu concurenții săi. |
| --- | --- |

(393)

În plus, costurile trebuie să fie stabilite în conformitate cu principiile generale de contabilitate, în temeiul Directivei 97/67/CE și a Directivei 2006/111/CE. Nici creșterea cheltuielilor de amortizare, nici costurile suplimentare de pensii nu sunt incluse în situațiile financiare ale Deutsche Post. În mod normal, aceste costuri sunt finanțate din profitul net al unei societăți, acest lucru fiind valabil atât pentru Deutsche Post, cât și pentru concurenții săi. Un cost revizuit în plus ar favoriza, așadar, Deutsche Post în comparație cu concurenții săi.

(ii)   Profitul de referință în ceea ce privește poziția de risc a Deutsche Post

| (394) | Profiturile realizate de Deutsche Post începând din anul 2000 au fost semnificativ mai mari decât valoarea medie ROS de 3,48 % indicată de studiul WIK, cât și peste limita inferioară a ROS de 6,1 % indicată de studiul Deloitte-II. Prin urmare, nu poate fi acceptată afirmația Germaniei potrivit căreia Deutsche Post a suferit pierderi atât de mari încât nu a reușit să acopere sarcinile din veniturile realizate din tarifele reglementate. |
| --- | --- |

(394)

Profiturile realizate de Deutsche Post începând din anul 2000 au fost semnificativ mai mari decât valoarea medie ROS de 3,48 % indicată de studiul WIK, cât și peste limita inferioară a ROS de 6,1 % indicată de studiul Deloitte-II. Prin urmare, nu poate fi acceptată afirmația Germaniei potrivit căreia Deutsche Post a suferit pierderi atât de mari încât nu a reușit să acopere sarcinile din veniturile realizate din tarifele reglementate.

| (395) | În plus, studiul Deloitte-II, care se bazează pe un set de referință format în principal din operatori multinaționali de coletărie expres (de exemplu, UPS, FedEx, TNT Express), trebuie analizat în mod critic. Recomandarea studiului Deloitte-II privind o marjă de profit rezonabilă care începe la o ROS de 6,1 % și o valoare medie a ROS de 7,4 % omite faptul că Deutsche Post desfășoară o activitate cu necesități mai reduse de capital și un nivel mai redus de risc:






  1. | Deutsche Post, în sine, nu operează servicii internaționale de coletărie expres, această atribuție revenind doar filialelor DHL. |
| --- | --- | --- |

(395)

În plus, studiul Deloitte-II, care se bazează pe un set de referință format în principal din operatori multinaționali de coletărie expres (de exemplu, UPS, FedEx, TNT Express), trebuie analizat în mod critic. Recomandarea studiului Deloitte-II privind o marjă de profit rezonabilă care începe la o ROS de 6,1 % și o valoare medie a ROS de 7,4 % omite faptul că Deutsche Post desfășoară o activitate cu necesități mai reduse de capital și un nivel mai redus de risc:

1.

Deutsche Post, în sine, nu operează servicii internaționale de coletărie expres, această atribuție revenind doar filialelor DHL.

| 2. | Serviciile de corespondență, care alcătuiesc 75 % din veniturile Deutsche Post, necesită semnificativ mai puține investiții de capital comparativ cu operatorii multinaționali de coletărie, deoarece principalele costuri ale livrării de corespondență sunt reprezentate de salariile factorilor. Operatorii de coletărie expres sunt nevoiți să investească mai mult în echipamente costisitoare (96). |
| --- | --- |

2.

Serviciile de corespondență, care alcătuiesc 75 % din veniturile Deutsche Post, necesită semnificativ mai puține investiții de capital comparativ cu operatorii multinaționali de coletărie, deoarece principalele costuri ale livrării de corespondență sunt reprezentate de salariile factorilor. Operatorii de coletărie expres sunt nevoiți să investească mai mult în echipamente costisitoare (96).

| 3. | Poziția dominantă a Deutsche Post pe piața serviciilor de corespondență a fost creată și consolidată de dreptul exclusiv care a permis Deutsche Post să beneficieze de o bază de clienți captivi fără a fi nevoită să realizeze investiții majore în marketing și imagine de marcă. Pe de altă parte, operatorii multinaționali de coletărie au trebuit să își câștige poziția de pe fiecare piață națională pornind de la zero, reușind să consacre câteva dintre cele mai cunoscute mărci (97) pe propriile riscuri și cheltuieli. |
| --- | --- |

3.

Poziția dominantă a Deutsche Post pe piața serviciilor de corespondență a fost creată și consolidată de dreptul exclusiv care a permis Deutsche Post să beneficieze de o bază de clienți captivi fără a fi nevoită să realizeze investiții majore în marketing și imagine de marcă. Pe de altă parte, operatorii multinaționali de coletărie au trebuit să își câștige poziția de pe fiecare piață națională pornind de la zero, reușind să consacre câteva dintre cele mai cunoscute mărci (97) pe propriile riscuri și cheltuieli.

| 4. | În sfârșit, riscurile Deutsche Post în materie de piață și costuri au fost reduse prin măsuri de stat (98). Dintre acestea se remarcă reglementarea prețurilor, care a asigurat acoperirea tuturor sarcinilor din serviciile cu prețuri nereglementate (99). |
| --- | --- |

4.

În sfârșit, riscurile Deutsche Post în materie de piață și costuri au fost reduse prin măsuri de stat (98). Dintre acestea se remarcă reglementarea prețurilor, care a asigurat acoperirea tuturor sarcinilor din serviciile cu prețuri nereglementate (99).

| (396) | Prin urmare, studiul WIK a aplicat în mod corect un nivel de referință al profitului sub intervalul prevăzut de studiul Deloitte-II, pentru a lua în calcul intensitatea mai redusă a capitalului Deutsche Post și riscurile comerciale mai mici decât ale operatorilor multinaționali de coletărie expres. Cu toate acestea, nu este necesar să se determine un nivel precis de referință a profitului, deoarece marjele ROS de 8,3 % obținute sunt deja mai mari decât limita inferioară a ROS de 6,1 % estimată de studiul Deloitte-II. Chiar dacă se utilizează propria expertiză a autorităților germane, nu se poate stabili că Deutsche Post a fost subcompensată începând din anul 2000. |
| --- | --- |

(396)

Prin urmare, studiul WIK a aplicat în mod corect un nivel de referință al profitului sub intervalul prevăzut de studiul Deloitte-II, pentru a lua în calcul intensitatea mai redusă a capitalului Deutsche Post și riscurile comerciale mai mici decât ale operatorilor multinaționali de coletărie expres. Cu toate acestea, nu este necesar să se determine un nivel precis de referință a profitului, deoarece marjele ROS de 8,3 % obținute sunt deja mai mari decât limita inferioară a ROS de 6,1 % estimată de studiul Deloitte-II. Chiar dacă se utilizează propria expertiză a autorităților germane, nu se poate stabili că Deutsche Post a fost subcompensată începând din anul 2000.

| (397) | În orice caz, criticile Germaniei privind studiul WIK sunt dificil de înțeles, deoarece valoarea medie de 3,48 % a ROS nu depășește profitul pe care autoritatea de reglementare din sectorul poștal și Deutsche Post l-au considerat rezonabil. Pe de o parte, astfel cum s-a arătat la secțiunea 160, ROS de referință de 3,48 % generează, în termeni absoluți, un profit care depășește costurile de capital (de exemplu [...] și ([...]) (a se vedea secțiunea IV.4.3) prezentate de Deutsche Post în situațiile sale financiare și aprobate de autoritatea de reglementare. Pe de altă parte, ROA medie de 7,66 % indicată în studiul WIK este similară cu randamentul capitalului pe care Deutsche Post [...]. |
| --- | --- |

(397)

În orice caz, criticile Germaniei privind studiul WIK sunt dificil de înțeles, deoarece valoarea medie de 3,48 % a ROS nu depășește profitul pe care autoritatea de reglementare din sectorul poștal și Deutsche Post l-au considerat rezonabil. Pe de o parte, astfel cum s-a arătat la secțiunea 160, ROS de referință de 3,48 % generează, în termeni absoluți, un profit care depășește costurile de capital (de exemplu [...] și ([...]) (a se vedea secțiunea IV.4.3) prezentate de Deutsche Post în situațiile sale financiare și aprobate de autoritatea de reglementare. Pe de altă parte, ROA medie de 7,66 % indicată în studiul WIK este similară cu randamentul capitalului pe care Deutsche Post [...].

| (398) | Concluziile privind profitul de referință nu sunt afectate de trimiterea Germaniei la rate de profit rezonabile de 7-8 % din vânzările realizate în sectorul feroviar și al transportului rutier de pasageri. Aceste sectoare necesită mai multe resurse de capital și, prin urmare, trebuie să obțină o rentabilitate mai mare a vânzărilor pentru a acoperi costurile de capital. Aceste cifre confirmă că, dimpotrivă, nivelul de referință al profitului din studiul Deloitte-II corespunde într-o mai mare măsură unei ROS medii a unei industrii cu necesități sporite de capital, nu de forță de muncă. |
| --- | --- |

(398)

Concluziile privind profitul de referință nu sunt afectate de trimiterea Germaniei la rate de profit rezonabile de 7-8 % din vânzările realizate în sectorul feroviar și al transportului rutier de pasageri. Aceste sectoare necesită mai multe resurse de capital și, prin urmare, trebuie să obțină o rentabilitate mai mare a vânzărilor pentru a acoperi costurile de capital. Aceste cifre confirmă că, dimpotrivă, nivelul de referință al profitului din studiul Deloitte-II corespunde într-o mai mare măsură unei ROS medii a unei industrii cu necesități sporite de capital, nu de forță de muncă.

(d)   Concluzii

| (399) | Comisia trebuie să respingă argumentul Germaniei conform căruia veniturile realizate din tarifele reglementate au fost insuficiente pentru a acoperi sarcinile aferente costurilor suplimentare de asigurări sociale. Nici expertiza prezentată, nici situațiile financiare din 2009 nu sprijină punctul de vedere al Germaniei. |
| --- | --- |

(399)

Comisia trebuie să respingă argumentul Germaniei conform căruia veniturile realizate din tarifele reglementate au fost insuficiente pentru a acoperi sarcinile aferente costurilor suplimentare de asigurări sociale. Nici expertiza prezentată, nici situațiile financiare din 2009 nu sprijină punctul de vedere al Germaniei.

| (400) | Dimpotrivă, deciziile de plafonare a prețurilor din 2002, 2007 și 2011 demonstrează că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat în mod constant compensarea sarcinilor declarate din veniturile realizate din tarifele reglementate. |
| --- | --- |

(400)

Dimpotrivă, deciziile de plafonare a prețurilor din 2002, 2007 și 2011 demonstrează că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a aprobat în mod constant compensarea sarcinilor declarate din veniturile realizate din tarifele reglementate.

VII.3.5.   Eliminarea ajutorului incompatibil începând cu 1 ianuarie 2003

| (401) | Conform jurisprudenței Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide dacă statul membru în cauză trebuie să elimine sau să modifice ajutorul (100) atunci când constată că acest ajutor este incompatibil cu piața internă. Conform jurisprudenței constante a Curții, această obligație este concepută astfel încât să restabilească situația precedentă (101). În acest context, Curtea a stabilit că acest obiectiv este atins de îndată ce beneficiarul rambursează ajutorul ilegal, renunțând astfel la avantajul de care a beneficiat în comparație cu concurenți săi de pe piață, iar situația anterioară acordării ajutorului este restabilită (102). |
| --- | --- |

(401)

Conform jurisprudenței Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide dacă statul membru în cauză trebuie să elimine sau să modifice ajutorul (100) atunci când constată că acest ajutor este incompatibil cu piața internă. Conform jurisprudenței constante a Curții, această obligație este concepută astfel încât să restabilească situația precedentă (101). În acest context, Curtea a stabilit că acest obiectiv este atins de îndată ce beneficiarul rambursează ajutorul ilegal, renunțând astfel la avantajul de care a beneficiat în comparație cu concurenți săi de pe piață, iar situația anterioară acordării ajutorului este restabilită (102).

| (402) | În conformitate cu jurisprudența respectivă, articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede că „atunci când se iau decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar [...]. Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept comunitar”. |
| --- | --- |

(402)

În conformitate cu jurisprudența respectivă, articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede că „atunci când se iau decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar [...]. Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept comunitar”.

| (403) | Comisia a observat, de asemenea, că deciziile de extindere din 2007 și 2011 se referă la perioada 1990-2007. Cu toate acestea, subvenția pentru pensii reprezintă o schemă de ajutor continuu, care nu a fost întreruptă în 2007. În consecință, compensarea sarcinilor aferente veniturilor realizate din tarifele reglementate nu a fost suspendată în 2007. Într-adevăr, în declarația sa din 2 ianuarie 2012, Germania a furnizat date referitoare la subvenția pentru pensii și la veniturile realizate din tarifele reglementate, inclusiv pentru anul 2010. Prin urmare, Comisia concluzionează că recuperarea componentei incompatibile a subvenției pentru pensii nu trebuie să se oprească la anul 2007, ci ar trebui să continue până la data notificării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(403)

Comisia a observat, de asemenea, că deciziile de extindere din 2007 și 2011 se referă la perioada 1990-2007. Cu toate acestea, subvenția pentru pensii reprezintă o schemă de ajutor continuu, care nu a fost întreruptă în 2007. În consecință, compensarea sarcinilor aferente veniturilor realizate din tarifele reglementate nu a fost suspendată în 2007. Într-adevăr, în declarația sa din 2 ianuarie 2012, Germania a furnizat date referitoare la subvenția pentru pensii și la veniturile realizate din tarifele reglementate, inclusiv pentru anul 2010. Prin urmare, Comisia concluzionează că recuperarea componentei incompatibile a subvenției pentru pensii nu trebuie să se oprească la anul 2007, ci ar trebui să continue până la data notificării prezentei decizii.

| (404) | Pentru calcularea elementului de ajutor care a fost deja pus la dispoziția Deutsche Post, trebuie reamintit, de asemenea, că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, nicio dispoziție din dreptul Uniunii nu obligă Comisia, atunci când ordonă recuperarea ajutorului declarat incompatibil cu piața internă, să fixeze cuantumul exact al ajutorului ce urmează a fi recuperat. Este suficient ca decizia Comisiei să includă informații care să permită beneficiarului să calculeze personal suma, fără prea mari dificultăți (103). |
| --- | --- |

(404)

Pentru calcularea elementului de ajutor care a fost deja pus la dispoziția Deutsche Post, trebuie reamintit, de asemenea, că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, nicio dispoziție din dreptul Uniunii nu obligă Comisia, atunci când ordonă recuperarea ajutorului declarat incompatibil cu piața internă, să fixeze cuantumul exact al ajutorului ce urmează a fi recuperat. Este suficient ca decizia Comisiei să includă informații care să permită beneficiarului să calculeze personal suma, fără prea mari dificultăți (103).

| (405) | Ajutorul incompatibil trebuie să fie calculat cu ajutorul formulei din tabelul 8, pe baza ratei de contribuție legale și a ratei de referință, astfel cum sunt definite în anexă și indicate tabelul 7, și a salariului brut al funcționarilor publici, astfel cum este definit în tabelul 6. Cuantumul ajutorului ilegal acordat în fiecare an va fi purtător de dobândă până la data recuperării. Dobânda trebuie stabilită în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (104). |
| --- | --- |

(405)

Ajutorul incompatibil trebuie să fie calculat cu ajutorul formulei din tabelul 8, pe baza ratei de contribuție legale și a ratei de referință, astfel cum sunt definite în anexă și indicate tabelul 7, și a salariului brut al funcționarilor publici, astfel cum este definit în tabelul 6. Cuantumul ajutorului ilegal acordat în fiecare an va fi purtător de dobândă până la data recuperării. Dobânda trebuie stabilită în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (104).

| (406) | Calculele prezentate în anexă, care estimează ajutorul ilegal acordat pe perioada 2003-2010, fără dobândă, se bazează pe ipoteza că funcționarii publici lucrează în proporție egală pentru serviciile cu prețuri reglementate și pentru cele cu prețuri nereglementate. Datele disponibile nu oferă informații privind numărul exact de funcționari publici care au lucrat pentru serviciile cu prețuri reglementate și nereglementate. Prin urmare, se presupune că veniturile realizate din serviciile cu prețuri reglementate și nereglementate oferă o primă estimare fiabilă a repartizării costurilor salariale. |
| --- | --- |

(406)

Calculele prezentate în anexă, care estimează ajutorul ilegal acordat pe perioada 2003-2010, fără dobândă, se bazează pe ipoteza că funcționarii publici lucrează în proporție egală pentru serviciile cu prețuri reglementate și pentru cele cu prețuri nereglementate. Datele disponibile nu oferă informații privind numărul exact de funcționari publici care au lucrat pentru serviciile cu prețuri reglementate și nereglementate. Prin urmare, se presupune că veniturile realizate din serviciile cu prețuri reglementate și nereglementate oferă o primă estimare fiabilă a repartizării costurilor salariale.

| (407) | Mai multe detalii pot permite, prin urmare, un calcul mai precis și modificarea rezultatelor. Germania a prezentat recent noi informații privind totalul salariilor funcționarilor publici în cadrul serviciilor cu prețuri nereglementate în perioada 1995-2007. Informațiile sugerează că cuantumul total al salariului funcționarilor publici trebuie estimat cu ajutorul unei defalcări bazate pe costurile de personal ale Deutsche Post indicate în situațiile financiare. O astfel de abordare ar putea conduce la un total al salariilor funcționarilor publici mai mic decât cel estimat de defalcarea bazată pe cotele de venituri. Germania a prezentat observații la 2 și 19 ianuarie 2012 prin care sugerează că, cel puțin în ceea ce privește decizia de plafonare a prețurilor din 2011, cota relativă a costurilor din cadrul serviciilor cu prețuri reglementate și, de asemenea, dintre serviciile cu prețuri reglementate și cele cu prețuri nereglementate s-a modificat. Aceste informații par să indice că, începând din 2008, serviciilor cu prețuri nereglementate le-a fost alocată o anumită proporție a sarcinilor. În punerea în aplicare a prezentei decizii, cuantumul exact al ajutorului ilegal va fi calculat în cooperare cu Germania, luând în considerare aceste elemente. |
| --- | --- |

(407)

Mai multe detalii pot permite, prin urmare, un calcul mai precis și modificarea rezultatelor. Germania a prezentat recent noi informații privind totalul salariilor funcționarilor publici în cadrul serviciilor cu prețuri nereglementate în perioada 1995-2007. Informațiile sugerează că cuantumul total al salariului funcționarilor publici trebuie estimat cu ajutorul unei defalcări bazate pe costurile de personal ale Deutsche Post indicate în situațiile financiare. O astfel de abordare ar putea conduce la un total al salariilor funcționarilor publici mai mic decât cel estimat de defalcarea bazată pe cotele de venituri. Germania a prezentat observații la 2 și 19 ianuarie 2012 prin care sugerează că, cel puțin în ceea ce privește decizia de plafonare a prețurilor din 2011, cota relativă a costurilor din cadrul serviciilor cu prețuri reglementate și, de asemenea, dintre serviciile cu prețuri reglementate și cele cu prețuri nereglementate s-a modificat. Aceste informații par să indice că, începând din 2008, serviciilor cu prețuri nereglementate le-a fost alocată o anumită proporție a sarcinilor. În punerea în aplicare a prezentei decizii, cuantumul exact al ajutorului ilegal va fi calculat în cooperare cu Germania, luând în considerare aceste elemente.

| (408) | În ciuda tuturor eforturilor, Comisia nu a fost în măsură să prezinte date precise privind cuantumul ajutorului ilegal acordat între 1995 și 2002. De asemenea, nu pare a fi în măsură să stabilească, prin prezenta decizie, nici parametrii de calcul care să fie suficient de preciși pentru a permite statului membru (individual sau în cooperare cu Comisia) să realizeze calculul final în timpul etapei de aplicare a deciziei. În aceste condiții specifice, respectarea drepturilor statului membru la apărare și a principiului certitudinii juridice constituie obstacole în calea recuperării, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, care prevede că „Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept comunitar”. |
| --- | --- |

(408)

În ciuda tuturor eforturilor, Comisia nu a fost în măsură să prezinte date precise privind cuantumul ajutorului ilegal acordat între 1995 și 2002. De asemenea, nu pare a fi în măsură să stabilească, prin prezenta decizie, nici parametrii de calcul care să fie suficient de preciși pentru a permite statului membru (individual sau în cooperare cu Comisia) să realizeze calculul final în timpul etapei de aplicare a deciziei. În aceste condiții specifice, respectarea drepturilor statului membru la apărare și a principiului certitudinii juridice constituie obstacole în calea recuperării, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, care prevede că „Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept comunitar”.

| (409) | Prin urmare, recuperarea ar trebui să înceapă pentru perioada începând de la 1 ianuarie 2003 și să continue până când încetează avantajul comparativ legat de serviciile cu prețuri nereglementate. |
| --- | --- |

(409)

Prin urmare, recuperarea ar trebui să înceapă pentru perioada începând de la 1 ianuarie 2003 și să continue până când încetează avantajul comparativ legat de serviciile cu prețuri nereglementate.

| (410) | Pentru perioada începând de la data notificării prezentei decizii, trebuie să se garanteze că nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariile pe care Deutsche Post le plătește funcționarilor săi publici nu este sub nivelul plătit de concurenții acesteia pentru angajații din sectorul privat. Această comparație trebuie să ia în calcul orice compensație pe care Deutsche Post o primește în temeiul reglementării prețurilor prevăzute la articolul 20 din PostG. |
| --- | --- |

(410)

Pentru perioada începând de la data notificării prezentei decizii, trebuie să se garanteze că nivelul contribuțiilor de asigurări sociale calculate în funcție de salariile pe care Deutsche Post le plătește funcționarilor săi publici nu este sub nivelul plătit de concurenții acesteia pentru angajații din sectorul privat. Această comparație trebuie să ia în calcul orice compensație pe care Deutsche Post o primește în temeiul reglementării prețurilor prevăzute la articolul 20 din PostG.

VIII.   EVALUAREA PLĂȚILOR COMPENSATORII DE STAT CA AJUTOARE DE STAT

VIII.1.   Existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (411) | Articolul 107 alineatul (1) TFUE stipulează că „sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Pentru a stabili dacă o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia trebuie să aplice următoarele criterii: măsura trebuie să fie furnizată de stat și să utilizeze resurse de stat; măsura trebuie să confere un avantaj anumitor întreprinderi sau anumitor sectoare care să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(411)

Articolul 107 alineatul (1) TFUE stipulează că „sunt incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Pentru a stabili dacă o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia trebuie să aplice următoarele criterii: măsura trebuie să fie furnizată de stat și să utilizeze resurse de stat; măsura trebuie să confere un avantaj anumitor întreprinderi sau anumitor sectoare care să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

| (412) | Plățile compensatorii de stat constituie resurse de stat deoarece se bazează pe articolele 37 și 40 din PostVerfG 1989 și pe articolul 2 din PostUmwG 1994, și au fost finanțate din resursele societății de stat Telekom. |
| --- | --- |

(412)

Plățile compensatorii de stat constituie resurse de stat deoarece se bazează pe articolele 37 și 40 din PostVerfG 1989 și pe articolul 2 din PostUmwG 1994, și au fost finanțate din resursele societății de stat Telekom.

VIII.1.1.   Avantajul financiar acordat prin plăți compensatorii de stat

VIII.1.1.1.   Afirmația Germaniei conform căreia plățile de transfer reprezintă un cost special

| (413) | Germania susține că plățile compensatorii de stat ar fi compensat doar plățile de transfer, acestea fiind costuri pe care concurenții privați nu ar fi trebuit, în mod normal, să le finanțeze. Germania consideră plățile de transfer ca fiind taxe sui-generis care nu pot fi clasificate ca taxe sau dividende. |
| --- | --- |

(413)

Germania susține că plățile compensatorii de stat ar fi compensat doar plățile de transfer, acestea fiind costuri pe care concurenții privați nu ar fi trebuit, în mod normal, să le finanțeze. Germania consideră plățile de transfer ca fiind taxe sui-generis care nu pot fi clasificate ca taxe sau dividende.

| (414) | Deutsche Post avea obligația efectuării plăților de transfer, care variau între 6,6 % și 10 % din veniturile realizate în perioada 1924-1995. Conform raportului KPMG, Curtea Constituțională Federală (Bundesverfassungsgericht), în hotărârea sa din 22 martie 1984, nu a definit caracterul juridic exact al plăților de transfer, ci le-a caracterizat drept venituri la bugetul public (Erwerbseinkünfte). În plus, plățile de transfer au fost identificate ca fiind costuri (Kosten der Leistung) pe care Deutsche Post trebuia să le plătească pentru furnizarea serviciilor sale. |
| --- | --- |

(414)

Deutsche Post avea obligația efectuării plăților de transfer, care variau între 6,6 % și 10 % din veniturile realizate în perioada 1924-1995. Conform raportului KPMG, Curtea Constituțională Federală (Bundesverfassungsgericht), în hotărârea sa din 22 martie 1984, nu a definit caracterul juridic exact al plăților de transfer, ci le-a caracterizat drept venituri la bugetul public (Erwerbseinkünfte). În plus, plățile de transfer au fost identificate ca fiind costuri (Kosten der Leistung) pe care Deutsche Post trebuia să le plătească pentru furnizarea serviciilor sale.

| (415) | Deși Curtea Constituțională Federală nu a stabilit în mod precis măsura în care plățile de transfer ar fi trebuit considerate drept substitute pentru taxe sau dividende, este evident că acestea au generat venituri la bugetul public. |
| --- | --- |

(415)

Deși Curtea Constituțională Federală nu a stabilit în mod precis măsura în care plățile de transfer ar fi trebuit considerate drept substitute pentru taxe sau dividende, este evident că acestea au generat venituri la bugetul public.

| (416) | În primul rând, în trecut, numeroase state membre au utilizat veniturile monopolurilor poștale și de telecomunicații ca sursă de venituri la bugetul public. Întrucât, datorită statutului lor de drept public, Bundespost și predecesoarele sale au fost scutite de la plata impozitelor generale până în anul 1995, impunerea taxei sui generis a fost utilizată pentru a genera venituri la bugetul de stat din sectoarele respective. Mai mult, era rezonabil, din punct de vedere economic, să fie impuse taxe monopolurilor menționate. Consumatorii erau dispuși să accepte creșteri de preț fără a reduce considerabil utilizarea serviciilor, astfel încât să se genereze un nivel ridicat de venituri pentru bugetul de stat. |
| --- | --- |

(416)

În primul rând, în trecut, numeroase state membre au utilizat veniturile monopolurilor poștale și de telecomunicații ca sursă de venituri la bugetul public. Întrucât, datorită statutului lor de drept public, Bundespost și predecesoarele sale au fost scutite de la plata impozitelor generale până în anul 1995, impunerea taxei sui generis a fost utilizată pentru a genera venituri la bugetul de stat din sectoarele respective. Mai mult, era rezonabil, din punct de vedere economic, să fie impuse taxe monopolurilor menționate. Consumatorii erau dispuși să accepte creșteri de preț fără a reduce considerabil utilizarea serviciilor, astfel încât să se genereze un nivel ridicat de venituri pentru bugetul de stat.

| (417) | În al doilea rând, spre deosebire de întreprinderile private, Deutsche Post nu avea obligația de a plăti taxe directe sau indirecte sau dividende pe capital. Prin urmare, plățile de transfer erau singurul mijloc prin care guvernul federal – în calitatea sa de autoritate fiscală sau de acționar – putea încasa venituri de la Deutsche Post. În această privință, nu contează dacă plățile de transfer corespund integral definițiilor anumitor regimuri de impozitare sau de plată a dividendelor. În orice caz, plățile de transfer reprezentau plăți pe care Deutsche Post era obligată să le onoreze din anul 1924 și care generau venituri la bugetul de stat. |
| --- | --- |

(417)

În al doilea rând, spre deosebire de întreprinderile private, Deutsche Post nu avea obligația de a plăti taxe directe sau indirecte sau dividende pe capital. Prin urmare, plățile de transfer erau singurul mijloc prin care guvernul federal – în calitatea sa de autoritate fiscală sau de acționar – putea încasa venituri de la Deutsche Post. În această privință, nu contează dacă plățile de transfer corespund integral definițiilor anumitor regimuri de impozitare sau de plată a dividendelor. În orice caz, plățile de transfer reprezentau plăți pe care Deutsche Post era obligată să le onoreze din anul 1924 și care generau venituri la bugetul de stat.

| (418) | În ultimul rând, impunerea plăților de transfer era în conformitate cu obiectivul public privind generarea de venituri la bugetul de stat – fie sub formă de taxe, fie sub formă de dividende – din partea unui monopol. Plățile de transfer constituiau, așadar, un cost normal pe care Deutsche Post avea obligația să îl achite din resurse proprii. |
| --- | --- |

(418)

În ultimul rând, impunerea plăților de transfer era în conformitate cu obiectivul public privind generarea de venituri la bugetul de stat – fie sub formă de taxe, fie sub formă de dividende – din partea unui monopol. Plățile de transfer constituiau, așadar, un cost normal pe care Deutsche Post avea obligația să îl achite din resurse proprii.

VIII.1.1.2.   Afirmația Germaniei conform căreia plățile compensatorii de stat erau în conformitate cu comportamentul unui investitor privat

| (419) | Germania susține că a acționat parțial asemenea unui investitor privat atunci a acordat plățile compensatorii, deoarece transferurile publice finanțau investiții profitabile în rețeaua Deutsche Post. |
| --- | --- |

(419)

Germania susține că a acționat parțial asemenea unui investitor privat atunci a acordat plățile compensatorii, deoarece transferurile publice finanțau investiții profitabile în rețeaua Deutsche Post.

| (420) | Cu toate acestea, întrucât plățile compensatorii de stat au fost acordate pe baza pierderilor acumulate, nu a unor planuri de investiții, este evident că niciun investitor privat nu ar fi adoptat vreodată o astfel de strategie de investiții. |
| --- | --- |

(420)

Cu toate acestea, întrucât plățile compensatorii de stat au fost acordate pe baza pierderilor acumulate, nu a unor planuri de investiții, este evident că niciun investitor privat nu ar fi adoptat vreodată o astfel de strategie de investiții.

| (421) | În consecință, plățile compensatorii de stat au conferit un avantaj financiar Deutsche Post. |
| --- | --- |

(421)

În consecință, plățile compensatorii de stat au conferit un avantaj financiar Deutsche Post.

VIII.1.1.3.   Afirmația Germaniei conform căreia plățile compensatorii de stat remunerau costurile nete ale obligației de serviciu universal

| (422) | Germania susține că plățile compensatorii de stat nu constituiau ajutor deoarece remunerau costurile nete ale obligației de serviciu universal. |
| --- | --- |

(422)

Germania susține că plățile compensatorii de stat nu constituiau ajutor deoarece remunerau costurile nete ale obligației de serviciu universal.

| (423) | În hotărârea Altmark
   (105), Curtea s-a pronunțat că o compensație de serviciu public nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE în cazul în care sunt îndeplinite patru criterii cumulative. În primul rând, întreprinderii beneficiare trebuie să i se fi încredințat în mod efectiv exercitarea de obligații de serviciu public, iar aceste obligații trebuie să fie definite în mod clar. În al doilea rând, parametrii pe baza cărora se calculează compensația trebuie să fie stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent. În al treilea rând, compensația nu poate depăși necesarul pentru acoperirea integrală sau parțială a costurilor survenite în cursul îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil. În al patrulea rând, în cazul în care întreprinderea care trebuie să îndeplinească obligații de serviciu public nu este selectată printr-o procedură de achiziții publice care să permită selectarea unui ofertant capabil să furnizeze aceste servicii la cel mai mic cost pentru comunitate, nivelul compensației necesare trebuie stabilit pe baza unei analize a costurilor care ar fi fost suportate de o întreprindere medie, bine gestionată și dotată în mod corespunzător cu mijloace de transport. |
| --- | --- |

(423)

În hotărârea Altmark
   (105), Curtea s-a pronunțat că o compensație de serviciu public nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE în cazul în care sunt îndeplinite patru criterii cumulative. În primul rând, întreprinderii beneficiare trebuie să i se fi încredințat în mod efectiv exercitarea de obligații de serviciu public, iar aceste obligații trebuie să fie definite în mod clar. În al doilea rând, parametrii pe baza cărora se calculează compensația trebuie să fie stabiliți în prealabil, în mod obiectiv și transparent. În al treilea rând, compensația nu poate depăși necesarul pentru acoperirea integrală sau parțială a costurilor survenite în cursul îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil. În al patrulea rând, în cazul în care întreprinderea care trebuie să îndeplinească obligații de serviciu public nu este selectată printr-o procedură de achiziții publice care să permită selectarea unui ofertant capabil să furnizeze aceste servicii la cel mai mic cost pentru comunitate, nivelul compensației necesare trebuie stabilit pe baza unei analize a costurilor care ar fi fost suportate de o întreprindere medie, bine gestionată și dotată în mod corespunzător cu mijloace de transport.

| (424) | Deoarece Deutsche Post nu a fost selectată prin intermediul unei proceduri de achiziții publice, iar Germania nu a dovedit că Deutsche Post era o întreprindere bine gestionată, a patra condiție din hotărârea Altmark nu este îndeplinită. |
| --- | --- |

(424)

Deoarece Deutsche Post nu a fost selectată prin intermediul unei proceduri de achiziții publice, iar Germania nu a dovedit că Deutsche Post era o întreprindere bine gestionată, a patra condiție din hotărârea Altmark nu este îndeplinită.

VIII.1.2.   Concluzii privind existența ajutorului

| (425) | Plățile compensatorii de stat au fost acordate din resurse de stat și au scutit Deutsche Post de costuri suportate, în mod normal, de întreprinderile private. Germania nu a fost în măsură să demonstreze că plățile compensatorii de stat îndeplineau criteriul Altmark, ceea ce ar anula clasificarea acestora ca ajutor. |
| --- | --- |

(425)

Plățile compensatorii de stat au fost acordate din resurse de stat și au scutit Deutsche Post de costuri suportate, în mod normal, de întreprinderile private. Germania nu a fost în măsură să demonstreze că plățile compensatorii de stat îndeplineau criteriul Altmark, ceea ce ar anula clasificarea acestora ca ajutor.

| (426) | Din motivele prezentate în secțiunea VII.1.2, plățile compensatorii de stat sunt susceptibile să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale. |
| --- | --- |

(426)

Din motivele prezentate în secțiunea VII.1.2, plățile compensatorii de stat sunt susceptibile să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale.

| (427) | Prin urmare, Comisia constată că plățile compensatorii de stat constituie ajutoare în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(427)

Prin urmare, Comisia constată că plățile compensatorii de stat constituie ajutoare în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

VIII.2.   Evaluarea ajutorului existent în sensul articolului 108 alineatul (3) din TFUE

| (428) | Plățile compensatorii de stat au fost introduse prin articolul 37 alineatele (2) și (3) din PostVerfG 1989 și, prin urmare, constituie o măsură de ajutor nou. |
| --- | --- |

(428)

Plățile compensatorii de stat au fost introduse prin articolul 37 alineatele (2) și (3) din PostVerfG 1989 și, prin urmare, constituie o măsură de ajutor nou.

VIII.3.   Evaluarea compatibilității cu piața internă în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE

| (429) | Articolul 106 alineatul (2) din TFUE prevede că întreprinderile care au sarcina de a gestiona serviciile de interes economic general sau care prezintă caracter de monopol fiscal se supun normelor tratatelor și, în special, regulilor de concurență. Cu toate acestea, se prevede o excepție de la normele tratatului, cu condiția îndeplinirii unui anumit număr de criterii. În primul rând, trebuie să existe un act oficial prin care statul să confere unei întreprinderi responsabilitatea pentru îndeplinirea unei anumite misiuni. În al doilea rând, acest mandat trebuie să se refere la un serviciu de interes economic general. În al treilea rând, exceptarea trebuie să fie necesară pentru îndeplinirea sarcinilor încredințate și proporțională cu scopul acestora. În sfârșit, dezvoltarea schimburilor comerciale nu trebuie să fie afectată într-o măsură care contravine intereselor Uniunii. |
| --- | --- |

(429)

Articolul 106 alineatul (2) din TFUE prevede că întreprinderile care au sarcina de a gestiona serviciile de interes economic general sau care prezintă caracter de monopol fiscal se supun normelor tratatelor și, în special, regulilor de concurență. Cu toate acestea, se prevede o excepție de la normele tratatului, cu condiția îndeplinirii unui anumit număr de criterii. În primul rând, trebuie să existe un act oficial prin care statul să confere unei întreprinderi responsabilitatea pentru îndeplinirea unei anumite misiuni. În al doilea rând, acest mandat trebuie să se refere la un serviciu de interes economic general. În al treilea rând, exceptarea trebuie să fie necesară pentru îndeplinirea sarcinilor încredințate și proporțională cu scopul acestora. În sfârșit, dezvoltarea schimburilor comerciale nu trebuie să fie afectată într-o măsură care contravine intereselor Uniunii.

| (430) | În comunicările sale din 1996 și 2001 (106), (107) precum și în Cadrul din 2005 privind serviciile de interes economic general, Comisia a explicat modul de aplicare a cerințelor privind necesitatea și proporționalitatea în cazul exceptării prevăzute la articolul 106 alineatul (2) din TFUE. Secțiunea 2.4 din Cadrul din 2005 reprezintă cea mai recentă codificare a sensului și domeniului de aplicare al acelor cerințe, care au fost aplicate în mod constant în trecut de Curtea de Justiție, Tribunal și Comisie. |
| --- | --- |

(430)

În comunicările sale din 1996 și 2001 (106), (107) precum și în Cadrul din 2005 privind serviciile de interes economic general, Comisia a explicat modul de aplicare a cerințelor privind necesitatea și proporționalitatea în cazul exceptării prevăzute la articolul 106 alineatul (2) din TFUE. Secțiunea 2.4 din Cadrul din 2005 reprezintă cea mai recentă codificare a sensului și domeniului de aplicare al acelor cerințe, care au fost aplicate în mod constant în trecut de Curtea de Justiție, Tribunal și Comisie.

| (431) | În conformitate cu punctul 2.4 din Cadrul din 2005, necesitatea și proporționalitatea compensației acordate trebuie să respecte următoarele principii:






  1. | Cuantumul compensației nu poate depăși necesarul pentru acoperirea costurilor ocazionate de executarea obligațiilor de serviciu public, luându-se în considerare veniturile aferente, precum și un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor obligații. |
| --- | --- | --- |

(431)

În conformitate cu punctul 2.4 din Cadrul din 2005, necesitatea și proporționalitatea compensației acordate trebuie să respecte următoarele principii:

1.

Cuantumul compensației nu poate depăși necesarul pentru acoperirea costurilor ocazionate de executarea obligațiilor de serviciu public, luându-se în considerare veniturile aferente, precum și un profit rezonabil pentru îndeplinirea acestor obligații.

| 2. | Cuantumul compensației cuprinde toate avantajele acordate de stat sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, indiferent de clasificarea lor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

2.

Cuantumul compensației cuprinde toate avantajele acordate de stat sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, indiferent de clasificarea lor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| 3. | Compensația trebuie utilizată efectiv pentru operarea serviciului de interes economic general în cauză. Compensația pentru obligația de serviciu public acordată pentru operarea unui serviciu de interes economic general, însă utilizată efectiv pentru a interveni pe alte piețe, nu este justificată și, în consecință, constituie ajutor de stat incompatibil. |
| --- | --- |

3.

Compensația trebuie utilizată efectiv pentru operarea serviciului de interes economic general în cauză. Compensația pentru obligația de serviciu public acordată pentru operarea unui serviciu de interes economic general, însă utilizată efectiv pentru a interveni pe alte piețe, nu este justificată și, în consecință, constituie ajutor de stat incompatibil.

| (432) | În practica decizională a Comisiei, plățile compensatorii de stat pentru serviciul universal au fost considerate (sau nu) ajutor compatibil, atât timp cât plățile erau mai reduse decât costurile nete reale ale serviciului universal (108). |
| --- | --- |

(432)

În practica decizională a Comisiei, plățile compensatorii de stat pentru serviciul universal au fost considerate (sau nu) ajutor compatibil, atât timp cât plățile erau mai reduse decât costurile nete reale ale serviciului universal (108).

VIII.3.1.   Încredințarea unui serviciu de interes economic general

| (433) | Directivele poștale succesive și jurisprudența Curții de Justiție (109) au recunoscut întotdeauna furnizarea serviciilor poștale universale ca fiind un serviciu de interes economic general. |
| --- | --- |

(433)

Directivele poștale succesive și jurisprudența Curții de Justiție (109) au recunoscut întotdeauna furnizarea serviciilor poștale universale ca fiind un serviciu de interes economic general.

| (434) | Deutsche Post i s-a încredințat furnizarea de servicii poștale universale până la 31 decembrie 2007 prin legi succesive din sectorul poștal. |
| --- | --- |

(434)

Deutsche Post i s-a încredințat furnizarea de servicii poștale universale până la 31 decembrie 2007 prin legi succesive din sectorul poștal.

VIII.3.2.   Necesitatea și proporționalitatea plăților compensatorii de stat

| (435) | Germania susține că plățile compensatorii de stat au reprezentat o măsură de compensație proporțională deoarece, conform situațiilor financiare din 2009, aveau o valoare mult mai redusă decât costurile reale nete ale obligațiilor de serviciu universal din perioada 1990-1995. Situațiile financiare din 2009 arată că, în 1995, în pofida plăților compensatorii de stat, Deutsche Post a fost subcompensată cu o sumă de [...] miliarde EUR (valoarea reală în 1995) pentru costurile nete cumulate ale obligațiilor de serviciu universal din perioada 1990-1995. |
| --- | --- |

(435)

Germania susține că plățile compensatorii de stat au reprezentat o măsură de compensație proporțională deoarece, conform situațiilor financiare din 2009, aveau o valoare mult mai redusă decât costurile reale nete ale obligațiilor de serviciu universal din perioada 1990-1995. Situațiile financiare din 2009 arată că, în 1995, în pofida plăților compensatorii de stat, Deutsche Post a fost subcompensată cu o sumă de [...] miliarde EUR (valoarea reală în 1995) pentru costurile nete cumulate ale obligațiilor de serviciu universal din perioada 1990-1995.

| (436) | După ajustarea alocării costurilor și a sistemelor de costuri în situațiile financiare din 2009, studiul WIK concluzionează că plățile compensatorii de stat au compensat costurile nete cumulate ale obligației de serviciu universal pentru perioada 1990-1995. |
| --- | --- |

(436)

După ajustarea alocării costurilor și a sistemelor de costuri în situațiile financiare din 2009, studiul WIK concluzionează că plățile compensatorii de stat au compensat costurile nete cumulate ale obligației de serviciu universal pentru perioada 1990-1995.

| (437) | Calculul WIK arată că, în 1995, compensația a depășit costurile nete cumulate cu [0-20] milioane EUR. Cu toate acestea, Comisia recunoaște că datele privind contabilitatea analitică din această perioadă sunt de calitate scăzută. În plus, WIK a recunoscut numai plățile de transfer drept cost de capital și nu a permis niciun alt profit rezonabil. |
| --- | --- |

(437)

Calculul WIK arată că, în 1995, compensația a depășit costurile nete cumulate cu [0-20] milioane EUR. Cu toate acestea, Comisia recunoaște că datele privind contabilitatea analitică din această perioadă sunt de calitate scăzută. În plus, WIK a recunoscut numai plățile de transfer drept cost de capital și nu a permis niciun alt profit rezonabil.

| (438) | Din aceste două motive, Comisia constată că studiul WIK nu poate fi utilizat ca bază pentru a respinge argumentul Germaniei potrivit căruia plățile compensatorii de stat au constituit o compensație adecvată pentru costurile de servicii universale ale Deutsche Post.

  Tabelul 10


  Calculul costurilor nete cumulate ale obligației de serviciu universal și al plăților compensatorii de stat (valoarea reală din 1995) | Situațiile financiare din 2009 | Studiul WIK |
| --- | --- | --- | --- |
| Costuri nete cumulate | [...] milioane EUR | [...] milioane EUR |
| Plățile compensatorii de stat | +6 707 milioane EUR | +6 707 milioane EUR |
| Supra/subcompensare | [...] milioane EUR | + [0-20] milioane EUR |

(438)

Din aceste două motive, Comisia constată că studiul WIK nu poate fi utilizat ca bază pentru a respinge argumentul Germaniei potrivit căruia plățile compensatorii de stat au constituit o compensație adecvată pentru costurile de servicii universale ale Deutsche Post.

Tabelul 10

Calculul costurilor nete cumulate ale obligației de serviciu universal și al plăților compensatorii de stat (valoarea reală din 1995)

Situațiile financiare din 2009

Studiul WIK

Costuri nete cumulate

[...] milioane EUR

[...] milioane EUR

Plățile compensatorii de stat

+6 707 milioane EUR

+6 707 milioane EUR

Supra/subcompensare

[...] milioane EUR

+ [0-20] milioane EUR

| (439) | Plățile compensatorii de stat sunt, prin urmare, compatibile în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE, deoarece nu au depășit costurile nete pe care Deutsche Post le-a suportat ca urmare a obligațiilor sale de servicii universale. |
| --- | --- |

(439)

Plățile compensatorii de stat sunt, prin urmare, compatibile în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE, deoarece nu au depășit costurile nete pe care Deutsche Post le-a suportat ca urmare a obligațiilor sale de servicii universale.

IX.   GARANȚIA DE STAT PENTRU TITLURILE DE CREANȚĂ EMISE ÎNAINTE DE 1995 CONSTITUIE AJUTOR EXISTENT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 108 ALINEATUL (3) DIN TFUE

| (440) | Comisia observă că normele privind garanția de stat pentru titlurile de creanță au fost introdus în 1953 prin articolul 22 alineatul (4) din PostVwG 1953. Atunci când PostVwG 1953 a fost abrogată și înlocuită de PostVerfG 1989, această dispoziție a fost inclusă în articolul 40 din PostVerfG 1989 fără nicio modificare. |
| --- | --- |

(440)

Comisia observă că normele privind garanția de stat pentru titlurile de creanță au fost introdus în 1953 prin articolul 22 alineatul (4) din PostVwG 1953. Atunci când PostVwG 1953 a fost abrogată și înlocuită de PostVerfG 1989, această dispoziție a fost inclusă în articolul 40 din PostVerfG 1989 fără nicio modificare.

| (441) | Deoarece garanția de stat pentru titlurile de creanță a fost introdus în 1953 și, prin urmare, anterior intrării în vigoare a Tratatului CEE din 1958, aceasta constituie ajutor existent în temeiul articolului 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(441)

Deoarece garanția de stat pentru titlurile de creanță a fost introdus în 1953 și, prin urmare, anterior intrării în vigoare a Tratatului CEE din 1958, aceasta constituie ajutor existent în temeiul articolului 1 litera (b) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.

| (442) | Articolul 2 alineatul (4) din PostUmwG 1995 a desființat acest ajutor. Faptul că statul a rămas garant pentru titlurile de creanță emise înainte de privatizarea Deutsche Post nu constituie ajutor nou, deoarece avantajul pentru Deutsche Post a fost acordat la data emiterii titlurilor de creanță. |
| --- | --- |

(442)

Articolul 2 alineatul (4) din PostUmwG 1995 a desființat acest ajutor. Faptul că statul a rămas garant pentru titlurile de creanță emise înainte de privatizarea Deutsche Post nu constituie ajutor nou, deoarece avantajul pentru Deutsche Post a fost acordat la data emiterii titlurilor de creanță.

X.   CONCLUZII

| (443) | Comisia constată că subvenția pentru pensii și plățile compensatorii de stat constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece au exonerat Deutsche Post AG de costuri suportate, în mod normal, de întreprinderi. |
| --- | --- |

(443)

Comisia constată că subvenția pentru pensii și plățile compensatorii de stat constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece au exonerat Deutsche Post AG de costuri suportate, în mod normal, de întreprinderi.

| (444) | În plus, Comisia constată că Germania a pus în aplicare în mod ilegal subvenția pentru pensii și plățile compensatorii de stat, prin încălcarea articolului 108 alineatul (2) din TFUE. Garanția de stat pentru titlurile de creanță emise de Deutsche Post înainte de privatizare constituie ajutor existent, care a încetat în anul 1995. |
| --- | --- |

(444)

În plus, Comisia constată că Germania a pus în aplicare în mod ilegal subvenția pentru pensii și plățile compensatorii de stat, prin încălcarea articolului 108 alineatul (2) din TFUE. Garanția de stat pentru titlurile de creanță emise de Deutsche Post înainte de privatizare constituie ajutor existent, care a încetat în anul 1995.

| (445) | Subvenția pentru pensii este incompatibilă cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, deoarece a conferit un avantaj comparativ pentru serviciile cu prețuri nereglementate, în contextul în care finanțarea sarcinilor din veniturile realizate din tarifele reglementate a fost aprobată de autoritatea de reglementare din sectorul poștal. Germania a exonerat în mod disproporționat Deutsche Post AG de la plata contribuțiilor de asigurări sociale deoarece, în cadrul măsurilor de reducere a costurilor de pensii, a acordat subvenția pentru pensii și a permis Deutsche Post AG să transfere către clienții serviciilor cu prețuri reglementate o parte din costurile de asigurări sociale ale serviciilor cu prețuri nereglementate, pe care Deutsche Post AG ar fi trebuit să le suporte din fonduri proprii, asemenea concurenților săi din sectorul privat. |
| --- | --- |

(445)

Subvenția pentru pensii este incompatibilă cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, deoarece a conferit un avantaj comparativ pentru serviciile cu prețuri nereglementate, în contextul în care finanțarea sarcinilor din veniturile realizate din tarifele reglementate a fost aprobată de autoritatea de reglementare din sectorul poștal. Germania a exonerat în mod disproporționat Deutsche Post AG de la plata contribuțiilor de asigurări sociale deoarece, în cadrul măsurilor de reducere a costurilor de pensii, a acordat subvenția pentru pensii și a permis Deutsche Post AG să transfere către clienții serviciilor cu prețuri reglementate o parte din costurile de asigurări sociale ale serviciilor cu prețuri nereglementate, pe care Deutsche Post AG ar fi trebuit să le suporte din fonduri proprii, asemenea concurenților săi din sectorul privat.

| (446) | Prin urmare, măsurile de reducere a costurilor de pensii au plasat Deutsche Post AG într-o poziție avantajoasă față de concurenții privați, deoarece Deutsche Post AG trebuia să suporte, pentru serviciile sale cu prețuri nereglementate, un cost al contribuțiilor de asigurări sociale mai mic decât costurile legale obligatorii pentru concurenții privați. |
| --- | --- |

(446)

Prin urmare, măsurile de reducere a costurilor de pensii au plasat Deutsche Post AG într-o poziție avantajoasă față de concurenții privați, deoarece Deutsche Post AG trebuia să suporte, pentru serviciile sale cu prețuri nereglementate, un cost al contribuțiilor de asigurări sociale mai mic decât costurile legale obligatorii pentru concurenții privați.

| (447) | În consecință, ajutorul incompatibil ar trebui calculat ca fiind diferența dintre rata de referință, care aliniază contribuțiile de asigurări sociale pentru serviciile cu prețuri nereglementate ale Deutsche Post AG la cele ale concurenților săi, și rata de contribuție legală suportată efectiv de Deutsche Post AG pentru serviciile sale cu prețuri nereglementate, înmulțită cu salariile brute totale ale funcționarilor publici din serviciile cu prețuri nereglementate. În special, ajutorul incompatibil trebuie să fie calculat cu ajutorul formulei din tabelul 8, pe baza definițiilor ratei de contribuție legale și a ratei de referință legale menționate în tabelul 7 și în anexă, și a salariului brut al funcționarilor publici, astfel cum este menționat în tabelul 6. |
| --- | --- |

(447)

În consecință, ajutorul incompatibil ar trebui calculat ca fiind diferența dintre rata de referință, care aliniază contribuțiile de asigurări sociale pentru serviciile cu prețuri nereglementate ale Deutsche Post AG la cele ale concurenților săi, și rata de contribuție legală suportată efectiv de Deutsche Post AG pentru serviciile sale cu prețuri nereglementate, înmulțită cu salariile brute totale ale funcționarilor publici din serviciile cu prețuri nereglementate. În special, ajutorul incompatibil trebuie să fie calculat cu ajutorul formulei din tabelul 8, pe baza definițiilor ratei de contribuție legale și a ratei de referință legale menționate în tabelul 7 și în anexă, și a salariului brut al funcționarilor publici, astfel cum este menționat în tabelul 6.

| (448) | Ajutorului incompatibil aflat la dispoziția Deutsche Post începând cu 1 ianuarie 2003 trebuie recuperat începând de la această dată și până în momentul în care avantajul comparativ a încetat. În plus, Germania trebuie să adopte toate măsurile necesare pentru a aduce modificări componentei de reducere a costurilor de pensii bazate pe subvenția pentru pensii și reglementarea prețurilor, în vederea anulării avantajului comparativ. |
| --- | --- |

(448)

Ajutorului incompatibil aflat la dispoziția Deutsche Post începând cu 1 ianuarie 2003 trebuie recuperat începând de la această dată și până în momentul în care avantajul comparativ a încetat. În plus, Germania trebuie să adopte toate măsurile necesare pentru a aduce modificări componentei de reducere a costurilor de pensii bazate pe subvenția pentru pensii și reglementarea prețurilor, în vederea anulării avantajului comparativ.

| (449) | Comisia constată că plățile compensatorii de stat constituie o măsură de ajutor compatibil în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE, deoarece au compensat costurile nete cumulate ale Deutsche Post care decurg din obligația de serviciu universal, |
| --- | --- |

(449)

Comisia constată că plățile compensatorii de stat constituie o măsură de ajutor compatibil în conformitate cu articolul 106 alineatul (2) din TFUE, deoarece au compensat costurile nete cumulate ale Deutsche Post care decurg din obligația de serviciu universal,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Subvenția pentru pensii în favoarea Deutsche Post AG constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și a fost acordată de Germania în mod ilegal, prin încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

(2)   Subvenția pentru pensii este incompatibilă cu piața internă, deoarece Germania a contribuit în mod disproporționat la finanțarea pensiilor funcționarilor publici pensionați ai Deutsche Post.

Articolul 2

Plățile compensatorii de stat care constituie ajutor de stat în favoarea Deutsche Post AG în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și care au fost acordate ilegal de Germania, prin încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE, sunt compatibile cu piața internă.

Articolul 3

Garanția de stat constituie ajutor existent în favoarea Deutsche Post AG în sensul articolelor 107 alineatul (1) și 108 alineatul (3) din TFUE.

Articolul 4

(1)   Germania recuperează de la Deutsche Post AG ajutorul incompatibil menționat la articolul 1, pus la dispoziția societății Deutsche Post AG începând cu 1 ianuarie 2003 și până în momentul în care avantajul comparativ a fost eliminat.

(2)   Sumele care trebuie recuperate în conformitate cu alineatul (1) sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului până la data recuperării lor efective.

(3)   Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 și Regulamentul (CE) nr. 271/2008 al Comisiei (110) de modificare a Regulamentului (CE) nr. 794/2004.

(4)   Cu efect de la data notificării prezentei decizii, Germania se asigură că Deutsche Post AG nu va mai beneficia de un avantaj comparativ pentru serviciile cu prețuri nereglementate, având în vedere finanțarea sarcinilor din veniturile realizate din tarifele reglementate care a fost aprobată de autoritatea de reglementare din sectorul poștal.

Articolul 5

(1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 trebuie să fie imediată și efectivă, în conformitate cu articolul 4.

(2)   Germania se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 6

(1)   În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Germania prezintă Comisiei următoarele informații:

| (a) | cuantumul total (principal și dobânzi) de recuperat de la Deutsche Post AG; |
| --- | --- |

(a)

cuantumul total (principal și dobânzi) de recuperat de la Deutsche Post AG;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea respectării prezentei decizii; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea respectării prezentei decizii;

| (c) | documente justificative privind faptul că Deutsche Post AG i s-a ordonat să ramburseze ajutorul incompatibil. |
| --- | --- |

(c)

documente justificative privind faptul că Deutsche Post AG i s-a ordonat să ramburseze ajutorul incompatibil.

(2)   Germania informează Comisia cu privire la stadiul măsurilor naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea ajutorului de stat incompatibil menționat la articolul 1. Germania transmite imediat, la solicitarea Comisiei, orice informații privind măsurile deja adoptate și planificate în vederea respectării prezentei decizii. Acesta furnizează, de asemenea, informații detaliate privind cuantumul ajutorului și dobânzilor recuperate deja de la Deutsche Post AG.

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 25 ianuarie 2012.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108 din TFUE. Cele două seturi de dispoziții sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE, după caz.

1

(2)  Invitația din 17 august 1999 de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind ajutorul de stat C 61/99 (ex NN 153/96) – Ajutor de stat în favoarea Deutsche Post AG (JO C 306, 23.10.1999, p. 25); invitația din 19 octombrie 2007 de a prezenta observații în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE privind ajutorul de stat C 36/07 (ex NN 25/07) – Ajutor de stat pentru Deutsche Post AG (JO C 245, 19.10.2007, p. 21); și invitația din 11 mai 2011 de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) TFUE privind ajutorul de stat C 36/07 — Ajutor de stat pentru Deutsche Post AG (JO C 263, 7.9.2011, p. 4).

2

(3)  Decizia 2002/753/CE a Comisiei din 19 iunie 2002 privind măsurile puse în aplicare de Republica Federală Germania în favoarea Deutsche Post AG (JO L 247, 14.9.2002, p. 27).

3

(4)  Cauza T-266/02, Deutsche Post AG/Comisia, Rep., 2008, p. II-1233.

4

(5)  Hotărârea din 2 septembrie 2010 în Cauza C-399/08 P, Comisia Europeană/Deutsche Post AG, încă nepublicată.

5

(6)  Invitația din 12 septembrie 2007 în temeiul articolului 88 alineatul (2) din Tratatul CE de prezentare a observațiilor privind ajutorul de stat C 36/07 (ex NN 25/07) – Ajutor de stat pentru Deutsche Post AG (JO C 245, 19.10.2007, p. 21).

6

(7)  Anunț de participare 2008/S 15-018228, publicat la 23 ianuarie 2008 (JO S 15, 23.1.2008).

7

(8)  JO C 297, 29.11.2005, p. 4.

8

(9)  Avizul profesorului Ehlermann, WilmerHale (16 iunie 2008), „Die Verpflichtung der europäischen Kommission zur Einzelprüfung angeblicher Beihilfen an die Deutsche Post AG” (Obligația Comisiei Europene de a investiga separat presupusele măsuri de ajutor de stat în favoarea Deutsche Post AG).

9

(10)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

10

(11)  Avizul profesorului Ehlermann, WilmerHale (10 octombrie 2008), „Die Periodizität der Überkompensationsrechnung gemäß Arikel 86 (2) EG” [Periodicitatea calculului supracompensării în conformitate cu articolul 86 alineatul (2) din Tratatul CE].

11

(12)  A se vedea secțiunea VI.2 pentru explicații detaliate privind plățile de transfer.

12

(13)  Expertiza KPMG (11 februarie 2010), „Deutsche Post AG – Rechtliche Qualifikation der Ablieferungen nach § 63 PVerfG”; Expertiza Deloitte (9 februarie 2010), „Evaluarea raportului de consultanță WIK pentru Comisia Europeană – Un raport pentru Deutsche Post AG”.

13

(14)  Avizul profesorului Ehlermann, WilmerHale (5 noiembrie 2010), „Bedeutung des Urteils des Gerichtshofes in der Rechtssache C-399/08 Kommission v Deutsche Post AG für das laufende Beihilfeprüfverfahren im Fall C 36/2007 Deutsche Post AG” (O analiză a semnificației hotărârii Curții în Cauza C-399/08 Comisia/Deutsche Post pentru investigația în curs).

14

(15)  Avizul profesorului Ehlermann, WilmerHale (19 iulie 2011), „Die verpflichtung der Europäischen Kommission Zum Nacweis einer überkompensation bei der beihilferechtlichen beanstandung angeblicher quersubventionierungen” (Necesitatea calculării supracompensării pentru a dovedi o presupusă subvenționare încrucișată).

15

(16)  Avizul profesorului Ehlermann, WilmerHale (19 iulie 2011), „Der Vergleich der effektiv getragenen Sozialkosten mit den marktüblichen Sozialkosten im laufenden Beihilfeprüfverfahren im Fall C 36/07 (Deutsche Post AG)” (O comparație între costurile de asigurări sociale plătite de Deutsche Post și costurile de asigurări sociale medii de piață).

16

(17)  Avizul profesorului Weber, WHU – Școala de Management Otto Beisheim din Vallendar (iulie 2011), „Gutachten zur Ermittlung der Höhe der über das Marktniveau hinausgehenden Sozialkosten der DPAG” (Referitor la calculul costurilor suplimentare de asigurări sociale ale DPAG); o versiune actualizată a studiului a fost prezentată la 2 ianuarie 2012.

17

(18)  Charles River Associates (martie 2011): „Estimarea unei marje rezonabile de profit pentru furnizarea serviciilor de corespondență”, transmisă de Belgia în cauza privind ajutorul de stat SA.14588 Ajutor de stat pentru Bpost.

18

(19)  Decizia 2001/354/CE a Comisiei din 20 martie 2001 privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul CE (Deutsche Post AG) (JO L 125, 5.5.2001, p. 27).

19

(20)  Decizia Comisiei din 25 martie 2008 – Cazul COMP/37.821 – UPS și DVPT/DPAG, punctele 6, 63, 66, 70-72.

20

(21)  Hotărârea din 8 decembrie 2011 în Cauza T-421/07 Deutsche Post AG/Comisia Europeană, încă nepublicată.

21

(22)  Hotărârea din 13 octombrie 2011 în Cauzele conexate C-463/10 P și C-475/10 P, Deutsche Post AG/Comisia Europeană, încă nepublicată.

22

(23)  Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost din 14 septembrie 1994 (BGBl. I p. 2325).

23

(24)  Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost din 8 iunie 1989 (BGBl. I p. 1026).

24

(25)  Gesetz zur Umwandlung von Unternehmen der Deutschen Bundespost in die Rechtsform der Aktiengesellschaft din 14 septembrie 1994 (BGBl. I p. 2325).

25

(26)  Gesetz über das Postwesen din 3 iulie 1989 (BGBl. I p. 1450).

26

(27)  Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter des Bundes din 24 august 1976 (BGBl. I p. 322).

27

(28)  Al șaselea Cod social (SGB VI) reglementează schema de asigurări de pensii; al treilea Cod social (SGB III) reglementează sistemul de asigurări de șomaj; al cincilea Cod social (SGB V) reglementează sistemul asigurărilor de sănătate; Legea privind îngrijirea pe termen lung (PflegeVG) și al 11-lea Cod social (SGB XI) reglementează schema de asigurări pentru îngrijire pe termen lung.

28

(29)  Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost (1969, astfel cum a fost modificat ultima dată).

29

(30)  Secret comercial.

30

(31)  Gesetz über die Regulierung der Telekommunikation und des Postwesens din 14 septembrie 1994 (BGBl. I p. 1509).

31

(32)  Verordnung zur Regelung der Pflichtleistungen der Deutschen Bundespost Postdienst din 12 ianuarie 1994 (BGBI. I p. 86).

32

(33)  Post-Universaldienstleistungsverordnung din 15 decembrie 1999 (BGBl. I p. 2418).

33

(34)  Gesetz über die Verwaltung der Deutschen Bundespost (Postverwaltungsgesetz), BGBl. I p. 676.

34

(35)  Bundesnetzagentur, Zwölfte Marktuntersuchung (Al 12-lea Raport de piață), septembrie 2009.

35

(36)  Aproximativ 38 % din veniturile totale Deutsche Post pentru perioada 1990-2007; aproximativ 44 % din veniturile totale Deutsche Post pentru perioada 2008-2010.

36

(37)  Articolul 53 din PostG 1997 prevede că, după expirarea licenței exclusive, expedierea a peste 50 de scrisori se supune unui control ex post, și nu unui control ex ante al prețurilor.

37

ex post

ex ante

(38)  Hotărârea din 8 decembrie 2011 în Cauza T-421/07 Deutsche Post AG/Comisia, încă nepublicată, punctele 74 și 75.

38

(39)  Cauza T-157/01, Danske Busvognmænd/Comisia, Rec., 2004, p. II-917, punctul 57.

39

(40)  Decizia Comisiei din 10 octombrie 2007 privind ajutoarele de stat acordate de către Franța în ceea ce privește reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului La Poste, JO L 63, 7.3.2008, p. 16.

40

(41)  Cauza C-280/00 Altmark Trans GmbH, Rec., 2003, p. I-7747.

41

(42)  Situațiile financiare din 2009 prezintă veniturile realizate din serviciile de corespondență reglementate din diferite divizii comerciale, de-a lungul timpului. Definiția include, pentru fiecare an, suma tuturor veniturilor reglementate, indiferent de divizia comercială în care au fost generate.

42

(43)  Codurile NACE (Nomenclature statistique des activités économiques dans la Communauté européenne) reprezintă clasificarea statistică a activităților economice în Uniunea Europeană.

43

(44)  Pentru a susține rezultatele eșantionului poștal care conține numai un număr restrâns de concurenți comparabili, studiul WIK a ales un grup de referință suplimentar mai extins, care cuprinde circa 1 160 de companii din sectorul transportului rutier de marfă (cod NACE 60), deoarece acesta este un sector de activitate extrem de competitiv, în care serviciile sunt adeseori furnizate de societăți care desfășoară activități de transport similare celor desfășurate de operatorii poștali. Rezultatele celui de al doilea grup de referință înregistrează o valoare medie a ROS de 2,59 % și ROS la a treia cuartilă de 5,57 %, ceea ce confirmă rezultatele eșantionului mai mic.

44

(45)  Valoarea medie a ROS este de 3,48 %, iar limita superioară de 6,77 %.

45

(46)  Deutsche Post a prezentat un studiu din 2005 al CTcon „Rentabilität der Schalterleistungen der Postfilialen für die Postbank 2002 bis 2004” (Rentabilitatea serviciilor de vânzări Deutsche Post pentru Postbank 2002-2004), care distribuie costurile directe și indirecte ale rețelei de oficii poștale între serviciile comerciale și universale, utilizând o abordare a costurilor bazată pe activități. Se pare că, în general, remunerația plătită de Postbank a acoperit o cotă adecvată din costurile totale ale rețelei de oficii poștale (de exemplu, inclusiv o cotă adecvată din sarcina de infrastructură 3 pentru rețeaua poștală).

46

(47)  JO L 318, 17.11.2006, p. 17.

47

(48)  Marjele de profit suplimentare în figura 5, care depășesc rata de profit rezonabil de 3,48 % din vânzări.

48

figura 5

(49)  A se vedea secțiunea VI.2.1pentru explicații detaliate privind plățile de transfer.

49

(50)  National Economic Research Associates (NERA) (noiembrie 2007), „Profitabilitatea segmentului de corespondență al Deutsche Post – Actualizare”.

50

(51)  National Economic Research Associates (NERA) (octombrie 2006), „Profitabilitatea diviziei de corespondență a Deutsche Post – raport final”.

51

(52)  Divizia de corespondență a DPWN este mai extinsă decât activitățile din Germania ale DPAG și include toate activitățile poștale la nivel mondial. Cu toate acestea, serviciile interne constituie cea mai mare parte a diviziei de corespondență a DPWN.

52

(53)  Cauzele conexate C-83/01 P, C-93/01 P și C-94/01 P Chronopost SA, La Poste și Republica Franceză/Union française de l’express (Ufex), DHL International, Federal express international (Franța) SNC și CRIE SA, Rec., 2003, p. I-6993.

53

(54)  Cauza T-157/01 Danske Busvognmænd/Comisia, Rec., 2004, p. II-917, punctul 57.

54

(55)  Cauza T-266/02 Deutsche Post AG/Comisia Europeană, Rep., 2008, p. II-1233, punctul 54.

55

(56)  Decizia Comisiei din 29 iulie 2011 în cauza C 265/02 privind măsurile de ajutor de stat în favoarea Royal Mail, (JO C 265, 9.9.2011, p. 2).

56

(57)  A se vedea considerentul 41.

57

(58)  Salariului minim din 2007 a fost utilizat în situațiile financiare din 2009 pentru a calcula sarcina 1 (salarii suplimentare).

58

(59)  A se vedea considerentul 41.

59

(60)  A se vedea considerentul 41.

60

(61)  Decizia Comisiei din 16 decembrie 2003 privind ajutorul de stat acordat de Franța întreprinderii EDF și industriilor din sectorul energiei electrice și gazului (JO L 49, 22.2.2005, p. 9).

61

(62)  Cauza C-379/98 PreussenElektra AG/Schleswig AG, Rec., 2001, p. I-2099.

62

(63)  Germania consideră că rezultatele studiului Deloitte sunt confirmate de studiul CRA prezentat de Belgia în cazul privind ajutorul de stat SA.14588 (a se vedea considerentul 43).

63

(64)  Decizia Comisiei 2008/C 35/10 – Contract de servicii publice între Deutsche Bahn Regio și Länder Berlin și Brandeburg (JO C 35, 8.2.2008, p. 13); Decizia 2009/325/CE a Comisiei din 26 noiembrie 2008 privind Ajutorul de stat C 3/08 (ex NN 102/05) – Republica Cehă sub formă de compensații pentru serviciu public acordate societăților de autobuze din Moravia de Sud (JO L 97, 16.4.2009, p. 14).

64

Länder

(65)  JO L 15, 21.1.1998, p. 14.

65

(66)  Decizia Comisiei din 12 martie 2002 privind ajutoarele de stat acordate de Italia în favoarea societății Poste Italiane SpA (fostă Ente Poste Italiane) (JO L 282, 19.10.2002, p. 29).

66

(67)  Cauza C-301/87 Franța/Comisia, Rec., 1990, p. I-307, punctul 41.

67

(68)  Cauza 173/73 Italia/Comisia, Rec., 1974, p. 709, punctul 13; Cauza 310/85 Deufil GmbH & Co. KG/Comisia, Rec., 1987, p. 901, punctul 8; Cauza C-241/94 Franța/Comisia, Rec., 1994, p. I-4551, punctul 20.

68

(69)  C-387/92 Banco Exterior, Rec., 1994, p. I-877, punctul 13; Cauza C-241/94, citată mai sus, punctul 34.

69

(70)  Cauza C-5/01 Belgia/Comisia, Rec., 2002, p. I-1191, punctul 39.

70

(71)  Cauza 30/59 Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Înalta Autoritate, Rec., 1961, p. 3, punctele 29 și 30; Cauza C-173/73, citată mai sus, punctele 12 și 13; Cauza C-241/94, citată mai sus, punctele 29 și 35; Cauza C-251/97 Franța/Comisia, Rec., 1999, p. I-6639, punctele 40, 46 și 47; și hotărârea din 9 iunie 2011 în Cauzele conexate C-71/09 P, C-73/09 P și C-76/09 P Comitato Venezia vuole vivere/Comisia, 2011, nepublicate încă, punctele 90-96.

71

(72)  Decizia La Poste, considerentul 141, și Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (JO C 244, 1.10.2004, p. 2), punctul 63.

72

(73)  Cauza T-20/03 Kahla/Comisia, Rep., 2008, p. II-2305, punctele 194-197.

73

(74)  Haushaltsgrundsätzegesetz din 19 august 1969 (BGBl. I p. 1273), astfel cum a fost modificată prin articolul 1 din Legea din 27 mai 2010 (BGBl. I p. 671).

74

Haushaltsgrundsätzegesetz

(75)  Cauza T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Comisia, Rec., 1998, p. II-717.

75

(76)  A se vedea, de asemenea, studiul WIK, secțiunea 2.

76

(77)  Hotărârea din 8 decembrie 2011 în Cauza T-421/07 Deutsche Post AG/Comisia, încă nepublicată, punctele 52 și 75.

77

(78)  Cauza C-364/90 Italia/Comisia, Rec., 1993, p. I-2097, punctul 20.

78

(79)  Cauza T-162/06 Kronoply/Comisia, Rep., 2009, p. II-1, în special punctele 65, 66, 74 și 75.

79

(80)  Cauza T-187/99 Agrana Zucker und Stärke/Comisia, Rec., 2001, p. II-1587, punctul 74; Cauza T-126/99 Graphischer Maschinenbau/Comisia, Rec., 2002, p. II-2427, punctele 41-43; Cauza C-390/06 Nuova Agricast, Rep., 2008, p. I-2577, punctele 68 și 69.

80

(81)  Directiva 2008/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 februarie 2008 de modificare a Directivei 97/67/CE cu privire la realizarea integrală a pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității, considerentele 9 și următoarele (JO L 52, 27.2.2008, p. 3).

81

(82)  A se vedea Comunicarea Comisiei privind metodologia analizării ajutoarelor de stat legate de costurile irecuperabile, scrisoarea Comisiei SG (2001) D/290869 din 6.8.2001.

82

(83)  Decizia 2005/145/CE privind ajutorul de stat acordat de Franța întreprinderii EDF și industriilor din sectorul energiei electrice și gazului; Decizia 2008/204/CE a Comisiei privind ajutoarele de stat acordate de către Franța în ceea ce privește reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului La Poste (JO L 65, 8.3.2008, p. 11); Decizia 2009/945/CE a Comisiei privind reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP [ajutor de stat C 42/07 (ex N 428/06)] pe care Franța intenționează să o pună în aplicare în favoarea RATP (JO L 327, 12.12.2009, p. 6); Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 în cauza C 25/2008 privind reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului France Télécom, încă nepublicată.

83

(84)  Decizia 2008/204/CE a Comisiei privind ajutoarele de stat acordate de către Franța în ceea ce privește reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului La Poste; Decizia 2009/945/CE a Comisiei privind reforma modalității de finanțare a sistemului de pensii al RATP [ajutor de stat C 42/07 (ex N 428/06)] pe care Franța intenționează să o pună în aplicare în favoarea RATP; Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 în cauza C 25/2008 privind reforma modului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului France Télécom, încă nepublicată.

84

(85)  Decizia La Poste, considerentul 166.

85

La Poste

(86)  A se vedea anexa pentru o prezentare detaliată.

86

(87)  BGBl. I, p. 336.

87

(88)  Totalul între contribuția de 33 % la fondul de pensii și costurile de sănătate și îngrijire medicală [7-12 %] ca procent din valoarea reală a salariilor funcționarilor publici.

88

(89)  A se vedea anexa pentru detalii suplimentare.

89

(90)  JO L 15, 21.1.1998, p. 14.

90

(91)  Regulamentul privind serviciile poștale (Postdienstleistungsverordnung) din 21 august 2001 (BGBl. I, p. 2178).

91

Postdienstleistungsverordnung

(92)  Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 în cauza C 25/2008, încă nepublicată în Jurnalul Oficial, considerentele 110 și 111.

92

(93)  Aproximativ 140 000 de funcționari publici în 1995.

93

(94)  De exemplu, menținerea unei rețele extinse de oficii poștale, a șasea zi de livrări pe săptămână.

94

(95)  Hotărârea Chronopost, punctul 38; concluziile avocatului general Tizzano pentru cauzele Chronopost, punctul 54; Decizia Comisiei din 21 decembrie 2005 privind măsura de ajutor N 531/05 La Banque Postale, considerentele 75 și următoarele

95

(96)  De exemplu, transport aerian internațional și rețea de livrare integrată.

96

(97)  De exemplu, UPS și TNT.

97

(98)  De exemplu, creșterea prețurilor reglementate, a plăților compensatorii de stat, a garanției de stat și a subvențiilor pentru pensii.

98

(99)  De exemplu, costuri suplimentare de asigurări sociale care depășesc nivelul de referință „competitiv”.

99

(100)  Cauza 70/72 Comisia/Germania, Rec., 1973, p. 813, punctul 13.

100

(101)  Cauzele conexate C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Spania/Comisia, Rec., 1994, p. I-4103, punctul 75.

101

(102)  Cauza C-75/97 Belgia/Comisia, Rec., 1999, p. I-30671, punctele 64 și 65.

102

(103)  A se vedea, în special, cauza C-480/98 Spania/Comisia, Rec., 2000, p. I-8717, punctul 25, și cauza C-415/03 Comisia/Grecia, Rec., 2005, p. I-3875, punctul 39.

103

(104)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

104

(105)  Cauza C-280/00 Altmark Trans GmbH, Rec., 2003, p. I-7447, punctele 89 și următoarele.

105

(106)  Serviciile de interes general în Europa (JO C 281, 26.9.1996, p. 3).

106

(107)  Serviciile de interes general în Europa (JO C 17, 19.1.2001, p. 4).

107

(108)  Decizia Comisiei din 12 martie 2002 privind ajutorul de stat N 650/01 – Irlanda – Contribuție de capital pentru An Post în scopul restructurării rețelei de oficii poștale [C(2002) 941 final]; Decizia 2002/782/CE privind ajutorul acordat în favoarea Poste Italiane SpA.

108

(109)  Cauza C-320/91 Corbeau, Rec., 1993, p. I-2533, punctele 15 și 19.

109

(110)  JO L 82, 25.3.2008, p. 1.

110

---

ANEXĂ

Metodologia de calcul al ajutorului incompatibil (milioane EUR); Calcul provizoriu pe baza datelor disponibile la 31 decembrie 2011 pentru perioada 2003-2010
   (1)

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ratele contribuției de asigurări sociale |
| (1) | Rata totală a contribuției de asigurări sociale | | 42,20 % | 42,00 % | 41,54 % | 41,00 % | 39,70 % | 38,93 % | 39,25 % | 39,55 % |
| (2) | Asigurare de sănătate | | 14,50 % | 14,30 % | 13,84 % | 13,30 % | 13,90 % | 13,90 % | 14,60 % | 14,90 % |
| (3) | Asigurare de îngrijire medicală | | 1,70 % | 1,70 % | 1,70 % | 1,70 % | 1,70 % | 1,83 % | 1,95 % | 1,95 % |
| (4) | Asigurare de șomaj | | 6,50 % | 6,50 % | 6,50 % | 6,50 % | 4,20 % | 3,30 % | 2,80 % | 2,80 % |
| (5) | Asigurare de pensie | | 19,50 % | 19,50 % | 19,50 % | 19,50 % | 19,90 % | 19,90 % | 19,90 % | 19,90 % |
| (6) | Contribuția angajatorului | | 21,10 % | 21,00 % | 20,77 % | 20,50 % | 19,85 % | 19,46 % | 19,48 % | 19,33 % |
| (7) | Asigurare de sănătate | | 7,25 % | 7,15 % | 6,92 % | 6,65 % | 6,95 % | 6,95 % | 7,15 % | 7,00 % |
| (8) | Asigurare de îngrijire medicală | | 0,85 % | 0,85 % | 0,85 % | 0,85 % | 0,85 % | 0,91 % | 0,98 % | 0,98 % |
| (9) | Asigurare de șomaj | | 3,25 % | 3,25 % | 3,25 % | 3,25 % | 2,10 % | 1,65 % | 1,40 % | 1,40 % |
| (10) | Asigurare de pensie | | 9,75 % | 9,75 % | 9,75 % | 9,75 % | 9,95 % | 9,95 % | 9,95 % | 9,95 % |
| (11) | Contribuția angajatului | | 21,10 % | 21,00 % | 20,77 % | 20,50 % | 19,85 % | 19,47 % | 19,77 % | 20,22 % |
| (12) | Asigurare de sănătate | | 7,25 % | 7,15 % | 6,92 % | 6,65 % | 6,95 % | 6,95 % | 7,45 % | 7,90 % |
| (13) | Asigurare de îngrijire medicală | | 0,85 % | 0,85 % | 0,85 % | 0,85 % | 0,85 % | 0,92 % | 0,97 % | 0,97 % |
| (14) | Asigurare de șomaj | | 3,25 % | 3,25 % | 3,25 % | 3,25 % | 2,10 % | 1,65 % | 1,40 % | 1,40 % |
| (15) | Asigurare de pensie | | 9,75 % | 9,75 % | 9,75 % | 9,75 % | 9,95 % | 9,95 % | 9,95 % | 9,95 % |
| (16) | Asigurare de pensie suplimentară | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (17) | Asigurare împotriva accidentelor | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Salariul brut al funcționarilor publici |
| (18) | Salariul brut | | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % |
| (19) | Asigurare de șomaj (angajat) | | 3,25 % | 3,25 % | 3,25 % | 3,25 % | 2,10 % | 1,65 % | 1,40 % | 1,40 % |
| (20) | Asigurare de pensie (angajat) | | 9,75 % | 9,75 % | 9,75 % | 9,75 % | 9,95 % | 9,95 % | 9,95 % | 9,95 % |
| (21) | Salariul plătit funcționarului public (%) | =(18)-(19)-(20) | 87,00 % | 87,00 % | 87,00 % | 87,00 % | 87,95 % | 88,40 % | 88,65 % | 88,65 % |
| (22) | Cuantumul salariului funcționarilor publici | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (23) | Cuantumul brut al salariului funcționarilor publici | =(22)/(21) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rata contribuției legale (recalculată pe baza salariului brut al funcționarilor publici) |
| (24) | Contribuția angajatorului | =(6)*(21) | 18,36 % | 18,27 % | 18,07 % | 17,84 % | 17,46 % | 17,20 % | 17,27 % | 17,14 % |
| (25) | Asigurarea de pensie suplimentară | =(16)*(21) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (26) | Asigurarea împotriva accidentelor | =(17)*(21) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (27) | Rata legală | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rata de referință de asigurări sociale |
| (28) | Contribuția angajatorului | | 21,10 % | 21,00 % | 20,77 % | 20,50 % | 19,85 % | 19,46 % | 19,48 % | 19,33 % |
| (29) | Asigurare de șomaj (angajat) | | 3,25 % | 3,25 % | 3,25 % | 3,25 % | 2,10 % | 1,65 % | 1,40 % | 1,40 % |
| (30) | Asigurare de pensie (angajat) | | 9,75 % | 9,75 % | 9,75 % | 9,75 % | 9,95 % | 9,95 % | 9,95 % | 9,95 % |
| (31) | Rata de referință de asigurări sociale | | 34,10 % | 34,00 % | 33,77 % | 33,50 % | 31,90 % | 31,06 % | 30,83 % | 30,68 % |
| Cota de venituri pentru servicii nereglementate |
| (32) | Venituri totale | | 14 683,21 | 14 726,82 | 14 479,35 | 13 773,79 | 13 479,96 | 13 392,81 | 12 846,17 | 12 656,75 |
| (33) | Venituri nereglementate | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (34) | Cota serviciilor cu tarife nereglementate | =(33)/(32) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ajutor incompatibil |
| (35) | Diferențele dintre ratele de contribuție | =(31) - (27) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (36) | Ajutor incompatibil | =(23)*(34)*(35) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (37) | Cuantumul 2003-2010 | | | | | | | | | [...] |

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Ratele contribuției de asigurări sociale

(1)

Rata totală a contribuției de asigurări sociale

42,20 %

42,00 %

41,54 %

41,00 %

39,70 %

38,93 %

39,25 %

39,55 %

(2)

Asigurare de sănătate

14,50 %

14,30 %

13,84 %

13,30 %

13,90 %

13,90 %

14,60 %

14,90 %

(3)

Asigurare de îngrijire medicală

1,70 %

1,70 %

1,70 %

1,70 %

1,70 %

1,83 %

1,95 %

1,95 %

(4)

Asigurare de șomaj

6,50 %

6,50 %

6,50 %

6,50 %

4,20 %

3,30 %

2,80 %

2,80 %

(5)

Asigurare de pensie

19,50 %

19,50 %

19,50 %

19,50 %

19,90 %

19,90 %

19,90 %

19,90 %

(6)

Contribuția angajatorului

21,10 %

21,00 %

20,77 %

20,50 %

19,85 %

19,46 %

19,48 %

19,33 %

(7)

Asigurare de sănătate

7,25 %

7,15 %

6,92 %

6,65 %

6,95 %

6,95 %

7,15 %

7,00 %

(8)

Asigurare de îngrijire medicală

0,85 %

0,85 %

0,85 %

0,85 %

0,85 %

0,91 %

0,98 %

0,98 %

(9)

Asigurare de șomaj

3,25 %

3,25 %

3,25 %

3,25 %

2,10 %

1,65 %

1,40 %

1,40 %

(10)

Asigurare de pensie

9,75 %

9,75 %

9,75 %

9,75 %

9,95 %

9,95 %

9,95 %

9,95 %

(11)

Contribuția angajatului

21,10 %

21,00 %

20,77 %

20,50 %

19,85 %

19,47 %

19,77 %

20,22 %

(12)

Asigurare de sănătate

7,25 %

7,15 %

6,92 %

6,65 %

6,95 %

6,95 %

7,45 %

7,90 %

(13)

Asigurare de îngrijire medicală

0,85 %

0,85 %

0,85 %

0,85 %

0,85 %

0,92 %

0,97 %

0,97 %

(14)

Asigurare de șomaj

3,25 %

3,25 %

3,25 %

3,25 %

2,10 %

1,65 %

1,40 %

1,40 %

(15)

Asigurare de pensie

9,75 %

9,75 %

9,75 %

9,75 %

9,95 %

9,95 %

9,95 %

9,95 %

(16)

Asigurare de pensie suplimentară

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(17)

Asigurare împotriva accidentelor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Salariul brut al funcționarilor publici

(18)

Salariul brut

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

(19)

Asigurare de șomaj (angajat)

3,25 %

3,25 %

3,25 %

3,25 %

2,10 %

1,65 %

1,40 %

1,40 %

(20)

Asigurare de pensie (angajat)

9,75 %

9,75 %

9,75 %

9,75 %

9,95 %

9,95 %

9,95 %

9,95 %

(21)

Salariul plătit funcționarului public (%)

=(18)-(19)-(20)

87,00 %

87,00 %

87,00 %

87,00 %

87,95 %

88,40 %

88,65 %

88,65 %

(22)

Cuantumul salariului funcționarilor publici

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(23)

Cuantumul brut al salariului funcționarilor publici

=(22)/(21)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rata contribuției legale (recalculată pe baza salariului brut al funcționarilor publici)

(24)

Contribuția angajatorului

=(6)*(21)

18,36 %

18,27 %

18,07 %

17,84 %

17,46 %

17,20 %

17,27 %

17,14 %

(25)

Asigurarea de pensie suplimentară

=(16)*(21)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(26)

Asigurarea împotriva accidentelor

=(17)*(21)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(27)

Rata legală

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rata de referință de asigurări sociale

(28)

Contribuția angajatorului

21,10 %

21,00 %

20,77 %

20,50 %

19,85 %

19,46 %

19,48 %

19,33 %

(29)

Asigurare de șomaj (angajat)

3,25 %

3,25 %

3,25 %

3,25 %

2,10 %

1,65 %

1,40 %

1,40 %

(30)

Asigurare de pensie (angajat)

9,75 %

9,75 %

9,75 %

9,75 %

9,95 %

9,95 %

9,95 %

9,95 %

(31)

Rata de referință de asigurări sociale

34,10 %

34,00 %

33,77 %

33,50 %

31,90 %

31,06 %

30,83 %

30,68 %

Cota de venituri pentru servicii nereglementate

(32)

Venituri totale

14 683,21

14 726,82

14 479,35

13 773,79

13 479,96

13 392,81

12 846,17

12 656,75

(33)

Venituri nereglementate

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(34)

Cota serviciilor cu tarife nereglementate

=(33)/(32)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ajutor incompatibil

(35)

Diferențele dintre ratele de contribuție

=(31) - (27)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(36)

Ajutor incompatibil

=(23)*(34)*(35)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(37)

Cuantumul 2003-2010

[...]

Note explicative

Rândurile (1)-(17): Date privind ratele contribuției de asigurări sociale

Aceste rânduri reprezintă ratele contribuțiilor de asigurări sociale pe care angajatorii privați trebuie să le plătească la fondurile de asigurări sociale (defalcate în funcția de contribuția angajatorului și a angajatului). Ultimele două rânduri indică ratele de contribuție la fondurile de asigurare de pensie suplimentară și împotriva accidentelor care sunt incluse în rata legală a Deutsche Post.

Rândurile (18)-(23): Calcularea salariului brut al funcționarilor publici

Pentru a stabili un numitor comun al ratelor de referință, trebuie notat faptul că salariul brut al angajaților privați este definit, de regulă, ca salariul net plus contribuția angajatului la fondul de asigurări sociale. Deoarece funcționarii publici trebuie să finanțeze 30-50 % din costurile medicale reale, dar nu contribuie la asigurarea obligatorie de pensie și șomaj, salariul real al funcționarului public este egal cu salariul brut al angajaților privați (100 %) minus contribuția angajatului la fondul de asigurări sociale de pensie și șomaj. Aceasta presupune o contribuție de 50 % a funcționarilor publici la asigurările de sănătate.

Rândul (21) exprimă salariul real al funcționarului civil ca procent din salariul brut al angajatului privat. Pentru a calcula salariile brute totale ale funcționarilor publici, salariul real al funcționarului public este majorat artificial cu 100/(100 – contribuția angajatului la asigurările de șomaj și pensie), astfel cum se arată la rândul (23).

Rândurile (24)-(27): Rata contribuției legale

Rata contribuției legale include contribuția angajatorului la fondurile de asigurări sociale plus contribuțiile pentru asigurări de pensie suplimentară și accident. Pentru a asigura o bază comună de comparare a ratei contribuției legale cu rata de referință a asigurărilor sociale, ratele contribuției legale sunt exprimate ca procente din salariile brute ale funcționarilor publici. Ca urmare a modificării bazei, ratele legale de contribuție ajustate sunt mai mici decât ratele legale respective.

Rândurile (28)-(31): Rata de referință de asigurări sociale

Deoarece se presupune că funcționarii publici acoperă 50 % din costurile de sănătate din fonduri proprii, rata de referință de asigurări sociale include rata totală a contribuției pentru asigurările de pensie și șomaj, dar numai contribuția angajatului pentru asigurarea de sănătate și îngrijire medicală.

Rândurile (32)-(34): Calcularea salariului brut total al funcționarilor publici pentru serviciile cu prețuri nereglementate

Salariile brute totale ale funcționarilor publici din serviciile cu prețuri nereglementate sunt aproximate prin eliminarea cotei veniturilor din serviciile cu prețuri nereglementate, deoarece numărul exact de funcționari publici care au lucrat pentru serviciile cu prețuri nereglementate nu poate fi stabilit prin utilizarea contabilității analitice a Deutsche Post.

Rândurile (35)-(37): Calcularea ajutorului incompatibil

Avantajul comparativ în ceea ce privește rata de contribuție este diferența dintre rata contribuției de referință și rata contribuției legale. Ajutorului incompatibil se calculează pe baza salariilor brute totale ale funcționarilor publici pentru serviciile cu prețuri nereglementate.

---

(1)  Acest tabel se bazează pe ipoteza că 100 % din sarcina 2 a fost alocat de autoritatea de reglementare către serviciile cu prețuri reglementate. Această ipoteză ar trebui modificată în cazul în care Germania poate demonstra, în etapa de recuperare, că autoritatea de reglementare din sectorul poștal a alocat un anumit procent din sarcina 2 către serviciile cu prețuri nereglementate.

---

| 19.10.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 289/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 289/56

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 martie 2012

privind Ajutorul de stat SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) acordat de Republica Cehă în favoarea České aerolinie, a. s. (ČSA – Czech Airlines a.s. – prezența posibilă a unui Ajutor de stat în cadrul unui împrumut acordat de Osinek a.s.)

[notificată cu numărul C(2012) 1664]

(Numai textul în limba cehă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/637/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere decizia prin care Comisia a hotărât inițierea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (1) în ceea ce privește măsura de ajutor nr. SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile susmenționate și având în vedere aceste observații,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | În mai 2009, pe baza informațiilor disponibile public, Comisia a luat cunoștință de faptul că o întreprindere deținută de stat și aflată în lichidare, Osinek a.s. (denumită în continuare „Osinek”), a convenit să acorde un credit de 2,5 miliarde CZK (aproximativ 100 de milioane EUR) companiei ČSA – Czech airlines, a.s. (denumită în continuare „ČSA”). Comisia a solicitat informații din partea Republicii Cehe prin scrisorile din 14 mai 2009 și 24 septembrie 2009. Republica Cehă a prezentat Comisiei informații suplimentare prin scrisorile din 10 septembrie 2009 și 25 noiembrie 2009. |
| --- | --- |

(1)

În mai 2009, pe baza informațiilor disponibile public, Comisia a luat cunoștință de faptul că o întreprindere deținută de stat și aflată în lichidare, Osinek a.s. (denumită în continuare „Osinek”), a convenit să acorde un credit de 2,5 miliarde CZK (aproximativ 100 de milioane EUR) companiei ČSA – Czech airlines, a.s. (denumită în continuare „ČSA”). Comisia a solicitat informații din partea Republicii Cehe prin scrisorile din 14 mai 2009 și 24 septembrie 2009. Republica Cehă a prezentat Comisiei informații suplimentare prin scrisorile din 10 septembrie 2009 și 25 noiembrie 2009.

| (2) | Prin scrisoarea din 24 februarie 2010, Comisia a informat Republica Cehă cu privire la decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsura în cauză (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). Republica Cehă a transmis observații privind respectiva măsură prin scrisoarea din 26 aprilie 2010. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 6 iulie 2010, la care Republica Cehă a răspuns la 15 septembrie 2010. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 24 februarie 2010, Comisia a informat Republica Cehă cu privire la decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsura în cauză (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). Republica Cehă a transmis observații privind respectiva măsură prin scrisoarea din 26 aprilie 2010. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 6 iulie 2010, la care Republica Cehă a răspuns la 15 septembrie 2010.

| (3) | Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsură. |
| --- | --- |

(3)

Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsură.

| (4) | Comisia a primit observații de la patru părți interesate: Travel Service și Icelandair Group la 10 martie 2011, Czech Connect Airlines a.s. la 11 martie 2011, JOB AIR Technic a.s. la 10 martie 2011 și ČSA la 14 martie 2011. Comisia a transmis aceste observații Republicii Cehe, căreia i s-a dat posibilitatea să răspundă; Comisia a primit răspunsul prin scrisoarea din 12 mai 2011. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a primit observații de la patru părți interesate: Travel Service și Icelandair Group la 10 martie 2011, Czech Connect Airlines a.s. la 11 martie 2011, JOB AIR Technic a.s. la 10 martie 2011 și ČSA la 14 martie 2011. Comisia a transmis aceste observații Republicii Cehe, căreia i s-a dat posibilitatea să răspundă; Comisia a primit răspunsul prin scrisoarea din 12 mai 2011.

2.   DESCRIERE DETALIATĂ A MĂSURILOR

2.1.   Împrumutul acordat de către Osinek

| (5) | Măsura examinată este un împrumut acordat la 30 aprilie 2009 de Osinek transportatorului aerian național ceh ČSA. Împrumutul a fost vărsat în trei tranșe după cum urmează:






  (a) | prima tranșă, de 800 de milioane CZK, a fost acordată la 11 mai 2009; |
| --- | --- | --- |

(5)

Măsura examinată este un împrumut acordat la 30 aprilie 2009 de Osinek transportatorului aerian național ceh ČSA. Împrumutul a fost vărsat în trei tranșe după cum urmează:

(a)

prima tranșă, de 800 de milioane CZK, a fost acordată la 11 mai 2009;

| (b) | a doua tranșă, de 900 de milioane CZK, a fost acordată la 30 iulie 2009; |
| --- | --- |

(b)

a doua tranșă, de 900 de milioane CZK, a fost acordată la 30 iulie 2009;

| (c) | a treia tranșă, de 800 de milioane CZK, a fost acordată la 24 septembrie 2009. |
| --- | --- |

(c)

a treia tranșă, de 800 de milioane CZK, a fost acordată la 24 septembrie 2009.

| (6) | Data prevăzută a rambursării a fost 30 noiembrie 2010, cu posibilitatea unei prelungiri. Rata dobânzii aferente împrumutului a fost rata interbancară pe trei luni din Praga („PRIBOR”) plus 300 de puncte de bază ca primă de risc, respectiv 5,51 % la data semnării acordului de împrumut. Dobânda trebuia plătită trimestrial, în ultima zi lucrătoare a trimestrului calendaristic (perioada dobânzii). Dobânda a fost calculată zilnic începând cu ziua precedentă rambursării împrumutului acordat de către Osinek. |
| --- | --- |

(6)

Data prevăzută a rambursării a fost 30 noiembrie 2010, cu posibilitatea unei prelungiri. Rata dobânzii aferente împrumutului a fost rata interbancară pe trei luni din Praga („PRIBOR”) plus 300 de puncte de bază ca primă de risc, respectiv 5,51 % la data semnării acordului de împrumut. Dobânda trebuia plătită trimestrial, în ultima zi lucrătoare a trimestrului calendaristic (perioada dobânzii). Dobânda a fost calculată zilnic începând cu ziua precedentă rambursării împrumutului acordat de către Osinek.

| (7) | Potrivit autorităților cehe, marja de risc de 300 de puncte de bază reflectă în mod corect o marjă de risc adecvată pentru situația financiară a companiei, căreia Standard & Poor’s i-a acordat un rating B (situație financiară vulnerabilă), precum și nivelul constituirii de garanții la împrumut, care s-a ridicat la 110 % din suma împrumutului. |
| --- | --- |

(7)

Potrivit autorităților cehe, marja de risc de 300 de puncte de bază reflectă în mod corect o marjă de risc adecvată pentru situația financiară a companiei, căreia Standard & Poor’s i-a acordat un rating B (situație financiară vulnerabilă), precum și nivelul constituirii de garanții la împrumut, care s-a ridicat la 110 % din suma împrumutului.

| (8) | Garanția constituită pentru obținerea împrumutului a cuprins clădiri din cadrul aeroportului Ruzyně din Praga, terenuri, inventare și piese de schimb. Valoarea de piață a celei mai mari părți a garanției a fost stabilită de un expert independent. Au fost încheiate patru acte adiționale la acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, pentru extinderea și modificarea activelor constituite ca garanție (3). Autoritățile cehe susțin că toate aceste modificări au respectat condiția stipulată în acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, ca valoarea actuală a împrumutului să nu depășească în niciun moment 90 % din valoarea garanției sau suma maximă convenită a împrumutului. |
| --- | --- |

(8)

Garanția constituită pentru obținerea împrumutului a cuprins clădiri din cadrul aeroportului Ruzyně din Praga, terenuri, inventare și piese de schimb. Valoarea de piață a celei mai mari părți a garanției a fost stabilită de un expert independent. Au fost încheiate patru acte adiționale la acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, pentru extinderea și modificarea activelor constituite ca garanție (3). Autoritățile cehe susțin că toate aceste modificări au respectat condiția stipulată în acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, ca valoarea actuală a împrumutului să nu depășească în niciun moment 90 % din valoarea garanției sau suma maximă convenită a împrumutului.

| (9) | Împrumutul acordat de către Osinek nu a fost rambursat așa cum s-a preconizat inițial. În schimb, garanția a fost eliberată, iar creanța a fost capitalizată la 30 iunie 2010 (conversia creanțelor în acțiuni).

  Tabelul 1


  Prezentare generală a activelor care au constituit garanția la împrumutul Osinek









  Garanție | Valoarea în CZK (milioane) | Valoarea stabilită de | Perioada de utilizare |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Clădire operațională – Hangarul F (inclusiv terenul care se află sub clădire) | [925-990] (4) | YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 1 iunie 2009 | de la 11 mai 2009 (prima tranșă) |
| Clădire administrativă „APC” (inclusiv terenul care se află sub clădire) | [735-770] | YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009 | de la 30 iulie 2009 (a doua tranșă) la 9 decembrie 2009 (anulată prin cel de-al treilea act adițional) |
| Piese de schimb (piese de schimb rotative și/sau motoare de rezervă) | [150-165] | Evaluare bazată pe valoarea contabilă netă la 30 septembrie 2009 | de la 24 septembrie 2009 (a treia tranșă) |
| Piese de schimb [rotative, tip A310 (toate) și Boeing] | [520-575] | Evaluare bazată pe valoarea contabilă netă la 30 septembrie 2009 | de la 24 septembrie 2009 (a treia tranșă) la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional) |
| Terenul din jurul clădirii administrative „APC” | [60-65] | YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009 | de la 23 iulie 2009 (primul act adițional) la 25 ianuarie 2010 |
| Terenul din jurul și din vecinătatea hangarului F | [105-115] | YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009 | din 23 iulie 2009 (primul act adițional) |
| Piese de schimb, de tipul: A319/320 | [265-290] | Pe baza valorii contabile nete | de la 23 iulie 2009 (primul act adițional) |
| Piese de schimb, de tipul: A310, ATR și Boeing | [440-485] | Pe baza valorii contabile nete | de la 22 septembrie 2009 (cel de-al doilea act adițional) |
| Simulator de zbor | [155-170] | YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 10 septembrie 2009 | de la 22 septembrie 2009 (cel de-al doilea act adițional) |
| 1 Boeing 737-55s, număr de înregistrare: OK CGK | [140-155] | YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 7 decembrie 2009 | de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional) |
| 2 Boeing 737-55s, numere de înregistrare: OK CGH, OK CGJ | [300-330] | YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 7 decembrie 2010 | de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional) la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional) |
| IT | [80-85] | PROSCON – s.r.o., Expertiza din 30 noiembrie 2009 | de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional) |
| Marca comercială „ČSA CZECH AIRLINES” | [140-155] | Vladimir Cmejla, expertiza din 30 noiembrie 2009 | de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional) |
| Acțiunile deținute de ČSA în cadrul ČSA Support, s.r.o. | [790-865] | PROSCON – s.r.o., expertiza din 20 ianuarie 2010 | de la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional) |

(9)

Împrumutul acordat de către Osinek nu a fost rambursat așa cum s-a preconizat inițial. În schimb, garanția a fost eliberată, iar creanța a fost capitalizată la 30 iunie 2010 (conversia creanțelor în acțiuni).

Tabelul 1

Prezentare generală a activelor care au constituit garanția la împrumutul Osinek

Garanție

Valoarea în CZK (milioane)

Valoarea stabilită de

Perioada de utilizare

Clădire operațională – Hangarul F (inclusiv terenul care se află sub clădire)

[925-990] (4)

YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 1 iunie 2009

de la 11 mai 2009 (prima tranșă)

Clădire administrativă „APC” (inclusiv terenul care se află sub clădire)

[735-770]

YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009

de la 30 iulie 2009 (a doua tranșă) la 9 decembrie 2009 (anulată prin cel de-al treilea act adițional)

Piese de schimb (piese de schimb rotative și/sau motoare de rezervă)

[150-165]

Evaluare bazată pe valoarea contabilă netă la 30 septembrie 2009

de la 24 septembrie 2009 (a treia tranșă)

Piese de schimb [rotative, tip A310 (toate) și Boeing]

[520-575]

Evaluare bazată pe valoarea contabilă netă la 30 septembrie 2009

de la 24 septembrie 2009 (a treia tranșă) la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional)

Terenul din jurul clădirii administrative „APC”

[60-65]

YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009

de la 23 iulie 2009 (primul act adițional) la 25 ianuarie 2010

Terenul din jurul și din vecinătatea hangarului F

[105-115]

YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009

din 23 iulie 2009 (primul act adițional)

Piese de schimb, de tipul: A319/320

[265-290]

Pe baza valorii contabile nete

de la 23 iulie 2009 (primul act adițional)

Piese de schimb, de tipul: A310, ATR și Boeing

[440-485]

Pe baza valorii contabile nete

de la 22 septembrie 2009 (cel de-al doilea act adițional)

Simulator de zbor

[155-170]

YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 10 septembrie 2009

de la 22 septembrie 2009 (cel de-al doilea act adițional)

1 Boeing 737-55s, număr de înregistrare: OK CGK

[140-155]

YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 7 decembrie 2009

de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional)

2 Boeing 737-55s, numere de înregistrare: OK CGH, OK CGJ

[300-330]

YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 7 decembrie 2010

de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional) la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional)

IT

[80-85]

PROSCON – s.r.o., Expertiza din 30 noiembrie 2009

de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional)

Marca comercială „ČSA CZECH AIRLINES”

[140-155]

Vladimir Cmejla, expertiza din 30 noiembrie 2009

de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional)

Acțiunile deținute de ČSA în cadrul ČSA Support, s.r.o.

[790-865]

PROSCON – s.r.o., expertiza din 20 ianuarie 2010

de la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional)

2.2.   Domeniul de aplicare al prezentei decizii

| (10) | Decizia de inițiere a procedurii de la 24 februarie 2010 se referă la împrumutul acordat de către Osinek de 2,5 miliarde CZK pe baza acordului de împrumut încheiat la 30 aprilie 2009 și presupune că eliberarea garanției împrumutului pe baza Rezoluției nr. 1343 a guvernului ceh din 26 octombrie 2009 a fost deja realizată. Totuși, eliberarea garanției împrumutului și capitalizarea acestuia (conversia creanțelor în acțiuni) au fost notificate Comisiei la 12 mai 2010 (SA.30908 ČSA – Czech Airlines – Plan de restructurare) și puse în aplicare în 2010. Prin urmare, prezenta decizie vizează doar împrumutul acordat de către Osinek de 2,5 miliarde CZK pe baza acordului de împrumut încheiat la 30 aprilie 2009. Evaluarea eliberării garanției și a conversiei ulterioare a creanței în acțiuni în legătură cu împrumutul acordat de către Osinek vor face obiectul deciziei definitive cu privire la cazul SA.30908. |
| --- | --- |

(10)

Decizia de inițiere a procedurii de la 24 februarie 2010 se referă la împrumutul acordat de către Osinek de 2,5 miliarde CZK pe baza acordului de împrumut încheiat la 30 aprilie 2009 și presupune că eliberarea garanției împrumutului pe baza Rezoluției nr. 1343 a guvernului ceh din 26 octombrie 2009 a fost deja realizată. Totuși, eliberarea garanției împrumutului și capitalizarea acestuia (conversia creanțelor în acțiuni) au fost notificate Comisiei la 12 mai 2010 (SA.30908 ČSA – Czech Airlines – Plan de restructurare) și puse în aplicare în 2010. Prin urmare, prezenta decizie vizează doar împrumutul acordat de către Osinek de 2,5 miliarde CZK pe baza acordului de împrumut încheiat la 30 aprilie 2009. Evaluarea eliberării garanției și a conversiei ulterioare a creanței în acțiuni în legătură cu împrumutul acordat de către Osinek vor face obiectul deciziei definitive cu privire la cazul SA.30908.

2.3.   Osinek

| (11) | Osinek a fost o societate vehicul financiar înființată în vederea supravegherii închiderii minelor de cărbune din Republica Cehă și a revitalizării acestora. În momentul acordării împrumutului, aceasta era deținută în proporție de 100 % de autoritățile cehe, sub supravegherea Ministerului de Finanțe. La 5 noiembrie 2008, Osinek a intrat în lichidare. Înainte de a fi lichidată, Osinek încă dispunea de fonduri și, potrivit unor informații, se afla în căutarea unor posibilități de investiție. Acordul privind împrumutul Osinek a fost încheiat și semnat la 30 aprilie 2009 în numele Osinek de către lichidatorul său. În vederea identificării riscurilor posibile asociate împrumutului, Osinek a comandat o analiză economică a ČSA din partea unui expert independent, European Business Consulting spol. s.r.o. (denumit în continuare „EBC”), precum și o analiză juridică din partea unui cabinet de avocatură, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík. |
| --- | --- |

(11)

Osinek a fost o societate vehicul financiar înființată în vederea supravegherii închiderii minelor de cărbune din Republica Cehă și a revitalizării acestora. În momentul acordării împrumutului, aceasta era deținută în proporție de 100 % de autoritățile cehe, sub supravegherea Ministerului de Finanțe. La 5 noiembrie 2008, Osinek a intrat în lichidare. Înainte de a fi lichidată, Osinek încă dispunea de fonduri și, potrivit unor informații, se afla în căutarea unor posibilități de investiție. Acordul privind împrumutul Osinek a fost încheiat și semnat la 30 aprilie 2009 în numele Osinek de către lichidatorul său. În vederea identificării riscurilor posibile asociate împrumutului, Osinek a comandat o analiză economică a ČSA din partea unui expert independent, European Business Consulting spol. s.r.o. (denumit în continuare „EBC”), precum și o analiză juridică din partea unui cabinet de avocatură, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.

| (12) | La 29 septembrie 2009, Osinek și Ministerul Industriei și Comerțului din Republica Cehă au semnat un acord potrivit căruia creanțele Osinek față de ČSA care provin din acordul privind împrumutul Osinek au fost atribuite ministerului, drept rezultat al procedurii de lichidare a Osinek. ČSA a primit o notificare cu privire la această atribuire în aceeași zi. La 8 martie 2010, procedura de lichidare al Osinek a fost finalizată. |
| --- | --- |

(12)

La 29 septembrie 2009, Osinek și Ministerul Industriei și Comerțului din Republica Cehă au semnat un acord potrivit căruia creanțele Osinek față de ČSA care provin din acordul privind împrumutul Osinek au fost atribuite ministerului, drept rezultat al procedurii de lichidare a Osinek. ČSA a primit o notificare cu privire la această atribuire în aceeași zi. La 8 martie 2010, procedura de lichidare al Osinek a fost finalizată.

| (13) | La 3 mai 2010, guvernul ceh a adoptat Rezoluția nr. 333 privind un plan de restructurare pentru ČSA, în conformitate cu care guvernul ceh a însărcinat Ministerul Industriei și Comerțului să pună în aplicare eliberarea de angajamente pentru o parte din garanție înainte de majorarea capitalului social al ČSA. Capitalizarea împrumutului (conversia creanței în acțiuni) a avut drept temei juridic această rezoluție și a fost pusă în aplicare la 30 iunie 2010. |
| --- | --- |

(13)

La 3 mai 2010, guvernul ceh a adoptat Rezoluția nr. 333 privind un plan de restructurare pentru ČSA, în conformitate cu care guvernul ceh a însărcinat Ministerul Industriei și Comerțului să pună în aplicare eliberarea de angajamente pentru o parte din garanție înainte de majorarea capitalului social al ČSA. Capitalizarea împrumutului (conversia creanței în acțiuni) a avut drept temei juridic această rezoluție și a fost pusă în aplicare la 30 iunie 2010.

2.4.   Beneficiarul, ČSA

| (14) | ČSA este compania națională de transport aerian din Republica Cehă din 1923. Aceasta are sediul social în Praga și operează din aeroportul Ruzyně din Praga. ČSA este cea mai mare companie de transport aerian care operează pe aeroportul Ruzyně din Praga, reprezentând 37 % din pasagerii care au drept punct de plecare sau destinație Praga. ČSA este membru al alianței Sky Team. Înainte de restructurare, flota ČSA cuprindea 51 de aeronave. ČSA oferă servicii de transport aerian programate (către 104 destinații din 44 de țări). ČSA oferă, de asemenea, curse charter, servicii de transport de mărfuri, servicii de asistență la sol (asistență pentru aproximativ 60 % din totalul pasagerilor de pe aeroportul Ruzyně din Praga), servicii de întreținere pentru aeronave, servicii de formare a echipajului, servicii de catering, gestionând, de asemenea, magazine „duty-free” în aeroportul Ruzyně din Praga și servicii de vânzare la bord în regim „duty-free”. |
| --- | --- |

(14)

ČSA este compania națională de transport aerian din Republica Cehă din 1923. Aceasta are sediul social în Praga și operează din aeroportul Ruzyně din Praga. ČSA este cea mai mare companie de transport aerian care operează pe aeroportul Ruzyně din Praga, reprezentând 37 % din pasagerii care au drept punct de plecare sau destinație Praga. ČSA este membru al alianței Sky Team. Înainte de restructurare, flota ČSA cuprindea 51 de aeronave. ČSA oferă servicii de transport aerian programate (către 104 destinații din 44 de țări). ČSA oferă, de asemenea, curse charter, servicii de transport de mărfuri, servicii de asistență la sol (asistență pentru aproximativ 60 % din totalul pasagerilor de pe aeroportul Ruzyně din Praga), servicii de întreținere pentru aeronave, servicii de formare a echipajului, servicii de catering, gestionând, de asemenea, magazine „duty-free” în aeroportul Ruzyně din Praga și servicii de vânzare la bord în regim „duty-free”.

2.4.1.   Structura acționariatului

| (15) | ČSA este o societate de stat, 95,69 % din acțiuni fiind deținute de Republica Cehă prin Ministerul de Finanțe. Acționarii minoritari sunt Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), orașul Praga (1,53 %) și orașul Bratislava (0,51 %). |
| --- | --- |

(15)

ČSA este o societate de stat, 95,69 % din acțiuni fiind deținute de Republica Cehă prin Ministerul de Finanțe. Acționarii minoritari sunt Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), orașul Praga (1,53 %) și orașul Bratislava (0,51 %).

| (16) | La încheierea procesului de restructurare, statul intenționează să găsească un partener strategic pentru ČSA. Ca pregătire pentru privatizarea planificată, guvernul ceh a hotărât să creeze o nouă structură corporativă, sub umbrela Český Aeroholding, a.s. („ČAH”). |
| --- | --- |

(16)

La încheierea procesului de restructurare, statul intenționează să găsească un partener strategic pentru ČSA. Ca pregătire pentru privatizarea planificată, guvernul ceh a hotărât să creeze o nouă structură corporativă, sub umbrela Český Aeroholding, a.s. („ČAH”).

| (17) | La 25 octombrie 2011, autoritatea cehă în materie de concurență a aprobat crearea ČAH care va include ČSA, aeroportul Ruzyně din Praga și filialele actuale ale ČSA, și anume Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics și ČSA Services s.r.o. Gestionarea și structura ČAH cuprind elemente ale unei structuri de holding financiar, obiectivul său fiind acela de a restructura societățile grupate în cadrul holdingului în vederea facilitării accesului acestora la finanțarea pe piața liberă și a pregătirii acestora pentru viitoarea privatizare. |
| --- | --- |

(17)

La 25 octombrie 2011, autoritatea cehă în materie de concurență a aprobat crearea ČAH care va include ČSA, aeroportul Ruzyně din Praga și filialele actuale ale ČSA, și anume Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics și ČSA Services s.r.o. Gestionarea și structura ČAH cuprind elemente ale unei structuri de holding financiar, obiectivul său fiind acela de a restructura societățile grupate în cadrul holdingului în vederea facilitării accesului acestora la finanțarea pe piața liberă și a pregătirii acestora pentru viitoarea privatizare.

2.4.2.   Situația financiară a companiei

| (18) | ČSA s-a confruntat cu dificultăți care s-au agravat semnificativ în 2009, în momentul de vârf al actualei crize economice. Deși societatea nu s-a calificat în niciun moment pentru proceduri de insolvență conform legislației naționale cehe, aceasta s-a confruntat cu o tendință clar negativă în evoluția indicatorilor săi financiari cheie.

  Tabelul 2


  Capitalul propriu și capitalul social al ČSA, 2006-2009 (mii CZK) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capital propriu | 938 646 | 1 238 093 | 101 686 | –2 352 045 |
| Capital social | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 |
| Sursă: Rapoarte anuale ale ČSA |

(18)

ČSA s-a confruntat cu dificultăți care s-au agravat semnificativ în 2009, în momentul de vârf al actualei crize economice. Deși societatea nu s-a calificat în niciun moment pentru proceduri de insolvență conform legislației naționale cehe, aceasta s-a confruntat cu o tendință clar negativă în evoluția indicatorilor săi financiari cheie.

Tabelul 2

Capitalul propriu și capitalul social al ČSA, 2006-2009 (mii CZK)

2006

2007

2008

2009

Capital propriu

938 646

1 238 093

101 686

–2 352 045

Capital social

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

Sursă: Rapoarte anuale ale ČSA

Tabelul 3

Modificări ale finanțelor ČSA (mii CZK)

| (mii de) CZK | 31.12.2006 | 31.12.2007 | 31.3.2008. | 30.6.2008 | 31.12.2008 | 31.3.2009 | 30.6.2009 | 30.9.2009 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profit/Pierderi | – 396 951 | 206 600 | [– 880 000 – – 800 000] | [– 180 000 – – 165 000] | 470 057 | [– 1 320 000 – – 1 190 000] | [– 1 840 000 – – 1 660 000] | [– 2 625 000 – – 2 365 000] | –3 756 125 |
| Cifra de afaceri (5) | 23 375 950 | 23 399 853 | [4 625 000 – 5 080 000] | [10 175 000 – 11 250 000] | 22 581 692 | [4 385 000 – 4 820 000] | [9 265 000 – 10 235 000] | [14 300 000 – 15 830 000] | 19 789 620 |
| Fluxul de numerar net din exploatare | – 533 192 | – 275 234 | [– 1 110 000 – – 1 000 000] | [– 640 000 – – 580 000] | –1 762 376 | [– 1 230 000 – – 1 115 000] | [– 1 320 000 – – 1 195 000] | — | –3 066 694 |
| Datorie | 6 476 911 | 4 391 070 | [4 410 000 – 4 890 000] | [3 665 000 – 4 065 000] | 6 494 752 | [5 685 000 – 6 285 000] | [5 550 000 – 6 065 000] | [6 290 000 – 6 960 000] | 6 581 325 |
| Valoarea activului net | 11 679 439 | 10 161 647 | [8 945 000 – 9 855 000] | [9 535 000 – 10 065 000] | 10 418 871 | [8 340 000 – 9 255 000] | [8 990 000 – 9 920 000] | [8 470 000 – 9 390 000] | 7 948 571 |
| Sursă: Situații financiare prezentate de ČSA |

(mii de) CZK

31.12.2006

31.12.2007

31.3.2008.

30.6.2008

31.12.2008

31.3.2009

30.6.2009

30.9.2009

31.12.2009

Profit/Pierderi

– 396 951

206 600

[– 880 000 – – 800 000]

[– 180 000 – – 165 000]

470 057

[– 1 320 000 – – 1 190 000]

[– 1 840 000 – – 1 660 000]

[– 2 625 000 – – 2 365 000]

–3 756 125

Cifra de afaceri (5)

23 375 950

23 399 853

[4 625 000 – 5 080 000]

[10 175 000 – 11 250 000]

22 581 692

[4 385 000 – 4 820 000]

[9 265 000 – 10 235 000]

[14 300 000 – 15 830 000]

19 789 620

Fluxul de numerar net din exploatare

– 533 192

– 275 234

[– 1 110 000 – – 1 000 000]

[– 640 000 – – 580 000]

–1 762 376

[– 1 230 000 – – 1 115 000]

[– 1 320 000 – – 1 195 000]

—

–3 066 694

Datorie

6 476 911

4 391 070

[4 410 000 – 4 890 000]

[3 665 000 – 4 065 000]

6 494 752

[5 685 000 – 6 285 000]

[5 550 000 – 6 065 000]

[6 290 000 – 6 960 000]

6 581 325

Valoarea activului net

11 679 439

10 161 647

[8 945 000 – 9 855 000]

[9 535 000 – 10 065 000]

10 418 871

[8 340 000 – 9 255 000]

[8 990 000 – 9 920 000]

[8 470 000 – 9 390 000]

7 948 571

Sursă: Situații financiare prezentate de ČSA

| (19) | Compania a înregistrat profit în 2007 și 2008. Totuși, rezultatele sale s-au deteriorat considerabil în 2009. Cifra de afaceri s-a diminuat ușor în ultimii patru ani, însă fluxul de numerar s-a redus considerabil. Nivelul de îndatorare a fost mai mult sau mai puțin stabil. Societatea și-a compensat pierderile prin vânzarea activelor, în special în anul financiar 2009. |
| --- | --- |

(19)

Compania a înregistrat profit în 2007 și 2008. Totuși, rezultatele sale s-au deteriorat considerabil în 2009. Cifra de afaceri s-a diminuat ușor în ultimii patru ani, însă fluxul de numerar s-a redus considerabil. Nivelul de îndatorare a fost mai mult sau mai puțin stabil. Societatea și-a compensat pierderile prin vânzarea activelor, în special în anul financiar 2009.

| (20) | Situația societății s-a agravat în cursul lui 2009, în special după perioada de vară, care este în mod tradițional o perioadă profitabilă pentru ČSA. |
| --- | --- |

(20)

Situația societății s-a agravat în cursul lui 2009, în special după perioada de vară, care este în mod tradițional o perioadă profitabilă pentru ČSA.

2.5.   Decizia de inițiere a procedurii

| (21) | La 24 februarie 2010, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare. În decizia sa, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că ČSA se afla deja în dificultate, în sensul orientărilor UE privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor comerciale aflate în dificultate (denumite în continuare „orientările S&R”) (6) în momentul primirii împrumutului. |
| --- | --- |

(21)

La 24 februarie 2010, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare. În decizia sa, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că ČSA se afla deja în dificultate, în sensul orientărilor UE privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor comerciale aflate în dificultate (denumite în continuare „orientările S&R”) (6) în momentul primirii împrumutului.

| (22) | De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că condițiile împrumutului furnizat de Osinek, având în vedere situația financiară a ČSA, au conferit un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale. De asemenea, Comisia s-a întrebat dacă, în cazul în care împrumutul a implicat acordarea unui ajutor de stat, acest ajutor ar putea fi considerat compatibil în conformitate cu normele aplicabile, în special comunicarea Comisiei, Cadrului comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (denumit în continuare„cadrul temporar”) (7). Dacă s-ar constata că împrumutul Osinek implică un ajutor de stat, măsura ar avea efecte negative asupra concurenței, și anume asupra companiilor care operează pe rute de la aeroportul Ruzyně din Praga sau care concurează cu ČSA și cu filialele sale pe alte piețe. |
| --- | --- |

(22)

De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că condițiile împrumutului furnizat de Osinek, având în vedere situația financiară a ČSA, au conferit un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale. De asemenea, Comisia s-a întrebat dacă, în cazul în care împrumutul a implicat acordarea unui ajutor de stat, acest ajutor ar putea fi considerat compatibil în conformitate cu normele aplicabile, în special comunicarea Comisiei, Cadrului comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (denumit în continuare„cadrul temporar”) (7). Dacă s-ar constata că împrumutul Osinek implică un ajutor de stat, măsura ar avea efecte negative asupra concurenței, și anume asupra companiilor care operează pe rute de la aeroportul Ruzyně din Praga sau care concurează cu ČSA și cu filialele sale pe alte piețe.

3.   OBSERVAȚIILE REPUBLICII CEHE

| (23) | Ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, Republica Cehă a prezentat observații în care a susținut că împrumutul acordat de către Osinek a respectat „principiul investitorului privat în economia de piață” deoarece acesta nu a furnizat ČSA avantaje economice necuvenite. |
| --- | --- |

(23)

Ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, Republica Cehă a prezentat observații în care a susținut că împrumutul acordat de către Osinek a respectat „principiul investitorului privat în economia de piață” deoarece acesta nu a furnizat ČSA avantaje economice necuvenite.

| (24) | În special, Republica Cehă consideră că, la data semnării acordului privind împrumutul acordat de către Osinek, ČSA nu era o întreprindere aflată în dificultate, devenind o întreprindere aflată în dificultate abia în august 2009. Republica Cehă susține că, în pofida problemelor din ce în ce mai mari, ČSA și-a putut asigura în permanență fiabilitatea. Totuși, situația s-a schimbat la sfârșitul anului 2008 și la începutul anului 2009 și a continuat să se deterioreze pe parcursul anului, datorită recesiunii economice mondiale, care a avut un impact puternic asupra piețelor mondiale ale transportului (8). Aceasta, împreună cu piețele destabilizate ale petrolului și cu fluctuațiile monetare, au contribuit la deteriorarea situației financiare a ČSA. |
| --- | --- |

(24)

În special, Republica Cehă consideră că, la data semnării acordului privind împrumutul acordat de către Osinek, ČSA nu era o întreprindere aflată în dificultate, devenind o întreprindere aflată în dificultate abia în august 2009. Republica Cehă susține că, în pofida problemelor din ce în ce mai mari, ČSA și-a putut asigura în permanență fiabilitatea. Totuși, situația s-a schimbat la sfârșitul anului 2008 și la începutul anului 2009 și a continuat să se deterioreze pe parcursul anului, datorită recesiunii economice mondiale, care a avut un impact puternic asupra piețelor mondiale ale transportului (8). Aceasta, împreună cu piețele destabilizate ale petrolului și cu fluctuațiile monetare, au contribuit la deteriorarea situației financiare a ČSA.

| (25) | În cursul anului 2009, ČSA s-a bazat pe previziunile rezultatelor din anii precedenți și a preconizat rezultate semnificativ mai bune în sezonul estival. Cu toate acestea, rezultatele din prima jumătate a anului 2009 raportate cadrelor de conducere la mijlocul lunii august au indicat un regres important al veniturilor medii ale ČSA pentru luna iunie. În august 2009, conducerea a înțeles că întreprinderea nu mai putea funcționa fără măsuri imediate de reducere a costurilor și fără asistență financiară din surse externe. |
| --- | --- |

(25)

În cursul anului 2009, ČSA s-a bazat pe previziunile rezultatelor din anii precedenți și a preconizat rezultate semnificativ mai bune în sezonul estival. Cu toate acestea, rezultatele din prima jumătate a anului 2009 raportate cadrelor de conducere la mijlocul lunii august au indicat un regres important al veniturilor medii ale ČSA pentru luna iunie. În august 2009, conducerea a înțeles că întreprinderea nu mai putea funcționa fără măsuri imediate de reducere a costurilor și fără asistență financiară din surse externe.

| (26) | În legătură cu posibilul element de ajutor de stat din împrumutul acordat de către Osinek, Republica Cehă susține că rata dobânzii respectă cerințele prevăzute în comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (denumită în continuare „Comunicarea privind ratele de referință”) (9). În special, Republica Cehă afirmă că utilizarea ratei PRIBOR pe trei luni ca rată de bază pentru stabilirea dobânzii împrumutului în cauză a fost corectă, având în vedere volatilitatea piețelor financiare în momentul semnării acordului de împrumut Osinek. |
| --- | --- |

(26)

În legătură cu posibilul element de ajutor de stat din împrumutul acordat de către Osinek, Republica Cehă susține că rata dobânzii respectă cerințele prevăzute în comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (denumită în continuare „Comunicarea privind ratele de referință”) (9). În special, Republica Cehă afirmă că utilizarea ratei PRIBOR pe trei luni ca rată de bază pentru stabilirea dobânzii împrumutului în cauză a fost corectă, având în vedere volatilitatea piețelor financiare în momentul semnării acordului de împrumut Osinek.

| (27) | ČSA nu este evaluată în funcție de sisteme de rating, astfel încât Republica Cehă nu poate furniza dovezi pentru afirmația sa potrivit căreia ČSA se califica pentru un rating B în momentul semnării acordului de împrumut Osinek. Totuși, Republica Cehă se referă la un raport din 27 aprilie 2009 redactat de EBC, potrivit căruia ČSA era solvabilă. |
| --- | --- |

(27)

ČSA nu este evaluată în funcție de sisteme de rating, astfel încât Republica Cehă nu poate furniza dovezi pentru afirmația sa potrivit căreia ČSA se califica pentru un rating B în momentul semnării acordului de împrumut Osinek. Totuși, Republica Cehă se referă la un raport din 27 aprilie 2009 redactat de EBC, potrivit căruia ČSA era solvabilă.

| (28) | Republica Cehă reafirmă că, în scopul garantării împrumutului, s-a solicitat companiei ČSA să constituie o garanție cu o valoare de cel puțin 110 % din împrumut pentru întreaga durată. Prin urmare, valoarea împrumutului acordat efectiv ČSA nu trebuia să depășească în niciun caz 90 % din valoarea garanției. Republica Cehă a confirmat că această cerință a fost respectată în toate situațiile, și a prezentat rapoarte de evaluare a activelor utilizate ca garanție pentru împrumut. |
| --- | --- |

(28)

Republica Cehă reafirmă că, în scopul garantării împrumutului, s-a solicitat companiei ČSA să constituie o garanție cu o valoare de cel puțin 110 % din împrumut pentru întreaga durată. Prin urmare, valoarea împrumutului acordat efectiv ČSA nu trebuia să depășească în niciun caz 90 % din valoarea garanției. Republica Cehă a confirmat că această cerință a fost respectată în toate situațiile, și a prezentat rapoarte de evaluare a activelor utilizate ca garanție pentru împrumut.

| (29) | De asemenea, Republica Cehă susține că lichidatorul întreprinderii Osinek, având în vedere faptul că Osinek a avut la dispoziție un volum considerabil de resurse financiare, a căutat oportunități de investiții pentru a realiza un profit. Înainte de a încheia acordul privind împrumut Osinek, lichidatorul a comandat redactarea unei analize economice și juridice a ofertei de împrumut de către societatea independentă de consultanță EBC și cabinetul de avocatură JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík. Analiza efectuată de EBC a confirmat că ČSA putea fi considerată solvabilă și că riscul ca acordarea unui împrumut acestei companii să cauzeze pierderi sau să dăuneze Osinek era minim. Pe baza acestei analize, lichidatorul a hotărât că acordarea unui împrumut companiei ČSA ar fi o metodă avantajoasă de depozitare a resurselor financiare disponibile ale Osinek. |
| --- | --- |

(29)

De asemenea, Republica Cehă susține că lichidatorul întreprinderii Osinek, având în vedere faptul că Osinek a avut la dispoziție un volum considerabil de resurse financiare, a căutat oportunități de investiții pentru a realiza un profit. Înainte de a încheia acordul privind împrumut Osinek, lichidatorul a comandat redactarea unei analize economice și juridice a ofertei de împrumut de către societatea independentă de consultanță EBC și cabinetul de avocatură JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík. Analiza efectuată de EBC a confirmat că ČSA putea fi considerată solvabilă și că riscul ca acordarea unui împrumut acestei companii să cauzeze pierderi sau să dăuneze Osinek era minim. Pe baza acestei analize, lichidatorul a hotărât că acordarea unui împrumut companiei ČSA ar fi o metodă avantajoasă de depozitare a resurselor financiare disponibile ale Osinek.

| (30) | De asemenea, Republica Cehă susține că, deși Comisia a constatat că termenii împrumutului acordat de către Osinek erau mai favorabili decât cei oferiți de piață, împrumutul este compatibil cu condițiile stipulate în cadrul temporar. |
| --- | --- |

(30)

De asemenea, Republica Cehă susține că, deși Comisia a constatat că termenii împrumutului acordat de către Osinek erau mai favorabili decât cei oferiți de piață, împrumutul este compatibil cu condițiile stipulate în cadrul temporar.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (31) | În cursul procedurii oficiale de investigare, Comisia a primit observații de la cele trei părți interesate și de la beneficiarul măsurii care face obiectul investigației, ČSA [considerentul (4)]. |
| --- | --- |

(31)

În cursul procedurii oficiale de investigare, Comisia a primit observații de la cele trei părți interesate și de la beneficiarul măsurii care face obiectul investigației, ČSA [considerentul (4)].

| (32) | Observațiile ČSA reflectă, în esență, observațiile Republicii Cehe privind decizia de inițiere a procedurii, prezentate mai sus. ČSA reafirmă că împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condiții de piață, întrucât Osinek a acționat ca un operator rațional într-o economie de piață motivat de obiective mai degrabă comerciale decât economice sau sociale. De asemenea, ČSA a prezentat observații cu privire la cuantificarea posibilului element de ajutor, în cazul în care Comisia ar concluziona că împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat la o rată a dobânzii avantajoasă, adică presupunând că ratingul ČSA ar fi mai mic decât B și/sau că garanția nu ar fi clasificată ca având o valoare „ridicată”. |
| --- | --- |

(32)

Observațiile ČSA reflectă, în esență, observațiile Republicii Cehe privind decizia de inițiere a procedurii, prezentate mai sus. ČSA reafirmă că împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condiții de piață, întrucât Osinek a acționat ca un operator rațional într-o economie de piață motivat de obiective mai degrabă comerciale decât economice sau sociale. De asemenea, ČSA a prezentat observații cu privire la cuantificarea posibilului element de ajutor, în cazul în care Comisia ar concluziona că împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat la o rată a dobânzii avantajoasă, adică presupunând că ratingul ČSA ar fi mai mic decât B și/sau că garanția nu ar fi clasificată ca având o valoare „ridicată”.

| (33) | Toate părțile terțe interesate sunt concurenți ai ČSA și sunt reprezentate de același cabinet de avocatură. Prin urmare, argumentațiile acestora sunt identice într-o anumită măsură. Părțile terțe interesate susțin că împrumutul acordat de către Osinek a furnizat ČSA un ajutor de stat care a permis întreprinderii să concureze ilegal, practicând tarife pe care ceilalți concurenți, care nu au beneficiat de nicio subvenție de stat, nu le pot oferi fără a pierde capacitatea de a-și acoperi costurile și de a obține un profit rezonabil (10). |
| --- | --- |

(33)

Toate părțile terțe interesate sunt concurenți ai ČSA și sunt reprezentate de același cabinet de avocatură. Prin urmare, argumentațiile acestora sunt identice într-o anumită măsură. Părțile terțe interesate susțin că împrumutul acordat de către Osinek a furnizat ČSA un ajutor de stat care a permis întreprinderii să concureze ilegal, practicând tarife pe care ceilalți concurenți, care nu au beneficiat de nicio subvenție de stat, nu le pot oferi fără a pierde capacitatea de a-și acoperi costurile și de a obține un profit rezonabil (10).

| (34) | Părțile terțe interesate susțin că ČSA se confrunta deja cu dificultăți grave înainte de 1 iulie 2008. De asemenea, acestea susțin că împrumutul acordat de către Osinek a fost furnizat la o rată a dobânzii considerabil mai redusă decât cea pe care ar solicita-o o bancă în circumstanțe similare, luând în considerare situația financiară a ČSA, durata perioadei de rambursare, calitatea garanției și probabilitatea redusă a rambursării efective. În aceste circumstanțe, împrumutul acordat de către Osinek ar constitui ajutor de stat ilegal incompatibil cu normele UE. Un concurent care a prezentat observații susține că ČSA a îndeplinit condiția ca peste jumătate din capitalul său social să fie pierdut în anii2007, 2008 și 2009. De asemenea, în anii 2008 și 2009, peste un sfert din capitalul social al ČSA fusese pierdut în cele 12 luni precedente. Același concurent explică faptul că se poate presupune în urma reducerii capitalului social al ČSA în 2008, că încă de la 1 iulie 2008 întreprinderea îndeplinea ambele condiții de întreprindere aflată în dificultate, în temeiul punctului 10 litera (a) din orientările S&R. |
| --- | --- |

(34)

Părțile terțe interesate susțin că ČSA se confrunta deja cu dificultăți grave înainte de 1 iulie 2008. De asemenea, acestea susțin că împrumutul acordat de către Osinek a fost furnizat la o rată a dobânzii considerabil mai redusă decât cea pe care ar solicita-o o bancă în circumstanțe similare, luând în considerare situația financiară a ČSA, durata perioadei de rambursare, calitatea garanției și probabilitatea redusă a rambursării efective. În aceste circumstanțe, împrumutul acordat de către Osinek ar constitui ajutor de stat ilegal incompatibil cu normele UE. Un concurent care a prezentat observații susține că ČSA a îndeplinit condiția ca peste jumătate din capitalul său social să fie pierdut în anii2007, 2008 și 2009. De asemenea, în anii 2008 și 2009, peste un sfert din capitalul social al ČSA fusese pierdut în cele 12 luni precedente. Același concurent explică faptul că se poate presupune în urma reducerii capitalului social al ČSA în 2008, că încă de la 1 iulie 2008 întreprinderea îndeplinea ambele condiții de întreprindere aflată în dificultate, în temeiul punctului 10 litera (a) din orientările S&R.

| (35) | Părțile terțe interesate susțin în continuare că, datorită fluxurilor de numerar din exploatare negative, creditorilor multipli și existenței obligațiilor financiare scadente și plătibile în 30 de zile, se poate presupune că întreprinderea era pe punctul de a intra în faliment de la sfârșitul anului 2007 și că, în consecință, îndeplinea criteriile pentru a fi considerată întreprindere aflată în dificultate din 2007 [în temeiul punctului 10 litera (c) din orientările S&R)]. |
| --- | --- |

(35)

Părțile terțe interesate susțin în continuare că, datorită fluxurilor de numerar din exploatare negative, creditorilor multipli și existenței obligațiilor financiare scadente și plătibile în 30 de zile, se poate presupune că întreprinderea era pe punctul de a intra în faliment de la sfârșitul anului 2007 și că, în consecință, îndeplinea criteriile pentru a fi considerată întreprindere aflată în dificultate din 2007 [în temeiul punctului 10 litera (c) din orientările S&R)].

5.   OBSERVAȚIILE REPUBLICII CEHE PRIVIND OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (36) | Republica Cehă a afirmat că nu este de acord cu de observațiile părților terțe interesate și că este de acord cu observațiile ČSA. Republica Cehă și-a menținut poziția potrivit căreia împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condițiile pieței și în conformitate cu comunicarea privind ratele de referință. De asemenea, autoritățile cehe susțin că ČSA a putut funcționa fără ajutoare de stat până în a doua jumătate a anului 2009. Situația activelor ČSA nu a fost grav afectată nici în prima jumătate a anului 2009, iar valoarea sa a crescut, în realitate, de la [8 340-9 255] milioane CZK în primul trimestru al anului 2009 la [8 990-9 920] milioane CZK în cel de-al doilea trimestru al lui 2009. |
| --- | --- |

(36)

Republica Cehă a afirmat că nu este de acord cu de observațiile părților terțe interesate și că este de acord cu observațiile ČSA. Republica Cehă și-a menținut poziția potrivit căreia împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condițiile pieței și în conformitate cu comunicarea privind ratele de referință. De asemenea, autoritățile cehe susțin că ČSA a putut funcționa fără ajutoare de stat până în a doua jumătate a anului 2009. Situația activelor ČSA nu a fost grav afectată nici în prima jumătate a anului 2009, iar valoarea sa a crescut, în realitate, de la [8 340-9 255] milioane CZK în primul trimestru al anului 2009 la [8 990-9 920] milioane CZK în cel de-al doilea trimestru al lui 2009.

| (37) | Republica Cehă menționează că, deși ČSA publică rezultatele operațiunilor sale întocmite în conformitate atât cu Standardele de contabilitate cehe (denumite în continuare „CAS”), cât și cu Standardele internaționale de raportare financiară (denumite în continuare „IFRS”), părțile terțe interesate și-au bazat observațiile pe rezultatele întocmite în conformitate cu CAS, metodologie care nu oferă o imagine fidelă a operațiunilor întreprinderii. Conturile prezentate în conformitate cu IFRS furnizează informații de mai bună calitate referitoare la situația financiară a întreprinderii și sunt, în consecință, mai adecvate. ČSA utilizează CAS datorită obligației sale în temeiul legislației fiscale cehe. Totuși, activitățile ČSA nu sunt limitate la Republica Cehă, ci sunt globale, motiv pentru care ČSA a utilizat și IFRS. Republica Cehă subliniază că băncile aplică IFRS în deciziile lor de creditare, întrucât aceste standarde sunt considerate mai exacte decât CAS. |
| --- | --- |

(37)

Republica Cehă menționează că, deși ČSA publică rezultatele operațiunilor sale întocmite în conformitate atât cu Standardele de contabilitate cehe (denumite în continuare „CAS”), cât și cu Standardele internaționale de raportare financiară (denumite în continuare „IFRS”), părțile terțe interesate și-au bazat observațiile pe rezultatele întocmite în conformitate cu CAS, metodologie care nu oferă o imagine fidelă a operațiunilor întreprinderii. Conturile prezentate în conformitate cu IFRS furnizează informații de mai bună calitate referitoare la situația financiară a întreprinderii și sunt, în consecință, mai adecvate. ČSA utilizează CAS datorită obligației sale în temeiul legislației fiscale cehe. Totuși, activitățile ČSA nu sunt limitate la Republica Cehă, ci sunt globale, motiv pentru care ČSA a utilizat și IFRS. Republica Cehă subliniază că băncile aplică IFRS în deciziile lor de creditare, întrucât aceste standarde sunt considerate mai exacte decât CAS.

| (38) | În sfârșit, Republica Cehă a prezentat dovezi potrivit cărora, în momentul acordării împrumutului acordat de către Osinek, ČSA nu îndeplinea condițiile de insolvență în conformitate cu Legea cehă privind insolvența (11). |
| --- | --- |

(38)

În sfârșit, Republica Cehă a prezentat dovezi potrivit cărora, în momentul acordării împrumutului acordat de către Osinek, ČSA nu îndeplinea condițiile de insolvență în conformitate cu Legea cehă privind insolvența (11).

6.   PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT

| (39) | În temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(39)

În temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (40) | Criteriile stipulate în articolul 107 alineatul (1) sunt cumulative. În consecință, pentru a aprecia dacă măsurile notificate reprezintă ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite toate condițiile următoare. Asistența financiară trebuie:






  — | să fie acordată de stat sau prin intermediul resurselor de stat; |
| --- | --- | --- |

(40)

Criteriile stipulate în articolul 107 alineatul (1) sunt cumulative. În consecință, pentru a aprecia dacă măsurile notificate reprezintă ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite toate condițiile următoare. Asistența financiară trebuie:

—

să fie acordată de stat sau prin intermediul resurselor de stat;

| — | să confere un avantaj economic beneficiarului; |
| --- | --- |

—

să confere un avantaj economic beneficiarului;

| — | să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri; |
| --- | --- |

—

să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri;

| — | să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și |
| --- | --- |

—

să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și

| — | să afecteze schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

—

să afecteze schimburile comerciale între statele membre.

6.1.   Resursele de stat și imputabilitatea

| (41) | Conceptul de ajutor de stat se aplică oricărui avantaj, acordat direct sau indirect, finanțat din resurse de stat, acordat de stat sau de orice organism intermediar care acționează în virtutea competențelor care i-au fost conferite. |
| --- | --- |

(41)

Conceptul de ajutor de stat se aplică oricărui avantaj, acordat direct sau indirect, finanțat din resurse de stat, acordat de stat sau de orice organism intermediar care acționează în virtutea competențelor care i-au fost conferite.

| (42) | În consecință, trebuie să se stabilească, în primul rând, dacă împrumutul acordat de către Osinek trebuie considerat ca reprezentând resurse de stat. Astfel cum s-a menționat anterior, Osinek era, în momentul acordării împrumutului, deținută în proporție de 100 % de Ministerul de Finanțe al Republicii Cehe și, din acest motiv, indiferent de forma juridică a întreprinderii sau de orice alt statut juridic, este o întreprindere publică în temeiul articolului 2 litera (b) din Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (12). Prin urmare, Comisia consideră că împrumutul acordat de către Osinek este finanțat din resurse de stat. |
| --- | --- |

(42)

În consecință, trebuie să se stabilească, în primul rând, dacă împrumutul acordat de către Osinek trebuie considerat ca reprezentând resurse de stat. Astfel cum s-a menționat anterior, Osinek era, în momentul acordării împrumutului, deținută în proporție de 100 % de Ministerul de Finanțe al Republicii Cehe și, din acest motiv, indiferent de forma juridică a întreprinderii sau de orice alt statut juridic, este o întreprindere publică în temeiul articolului 2 litera (b) din Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (12). Prin urmare, Comisia consideră că împrumutul acordat de către Osinek este finanțat din resurse de stat.

| (43) | Cu toate acestea, Curtea de Justiție a hotărât, de asemenea, că, deși statul este în măsură să controleze o întreprindere publică și să exercite o influență dominantă asupra operațiunilor acesteia, exercitarea efectivă a acestui control într-un anumit caz nu poate fi presupusă automat. O întreprindere publică poate acționa într-un mod mai mult sau mai puțin independent, în funcție de gradul de autonomie care îi este acordat de stat. În consecință, simplul fapt că o întreprindere publică se află sub controlul statului nu este suficient ca măsurile luate de acea întreprindere, cum ar fi acordul de împrumut din cazul de față, să fie considerate a fi imputabile statului. Este, de asemenea, necesar să se analizeze măsura în care autoritățile publice trebuie considerate a fi implicate, într-un fel sau altul, în procesul de adoptare a acestor măsuri. Referitor la acest aspect, Curtea a arătat că faptul că o măsură luată de o întreprindere publică este imputabilă statului poate fi dedus dintr-un set de indicatori care decurg din circumstanțele cazului respectiv și din contextul în care s-a luat acea măsură (13). |
| --- | --- |

(43)

Cu toate acestea, Curtea de Justiție a hotărât, de asemenea, că, deși statul este în măsură să controleze o întreprindere publică și să exercite o influență dominantă asupra operațiunilor acesteia, exercitarea efectivă a acestui control într-un anumit caz nu poate fi presupusă automat. O întreprindere publică poate acționa într-un mod mai mult sau mai puțin independent, în funcție de gradul de autonomie care îi este acordat de stat. În consecință, simplul fapt că o întreprindere publică se află sub controlul statului nu este suficient ca măsurile luate de acea întreprindere, cum ar fi acordul de împrumut din cazul de față, să fie considerate a fi imputabile statului. Este, de asemenea, necesar să se analizeze măsura în care autoritățile publice trebuie considerate a fi implicate, într-un fel sau altul, în procesul de adoptare a acestor măsuri. Referitor la acest aspect, Curtea a arătat că faptul că o măsură luată de o întreprindere publică este imputabilă statului poate fi dedus dintr-un set de indicatori care decurg din circumstanțele cazului respectiv și din contextul în care s-a luat acea măsură (13).

| (44) | Acești indicatori pot fi integrarea întreprinderii în structurile administrației publice, natura activităților sale și exercitarea acestora pe piață, în condiții normale de concurență cu operatori privați, statutul juridic al întreprinderii (în sensul intrării sub incidența dreptului public sau a dreptului societăților comerciale), intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii sau orice alt indicator care arată, în cazul de față, o implicare a autorităților publice în procesul de adoptare a unei măsuri sau improbabilitatea implicării acestora, ținând seama și de amploarea măsurii, de conținutul acesteia sau de condițiile pe care le cuprinde. |
| --- | --- |

(44)

Acești indicatori pot fi integrarea întreprinderii în structurile administrației publice, natura activităților sale și exercitarea acestora pe piață, în condiții normale de concurență cu operatori privați, statutul juridic al întreprinderii (în sensul intrării sub incidența dreptului public sau a dreptului societăților comerciale), intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii sau orice alt indicator care arată, în cazul de față, o implicare a autorităților publice în procesul de adoptare a unei măsuri sau improbabilitatea implicării acestora, ținând seama și de amploarea măsurii, de conținutul acesteia sau de condițiile pe care le cuprinde.

| (45) | Comisia observă că majoritatea membrilor Consiliului de supraveghere al Osinek sunt reprezentanți ai autorităților publice (precum Ministerul de Finanțe). |
| --- | --- |

(45)

Comisia observă că majoritatea membrilor Consiliului de supraveghere al Osinek sunt reprezentanți ai autorităților publice (precum Ministerul de Finanțe).

| (46) | Osinek a intrat în lichidare la 5 noiembrie 2008 în virtutea hotărârii acționarului său unic adoptată la aceeași dată. Deși, potrivit legislației cehe, lichidatorul trebuie să acționeze pe cont propriu și fără instrucțiuni din partea organelor întreprinderii în cursul procesului de lichidare, Comisia observă, în continuare, că lichidatorul a fost numit de Ministerul de Finanțe al Republicii Cehe în calitate de acționar unic al Osinek. |
| --- | --- |

(46)

Osinek a intrat în lichidare la 5 noiembrie 2008 în virtutea hotărârii acționarului său unic adoptată la aceeași dată. Deși, potrivit legislației cehe, lichidatorul trebuie să acționeze pe cont propriu și fără instrucțiuni din partea organelor întreprinderii în cursul procesului de lichidare, Comisia observă, în continuare, că lichidatorul a fost numit de Ministerul de Finanțe al Republicii Cehe în calitate de acționar unic al Osinek.

| (47) | De asemenea, autoritățile cehe au prezentat Comisiei opinii ale experților din cadrul JUDr. Jiří Rybář și JUDr. Pavel Štrbík care au recomandat ca, înainte de luarea deciziei de acordare a unui împrumut întreprinderii ČSA, lichidatorul Osinek să consulte acționarul Osinek, și anume Republica Cehă. |
| --- | --- |

(47)

De asemenea, autoritățile cehe au prezentat Comisiei opinii ale experților din cadrul JUDr. Jiří Rybář și JUDr. Pavel Štrbík care au recomandat ca, înainte de luarea deciziei de acordare a unui împrumut întreprinderii ČSA, lichidatorul Osinek să consulte acționarul Osinek, și anume Republica Cehă.

| (48) | În ceea ce privește supravegherea activităților of Osinek de către stat, Comisia observă, de asemenea, că guvernul ceh a luat, ulterior, și decizia de eliberare a garanției pentru împrumutul acordat de către Osinek și de conversie a creanțelor în acțiuni în cadrul ČSA, prin Rezoluția nr. 333. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește supravegherea activităților of Osinek de către stat, Comisia observă, de asemenea, că guvernul ceh a luat, ulterior, și decizia de eliberare a garanției pentru împrumutul acordat de către Osinek și de conversie a creanțelor în acțiuni în cadrul ČSA, prin Rezoluția nr. 333.

| (49) | Prin urmare, Comisia constată că decizia de acordare a împrumutului Osinek este imputabilă statului ceh. Astfel, împrumutul acordat de către Osinek trebuie considerat ca fiind finanțat prin intermediul resurselor de stat. |
| --- | --- |

(49)

Prin urmare, Comisia constată că decizia de acordare a împrumutului Osinek este imputabilă statului ceh. Astfel, împrumutul acordat de către Osinek trebuie considerat ca fiind finanțat prin intermediul resurselor de stat.

6.2.   Avantajul economic

| (50) | Comisia observă că, potrivit principiilor consacrate ale dreptului UE, în cazul în care statul pune la dispoziția unei întreprinderi capital suplimentar în condiții mai bune decât condițiile de piață, aceasta poate intra sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece ar conduce la favorizarea respectivei întreprinderi în sensul acestui articol. Pentru a stabili dacă o întreprindere a beneficiat un avantaj economic din partea statului pe care nu l-ar fi putut obține în condiții normale de piață, Comisia aplică „principiul investitorului privat în economia de piață” (denumit în continuare „MEIP”) (14). |
| --- | --- |

(50)

Comisia observă că, potrivit principiilor consacrate ale dreptului UE, în cazul în care statul pune la dispoziția unei întreprinderi capital suplimentar în condiții mai bune decât condițiile de piață, aceasta poate intra sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece ar conduce la favorizarea respectivei întreprinderi în sensul acestui articol. Pentru a stabili dacă o întreprindere a beneficiat un avantaj economic din partea statului pe care nu l-ar fi putut obține în condiții normale de piață, Comisia aplică „principiul investitorului privat în economia de piață” (denumit în continuare „MEIP”) (14).

| (51) | Potrivit acestui principiu, nu este implicat niciun ajutor de stat în cazul în care, în condiții similare, un investitor privat de o dimensiune comparabilă cu cea a organismelor care operează în sectorul public și funcționând în condiții de piață normale ale unei economii de piață ar putea avea motive să efectueze contribuția de capital în cauză. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă un investitor privat ar fi putut încheia tranzacția în cauză în aceleași condiții. Comportamentul prevăzut al unui investitor privat ipotetic este acela al unui investitor prudent, al cărui obiectiv privind maximizarea profitului este temperat de precauția cu privire raportul dintre nivelul acceptabil de risc și o anumită rată a rentabilității. Potrivit acestui principiu, capitalul pus la dispoziția unei întreprinderi, în mod direct sau indirect, de către stat, în circumstanțe care corespund condițiilor normale ale pieței, nu trebuie să fie considerat ajutor de stat (15). |
| --- | --- |

(51)

Potrivit acestui principiu, nu este implicat niciun ajutor de stat în cazul în care, în condiții similare, un investitor privat de o dimensiune comparabilă cu cea a organismelor care operează în sectorul public și funcționând în condiții de piață normale ale unei economii de piață ar putea avea motive să efectueze contribuția de capital în cauză. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă un investitor privat ar fi putut încheia tranzacția în cauză în aceleași condiții. Comportamentul prevăzut al unui investitor privat ipotetic este acela al unui investitor prudent, al cărui obiectiv privind maximizarea profitului este temperat de precauția cu privire raportul dintre nivelul acceptabil de risc și o anumită rată a rentabilității. Potrivit acestui principiu, capitalul pus la dispoziția unei întreprinderi, în mod direct sau indirect, de către stat, în circumstanțe care corespund condițiilor normale ale pieței, nu trebuie să fie considerat ajutor de stat (15).

| (52) | Din jurisprudența constantă rezultă că principiul investitorului privat în economia de piață (MEIP) este aplicabil împrumuturilor. Aplicat acordării unui împrumut, acest principiu ridică problema dacă un investitor privat ar fi acordat împrumutul beneficiarului în condițiile în care acesta efectiv a fost acordat (16). În acest sens, Comisia evaluează dacă împrumutul are loc în condiții comerciale normale și dacă aceste împrumuturi ar fi fost disponibile din partea unei bănci comerciale. În ceea ce privește condițiile acestor împrumuturi, Comisia ia în considerare în special atât rata dobânzii aplicate, cât și garanția solicitată pentru acoperirea împrumutului. Comisia evaluează dacă garanția oferită este suficientă pentru a rambursa integral împrumutul în cazul neplății, precum și situația financiară a întreprinderii la momentul acordării împrumutului (17). |
| --- | --- |

(52)

Din jurisprudența constantă rezultă că principiul investitorului privat în economia de piață (MEIP) este aplicabil împrumuturilor. Aplicat acordării unui împrumut, acest principiu ridică problema dacă un investitor privat ar fi acordat împrumutul beneficiarului în condițiile în care acesta efectiv a fost acordat (16). În acest sens, Comisia evaluează dacă împrumutul are loc în condiții comerciale normale și dacă aceste împrumuturi ar fi fost disponibile din partea unei bănci comerciale. În ceea ce privește condițiile acestor împrumuturi, Comisia ia în considerare în special atât rata dobânzii aplicate, cât și garanția solicitată pentru acoperirea împrumutului. Comisia evaluează dacă garanția oferită este suficientă pentru a rambursa integral împrumutul în cazul neplății, precum și situația financiară a întreprinderii la momentul acordării împrumutului (17).

| (53) | Comisia observă că ČSA este o entitate juridică implicată în activități economice și, prin urmare, este considerată o întreprindere în sensul articolului 107 din TFUE. Pentru a stabili dacă împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condiții favorabile sau în condiții de piață, Comisia a verificat conformitatea ratei dobânzii pentru împrumutul în cauză cu rata de referință a Comisiei, astfel cum a fost stabilită în comunicarea privind ratele de referință, care este aplicată ca un indicator al ratei de piață. |
| --- | --- |

(53)

Comisia observă că ČSA este o entitate juridică implicată în activități economice și, prin urmare, este considerată o întreprindere în sensul articolului 107 din TFUE. Pentru a stabili dacă împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condiții favorabile sau în condiții de piață, Comisia a verificat conformitatea ratei dobânzii pentru împrumutul în cauză cu rata de referință a Comisiei, astfel cum a fost stabilită în comunicarea privind ratele de referință, care este aplicată ca un indicator al ratei de piață.

| (54) | În ceea ce privește data relevantă care trebuie luată în considerare în cazul comparării ratei dobânzii împrumutului în cauză cu rata de referință, Comisia și-a exprimat deja opinia, în decizia de inițiere a procedurii, potrivit căreia aceasta ar trebui să fie data actului obligatoriu din punct de vedere juridic în temeiul căruia a fost acordat împrumutul, și anume 30 aprilie 2009 (data încheierii acordului de împrumut între Osinek și ČSA). |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește data relevantă care trebuie luată în considerare în cazul comparării ratei dobânzii împrumutului în cauză cu rata de referință, Comisia și-a exprimat deja opinia, în decizia de inițiere a procedurii, potrivit căreia aceasta ar trebui să fie data actului obligatoriu din punct de vedere juridic în temeiul căruia a fost acordat împrumutul, și anume 30 aprilie 2009 (data încheierii acordului de împrumut între Osinek și ČSA).

| (55) | Republica Cehă susține că, la acea dată, ČSA avea încă acces la finanțare externă din partea unor bănci private și a devenit o întreprindere aflată în dificultate abia în august 2009. La începutul anului 2009, solvabilitatea ČSA corespundea categoriei de rating B. |
| --- | --- |

(55)

Republica Cehă susține că, la acea dată, ČSA avea încă acces la finanțare externă din partea unor bănci private și a devenit o întreprindere aflată în dificultate abia în august 2009. La începutul anului 2009, solvabilitatea ČSA corespundea categoriei de rating B.

| (56) | În vederea verificării afirmațiilor formulate de Republica Cehă, Comisia a consultat o serie de bănci private având relații comerciale cu ČSA cu privire la ratingul lor intern pentru ČSA în primele șase luni din 2009, modificarea ratingului intern pentru ČSA între iulie 2008 și iulie 2009, condițiile împrumuturilor acordate ČSA în primele șase luni din 2009, și alte observații privind solvabilitatea ČSA din primele șase luni ale anului 2009. Trei bănci private au prezentat informații cu condiția ca informațiile să fie păstrate confidențiale, să fie utilizate doar în scopul evaluării interne a Comisiei și să nu fie divulgate niciunei părți terțe, inclusiv companiei ČSA și autorităților cehe. |
| --- | --- |

(56)

În vederea verificării afirmațiilor formulate de Republica Cehă, Comisia a consultat o serie de bănci private având relații comerciale cu ČSA cu privire la ratingul lor intern pentru ČSA în primele șase luni din 2009, modificarea ratingului intern pentru ČSA între iulie 2008 și iulie 2009, condițiile împrumuturilor acordate ČSA în primele șase luni din 2009, și alte observații privind solvabilitatea ČSA din primele șase luni ale anului 2009. Trei bănci private au prezentat informații cu condiția ca informațiile să fie păstrate confidențiale, să fie utilizate doar în scopul evaluării interne a Comisiei și să nu fie divulgate niciunei părți terțe, inclusiv companiei ČSA și autorităților cehe.

| (57) | Deși toate aceste bănci au recunoscut agravarea situației financiare a ČSA la începutul anului 2009, ČSA a beneficiat de împrumuturi pentru capital de lucru și de facilități de credit în cursul primei jumătăți a anului 2009. Ratingul intern pentru ČSA acordat de trei bănci private corespunde în linii mari unui rating B. |
| --- | --- |

(57)

Deși toate aceste bănci au recunoscut agravarea situației financiare a ČSA la începutul anului 2009, ČSA a beneficiat de împrumuturi pentru capital de lucru și de facilități de credit în cursul primei jumătăți a anului 2009. Ratingul intern pentru ČSA acordat de trei bănci private corespunde în linii mari unui rating B.

| (58) | Comisia observă că răspunsurile băncilor sunt consecvente și sigure. Deși clasificarea internă a întreprinderii s-a deteriorat, scăderea ratingului nu pare suficient de importantă pentru a justifica o marjă mai ridicată a riscului. |
| --- | --- |

(58)

Comisia observă că răspunsurile băncilor sunt consecvente și sigure. Deși clasificarea internă a întreprinderii s-a deteriorat, scăderea ratingului nu pare suficient de importantă pentru a justifica o marjă mai ridicată a riscului.

| (59) | În plus, Comisia observă că, astfel cum s-a menționat deja în decizia de inițiere a procedurii și pe baza informațiilor prezentate de Republica Cehă, UniCreditBank a furnizat companiei ČSA capital de lucru, un împrumut pe termen mediu (4 ani) de 200 de milioane CZK în septembrie 2008, garantat cu un simulator de zbor. La 25 iunie 2009, din cauza abaterii de la indicatorii financiari conveniți în acordul de împrumut, UniCreditBank a crescut marja de risc pentru împrumutul ČSA de la 160 de puncte de bază (convenită în septembrie 2008) la 325 de puncte de bază PRIBOR (și anume, o rată a dobânzii de 5,10 % p.a. la 25 iunie 2009) pentru o lună. Comisia observă că această rată a dobânzii, care reflecta recenta înrăutățire a situației financiare a ČSA, este inferioară ratei dobânzii împrumutului acordat de către Osinek (5,51 % p.a.) și corespunde aproximativ unei rate de referință pentru o întreprindere cu un rating de tip B (cu un nivel ridicat al constituirii de garanții). |
| --- | --- |

(59)

În plus, Comisia observă că, astfel cum s-a menționat deja în decizia de inițiere a procedurii și pe baza informațiilor prezentate de Republica Cehă, UniCreditBank a furnizat companiei ČSA capital de lucru, un împrumut pe termen mediu (4 ani) de 200 de milioane CZK în septembrie 2008, garantat cu un simulator de zbor. La 25 iunie 2009, din cauza abaterii de la indicatorii financiari conveniți în acordul de împrumut, UniCreditBank a crescut marja de risc pentru împrumutul ČSA de la 160 de puncte de bază (convenită în septembrie 2008) la 325 de puncte de bază PRIBOR (și anume, o rată a dobânzii de 5,10 % p.a. la 25 iunie 2009) pentru o lună. Comisia observă că această rată a dobânzii, care reflecta recenta înrăutățire a situației financiare a ČSA, este inferioară ratei dobânzii împrumutului acordat de către Osinek (5,51 % p.a.) și corespunde aproximativ unei rate de referință pentru o întreprindere cu un rating de tip B (cu un nivel ridicat al constituirii de garanții).

| (60) | Având în vedere argumentele de mai sus, se poate constata că, în principiu, ČSA avea acces la finanțare externă la momentul acordării împrumutului acordat de către Osinek și că solvabilitatea ČSA în prima jumătate a anului 2009 corespundea unui rating B. |
| --- | --- |

(60)

Având în vedere argumentele de mai sus, se poate constata că, în principiu, ČSA avea acces la finanțare externă la momentul acordării împrumutului acordat de către Osinek și că solvabilitatea ČSA în prima jumătate a anului 2009 corespundea unui rating B.

| (61) | Garanția utilizată pentru obținerea împrumutului a cuprins clădiri din cadrul aeroportului Ruzyně din Praga, terenuri, inventare și piese de schimb. Valoarea de piață a garanției a fost stabilită de experți independenți din Republica Cehă, care sunt înregistrați fie în Registrul Institutelor de Experți, ori în Registrul Central al Experților Autorizați al Ministerului Justiției din Republica Cehă și care au experiență în domeniul evaluării activelor (18). |
| --- | --- |

(61)

Garanția utilizată pentru obținerea împrumutului a cuprins clădiri din cadrul aeroportului Ruzyně din Praga, terenuri, inventare și piese de schimb. Valoarea de piață a garanției a fost stabilită de experți independenți din Republica Cehă, care sunt înregistrați fie în Registrul Institutelor de Experți, ori în Registrul Central al Experților Autorizați al Ministerului Justiției din Republica Cehă și care au experiență în domeniul evaluării activelor (18).

| (62) | Comisia observă că data raportului de evaluare pentru garanția reprezentată de Hangarul F (a se vedea tabelul 1) este 1 iunie 2009, întrucât prima tranșă a împrumutului acordat de către Osinek a fost plătită la 11 mai 2009. Autoritățile cehe au prezentat o declarație a YBN Consult, din 6 mai 2009, care confirmă valoarea garanției utilizate. Această declarație este conformă cu punctul 5.9.11 din acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, cu condiția ca raportul de evaluare complet să fie prezentat în termen de o lună de la data plății primei tranșe. Comisia observă că această condiție a fost îndeplinită. |
| --- | --- |

(62)

Comisia observă că data raportului de evaluare pentru garanția reprezentată de Hangarul F (a se vedea tabelul 1) este 1 iunie 2009, întrucât prima tranșă a împrumutului acordat de către Osinek a fost plătită la 11 mai 2009. Autoritățile cehe au prezentat o declarație a YBN Consult, din 6 mai 2009, care confirmă valoarea garanției utilizate. Această declarație este conformă cu punctul 5.9.11 din acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, cu condiția ca raportul de evaluare complet să fie prezentat în termen de o lună de la data plății primei tranșe. Comisia observă că această condiție a fost îndeplinită.

| (63) | De asemenea, Comisia a procedat la o evaluare critică a rapoartelor de evaluare prezentate. Evaluările nu generează motive de preocupare, întrucât nu a fost detectată nicio eroare evidentă, sunt aplicate metodologii acceptate, iar evaluările se bazează pe ipoteze credibile. În consecință, Comisia consideră că rezultatele acestor rapoarte de evaluare sunt o aproximare adecvată a prețurilor de piață realiste ale activelor utilizate ca garanție pentru împrumutul acordat de către Osinek. Pentru un tip de garanție (piesele de schimb), valoarea s-a bazat pe valoarea contabilă netă a acestora. Comisia consideră că această metodă de evaluare este adecvată acestui tip de active, având în vedere faptul că piesele de schimb pot fi tranzacționate rapid și că valoarea lor trebuie să corespundă, prin urmare, costului de achiziție inițial minus deprecierea acumulată. |
| --- | --- |

(63)

De asemenea, Comisia a procedat la o evaluare critică a rapoartelor de evaluare prezentate. Evaluările nu generează motive de preocupare, întrucât nu a fost detectată nicio eroare evidentă, sunt aplicate metodologii acceptate, iar evaluările se bazează pe ipoteze credibile. În consecință, Comisia consideră că rezultatele acestor rapoarte de evaluare sunt o aproximare adecvată a prețurilor de piață realiste ale activelor utilizate ca garanție pentru împrumutul acordat de către Osinek. Pentru un tip de garanție (piesele de schimb), valoarea s-a bazat pe valoarea contabilă netă a acestora. Comisia consideră că această metodă de evaluare este adecvată acestui tip de active, având în vedere faptul că piesele de schimb pot fi tranzacționate rapid și că valoarea lor trebuie să corespundă, prin urmare, costului de achiziție inițial minus deprecierea acumulată.

| (64) | Acordul de împrumut a stipulat că valoarea efectivă a împrumutului nu trebuie să depășească 90 % din valoarea garanției, adică valoarea garanției trebuie să fie cel puțin egală cu 110 % din valoarea împrumutului. Pe baza informațiilor prezentate, în momentul acordării primei tranșe în mai 2009, valoarea garanției inițiale convenite în acordul de împrumut la 30 aprilie 2009 a fost de cel puțin [110-117] %, în momentul acordării celei de-a doua tranșe în iulie 2009 a fost de cel puțin [120-132] %, iar în momentul acordării celei de-a treia tranșe în septembrie 2009 a fost de cel puțin [128-141] %. De asemenea, printr-o serie de acte adiționale la acordul privind împrumutul acordat de către Osinek [a se vedea considerentul (8)], au fost adăugate active prezentate ca garanții suplimentare, iar anumite active au fost eliberate.

  Tabelul 4


  Prezentare generală a constituirii de garanții în diferite perioade de timp ale împrumutului acordat de către Osinek









  Data modificării | Suma retrasă
  (în milioane CZK) | Valoarea garanției (în milioane CZK) | Nivelul garanției în % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 mai 2009 | 800 | [880-935] | [110-117] % |
| 23 iulie 2009 | 800 | [1 350 - 1 485] | [169-186] % |
| 30 iulie 2009 | 1 700 | [2 040 – 2 240] | [120-132] % |
| 22 septembrie 2009 | 1 700 | [2 485 - 2 760] | [146-162] % |
| 24 septembrie 2009 | 2 500 | [3 190 - 3 535] | [128-141] % |
| 9 decembrie 2009 | 2 500 | [3 275 - 3 615] | [131-145] % |
| 25 ianuarie 2010 | 2 500 | [3 310 - 3 640] | [132-146] % |

(64)

Acordul de împrumut a stipulat că valoarea efectivă a împrumutului nu trebuie să depășească 90 % din valoarea garanției, adică valoarea garanției trebuie să fie cel puțin egală cu 110 % din valoarea împrumutului. Pe baza informațiilor prezentate, în momentul acordării primei tranșe în mai 2009, valoarea garanției inițiale convenite în acordul de împrumut la 30 aprilie 2009 a fost de cel puțin [110-117] %, în momentul acordării celei de-a doua tranșe în iulie 2009 a fost de cel puțin [120-132] %, iar în momentul acordării celei de-a treia tranșe în septembrie 2009 a fost de cel puțin [128-141] %. De asemenea, printr-o serie de acte adiționale la acordul privind împrumutul acordat de către Osinek [a se vedea considerentul (8)], au fost adăugate active prezentate ca garanții suplimentare, iar anumite active au fost eliberate.

Tabelul 4

Prezentare generală a constituirii de garanții în diferite perioade de timp ale împrumutului acordat de către Osinek

Data modificării

Suma retrasă

(în milioane CZK)

Valoarea garanției (în milioane CZK)

Nivelul garanției în %

11 mai 2009

800

[880-935]

[110-117] %

23 iulie 2009

800

[1 350 - 1 485]

[169-186] %

30 iulie 2009

1 700

[2 040 – 2 240]

[120-132] %

22 septembrie 2009

1 700

[2 485 - 2 760]

[146-162] %

24 septembrie 2009

2 500

[3 190 - 3 535]

[128-141] %

9 decembrie 2009

2 500

[3 275 - 3 615]

[131-145] %

25 ianuarie 2010

2 500

[3 310 - 3 640]

[132-146] %

| (65) | Comunicarea privind ratele de referință pornește de la premisa că atunci când garanția are un nivel ridicat, există o pierdere în cazul unei rate de neplată mai mică sau egală cu 30 %, care corespunde unei valori a garanției de cel puțin 70 % din suma împrumutului. Comisia observă că garanția prevăzută pentru împrumut este semnificativ mai ridicată, ceea ce creează o marjă de siguranță importantă în ceea ce privește orice deviere posibilă a estimărilor valorii garanției. |
| --- | --- |

(65)

Comunicarea privind ratele de referință pornește de la premisa că atunci când garanția are un nivel ridicat, există o pierdere în cazul unei rate de neplată mai mică sau egală cu 30 %, care corespunde unei valori a garanției de cel puțin 70 % din suma împrumutului. Comisia observă că garanția prevăzută pentru împrumut este semnificativ mai ridicată, ceea ce creează o marjă de siguranță importantă în ceea ce privește orice deviere posibilă a estimărilor valorii garanției.

| (66) | Rata adecvată a dobânzii potrivit Comunicării privind ratele de referință în acel moment era de 5,16 % p.a. (rată de bază 2,96 % + 220 de puncte de bază = 5,16 % p.a.). Marja de 220 de puncte de bază reflectă un rating B, confirmat de bănci private și de garanția ridicată descrisă anterior. |
| --- | --- |

(66)

Rata adecvată a dobânzii potrivit Comunicării privind ratele de referință în acel moment era de 5,16 % p.a. (rată de bază 2,96 % + 220 de puncte de bază = 5,16 % p.a.). Marja de 220 de puncte de bază reflectă un rating B, confirmat de bănci private și de garanția ridicată descrisă anterior.

| (67) | Această rată este inferioară ratei dobânzii aplicate pentru împrumutul acordat de către Osinek (PRIBOR (19) pe trei luni + 300 de puncte de bază), care la 30 aprilie 2009 era de 5,51 % p.a. |
| --- | --- |

(67)

Această rată este inferioară ratei dobânzii aplicate pentru împrumutul acordat de către Osinek (PRIBOR (19) pe trei luni + 300 de puncte de bază), care la 30 aprilie 2009 era de 5,51 % p.a.

| (68) | O analiză a ratei aplicate (PRIBOR pe trei luni plus 300 de puncte de bază) și a ratei de referință plus o marjă de 220 de puncte de bază indică faptul că aceste rate sunt comparabile în ceea ce privește metodologia ratei de bază, precum și în ceea ce privește nivelul global al ratelor aplicate, inclusiv marja de risc relevantă. |
| --- | --- |

(68)

O analiză a ratei aplicate (PRIBOR pe trei luni plus 300 de puncte de bază) și a ratei de referință plus o marjă de 220 de puncte de bază indică faptul că aceste rate sunt comparabile în ceea ce privește metodologia ratei de bază, precum și în ceea ce privește nivelul global al ratelor aplicate, inclusiv marja de risc relevantă.

| (69) | PRIBOR reprezintă valoarea de referință a ratelor dobânzii de pe piața depozitelor interbancare, care este calculată (fixată) pornind de la cotațiile băncilor de referință pentru vânzarea depozitelor (respectiv, ofertele) de către agentul de calcul pentru Banca Națională a Republicii Cehe și pentru Czech Forex Club (Asociația Piețelor Financiare a Republicii Cehe - ACI) (20). |
| --- | --- |

(69)

PRIBOR reprezintă valoarea de referință a ratelor dobânzii de pe piața depozitelor interbancare, care este calculată (fixată) pornind de la cotațiile băncilor de referință pentru vânzarea depozitelor (respectiv, ofertele) de către agentul de calcul pentru Banca Națională a Republicii Cehe și pentru Czech Forex Club (Asociația Piețelor Financiare a Republicii Cehe - ACI) (20).

| (70) | Calcului ratei pentru împrumutul acordat de către Osinek pornește de la rata PRIBOR calculată la scadența de trei luni. Calculul ratei de bază pornește de la ratele pe piața monetară la scadențe de un an. Cu toate acestea, Comisia își rezervă dreptul de a utiliza scadențe mai scurte sau mai lungi, adaptate anumitor cazuri. |
| --- | --- |

(70)

Calcului ratei pentru împrumutul acordat de către Osinek pornește de la rata PRIBOR calculată la scadența de trei luni. Calculul ratei de bază pornește de la ratele pe piața monetară la scadențe de un an. Cu toate acestea, Comisia își rezervă dreptul de a utiliza scadențe mai scurte sau mai lungi, adaptate anumitor cazuri.

| (71) | O analiză a evoluției celor două rate pe durata împrumutului acordat de către Osinek (aprilie 2009-iunie 2010) indică faptul că sunt, într-adevăr, comparabile. Ratele medii (21) pentru perioada aprilie 2009-iunie 2010 sunt aproape identice (4,77 % pentru rata PRIBOR + 300 de puncte de bază, 4,79 % pentru rata de referință incluzând o marjă de risc de 220 de puncte de bază). Diferența redusă între două puncte de bază este rezultatul metodei diferite de ajustare. PRIBOR este ajustată zilnic; rata de referință este ajustată doar o dată la câteva luni. |
| --- | --- |

(71)

O analiză a evoluției celor două rate pe durata împrumutului acordat de către Osinek (aprilie 2009-iunie 2010) indică faptul că sunt, într-adevăr, comparabile. Ratele medii (21) pentru perioada aprilie 2009-iunie 2010 sunt aproape identice (4,77 % pentru rata PRIBOR + 300 de puncte de bază, 4,79 % pentru rata de referință incluzând o marjă de risc de 220 de puncte de bază). Diferența redusă între două puncte de bază este rezultatul metodei diferite de ajustare. PRIBOR este ajustată zilnic; rata de referință este ajustată doar o dată la câteva luni.

| (72) | În acest context, rata aplicată a dobânzii poate fi acceptată ca un substituent adecvat pentru o rată a pieței. Pe baza Comunicării privind ratele de referință, măsura este conformă cu piața și, în consecință, nu implică un avantaj economic acordat ČSA. |
| --- | --- |

(72)

În acest context, rata aplicată a dobânzii poate fi acceptată ca un substituent adecvat pentru o rată a pieței. Pe baza Comunicării privind ratele de referință, măsura este conformă cu piața și, în consecință, nu implică un avantaj economic acordat ČSA.

| (73) | În sfârșit, Comisia observă că plățile dobânzii efectuate de ČSA către creditor au fost executate cu respectarea în integralitate a condițiilor prevăzute de acordul privind împrumutul acordat de către Osinek (22). |
| --- | --- |

(73)

În sfârșit, Comisia observă că plățile dobânzii efectuate de ČSA către creditor au fost executate cu respectarea în integralitate a condițiilor prevăzute de acordul privind împrumutul acordat de către Osinek (22).

6.3.   Selectivitatea

| (74) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că, pentru a fi definită ca ajutor de stat, o măsură trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. În cazul de față, Comisia amintește că împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat doar companiei ČSA. Astfel, acesta este selectiv în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(74)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că, pentru a fi definită ca ajutor de stat, o măsură trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. În cazul de față, Comisia amintește că împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat doar companiei ČSA. Astfel, acesta este selectiv în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.4.   Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (75) | În ceea ce privește criteriile cumulative ale ajutoarelor de stat, în cazul de față, efectul măsurii contestate asupra schimburilor comerciale în interiorul UE și denaturarea concurenței sunt indiscutabile și nici nu au fost contestate de autoritățile cehe. ČSA este în concurență cu alte companii aeriene din Uniune, în special de la 1 ianuarie 2003, de când a intrat în vigoare cea de-a treia etapă a procesului de liberalizare a transportului aerian („al treilea pachet”). Măsurile în cauză au permis continuarea activității ČSA, astfel încât aceasta nu s-a confruntat, ca alți concurenți, cu consecințele care rezultă în mod normal din rezultatele financiare slabe. |
| --- | --- |

(75)

În ceea ce privește criteriile cumulative ale ajutoarelor de stat, în cazul de față, efectul măsurii contestate asupra schimburilor comerciale în interiorul UE și denaturarea concurenței sunt indiscutabile și nici nu au fost contestate de autoritățile cehe. ČSA este în concurență cu alte companii aeriene din Uniune, în special de la 1 ianuarie 2003, de când a intrat în vigoare cea de-a treia etapă a procesului de liberalizare a transportului aerian („al treilea pachet”). Măsurile în cauză au permis continuarea activității ČSA, astfel încât aceasta nu s-a confruntat, ca alți concurenți, cu consecințele care rezultă în mod normal din rezultatele financiare slabe.

6.5.   Concluzie

| (76) | Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că măsura nu implică niciun ajutor de stat acordat companiei ČSA, întrucât împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat în condiții pe care le-ar solicita un investitor din economia de piață. În special, rata dobânzii pentru împrumutul acordat de către Osinek a fost conformă cu rata de referință stabilită pe baza Comunicării privind ratele de referință, având în vedere faptul că ČSA avea un rating B în momentul acordării împrumutului, care a fost confirmat de băncile private, iar împrumutul a fost asigurat pe toată durata sa printr-un nivel de garantare net superior procentului de 70 % din valoarea împrumutului stipulată în Comunicarea privind ratele de referință. |
| --- | --- |

(76)

Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că măsura nu implică niciun ajutor de stat acordat companiei ČSA, întrucât împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat în condiții pe care le-ar solicita un investitor din economia de piață. În special, rata dobânzii pentru împrumutul acordat de către Osinek a fost conformă cu rata de referință stabilită pe baza Comunicării privind ratele de referință, având în vedere faptul că ČSA avea un rating B în momentul acordării împrumutului, care a fost confirmat de băncile private, iar împrumutul a fost asigurat pe toată durata sa printr-un nivel de garantare net superior procentului de 70 % din valoarea împrumutului stipulată în Comunicarea privind ratele de referință.

7.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI CU PIAȚA INTERNĂ

| (77) | Cu toate acestea, Comisia a analizat, de asemenea, dacă, în cazul în care împrumutul ar fi considerat ajutor de stat, măsura ar fi compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, pe baza Cadrului temporar. |
| --- | --- |

(77)

Cu toate acestea, Comisia a analizat, de asemenea, dacă, în cazul în care împrumutul ar fi considerat ajutor de stat, măsura ar fi compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, pe baza Cadrului temporar.

| (78) | Împrumutul a fost acordat de către Osinek în 2009. Prin urmare, măsura vizează facilitarea accesului unei întreprinderi la finanțare externă într-o perioadă în care funcționarea normală a piețelor de credit este perturbată puternic de criza financiară și în care criza financiară (criza creditelor) afectează economia în ansamblu și generează perturbări severe ale economiei statelor membre. |
| --- | --- |

(78)

Împrumutul a fost acordat de către Osinek în 2009. Prin urmare, măsura vizează facilitarea accesului unei întreprinderi la finanțare externă într-o perioadă în care funcționarea normală a piețelor de credit este perturbată puternic de criza financiară și în care criza financiară (criza creditelor) afectează economia în ansamblu și generează perturbări severe ale economiei statelor membre.

| (79) | La 17 decembrie 2008, Comisia a oferit un răspuns la această criză prin adoptarea Cadrului temporar. În acesta, Comisia a recunoscut „gravitatea actualei crize financiare și impactul său asupra economiei generale a statelor membre”. Comisia a concluzionat, de asemenea, că „anumite categorii de ajutoare de stat sunt justificate, pentru o perioadă limitată, pentru a depăși aceste dificultăți, și că aceste ajutoare pot fi declarate compatibile cu piața comună în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE”. |
| --- | --- |

(79)

La 17 decembrie 2008, Comisia a oferit un răspuns la această criză prin adoptarea Cadrului temporar. În acesta, Comisia a recunoscut „gravitatea actualei crize financiare și impactul său asupra economiei generale a statelor membre”. Comisia a concluzionat, de asemenea, că „anumite categorii de ajutoare de stat sunt justificate, pentru o perioadă limitată, pentru a depăși aceste dificultăți, și că aceste ajutoare pot fi declarate compatibile cu piața comună în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE”.

7.1.   Conformitatea cu secțiunea 4.4.2 din Cadrul temporar

| (80) | Măsura trebuie să fie evaluată pe baza cerințelor prevăzute la secțiunea 4.4.2 din Cadrul temporar („ajutor sub formă de subvenționare a ratei dobânzii”). |
| --- | --- |

(80)

Măsura trebuie să fie evaluată pe baza cerințelor prevăzute la secțiunea 4.4.2 din Cadrul temporar („ajutor sub formă de subvenționare a ratei dobânzii”).

| (81) | Potrivit Cadrului temporar, rata dobânzii aplicată trebuie să fie cel puțin egală cu rata la vedere a băncii centrale la care se adaugă o primă egală cu diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008, plus prima pe risc de credit corespunzătoare profilului de risc al beneficiarului, astfel cum se stipulează în Comunicarea privind ratele de referință. |
| --- | --- |

(81)

Potrivit Cadrului temporar, rata dobânzii aplicată trebuie să fie cel puțin egală cu rata la vedere a băncii centrale la care se adaugă o primă egală cu diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008, plus prima pe risc de credit corespunzătoare profilului de risc al beneficiarului, astfel cum se stipulează în Comunicarea privind ratele de referință.

| (82) | Rata la vedere pentru Republica Cehă la 30 aprilie 2009 era de 1,45 % (23). Diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008 a fost de 68 de puncte de bază. |
| --- | --- |

(82)

Rata la vedere pentru Republica Cehă la 30 aprilie 2009 era de 1,45 % (23). Diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008 a fost de 68 de puncte de bază.

| (83) | Prima pe risc de credit care corespunde profilului de risc al beneficiarului a fost de 220 de puncte de bază. Prima este bazată pe un rating B [a se vedea considerentul (57)] și un nivel ridicat de garantare, având în vedere garanția oferită [a se vedea considerentele (64) și (65)]. |
| --- | --- |

(83)

Prima pe risc de credit care corespunde profilului de risc al beneficiarului a fost de 220 de puncte de bază. Prima este bazată pe un rating B [a se vedea considerentul (57)] și un nivel ridicat de garantare, având în vedere garanția oferită [a se vedea considerentele (64) și (65)].

| (84) | Potrivit Cadrului temporar, rata minimă este, în consecință, 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Rata efectivă pentru împrumutul acordat de către Osinek a fost de 5,51 %. Drept rezultat, împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat la o rată mai ridicată decât minimul autorizat în temeiul Cadrului temporar. |
| --- | --- |

(84)

Potrivit Cadrului temporar, rata minimă este, în consecință, 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Rata efectivă pentru împrumutul acordat de către Osinek a fost de 5,51 %. Drept rezultat, împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat la o rată mai ridicată decât minimul autorizat în temeiul Cadrului temporar.

| (85) | De asemenea, secțiunea 4.4 din cadrul temporar prevede îndeplinirea a două condiții suplimentare pentru ca un împrumut să poată fi considerat ajutor compatibil: |
| --- | --- |

(85)

De asemenea, secțiunea 4.4 din cadrul temporar prevede îndeplinirea a două condiții suplimentare pentru ca un împrumut să poată fi considerat ajutor compatibil:

| (86) | În primul rând, contractul trebuie să fi fost încheiat cel târziu la 31 decembrie 2010. Ratele reduse ale dobânzii pot fi aplicate pentru plăți ale dobânzii până la 31 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(86)

În primul rând, contractul trebuie să fi fost încheiat cel târziu la 31 decembrie 2010. Ratele reduse ale dobânzii pot fi aplicate pentru plăți ale dobânzii până la 31 decembrie 2012.

| (87) | Acordul privind împrumutul acordat de către Osinek a fost încheiat la 30 aprilie 2009. Împrumutul urma să fie rambursat printr-o singură plată la 30 noiembrie 2010. Astfel, contractul de împrumut îndeplinește prima condiție. |
| --- | --- |

(87)

Acordul privind împrumutul acordat de către Osinek a fost încheiat la 30 aprilie 2009. Împrumutul urma să fie rambursat printr-o singură plată la 30 noiembrie 2010. Astfel, contractul de împrumut îndeplinește prima condiție.

| (88) | În al doilea rând, beneficiarul nu trebuie să se fi aflat în dificultate la 1 iulie 2008. |
| --- | --- |

(88)

În al doilea rând, beneficiarul nu trebuie să se fi aflat în dificultate la 1 iulie 2008.

| (89) | Punctul 9 din orientările S&R prevede că nu există o definiție la nivelul UE cu privire la ceea ce constituie o întreprindere aflată în dificultate și adaugă faptul că Comisia consideră că o întreprindere se află în dificultate în cazul în care nu este capabilă, din resurse proprii sau cu fonduri pe care le poate obține de la proprietarul/acționarii sau creditorii săi, să oprească pierderile care, fără intervenția din exterior a autorităților publice, o vor condamna, aproape sigur, la ieșirea din afaceri în termen scurt sau mediu. |
| --- | --- |

(89)

Punctul 9 din orientările S&R prevede că nu există o definiție la nivelul UE cu privire la ceea ce constituie o întreprindere aflată în dificultate și adaugă faptul că Comisia consideră că o întreprindere se află în dificultate în cazul în care nu este capabilă, din resurse proprii sau cu fonduri pe care le poate obține de la proprietarul/acționarii sau creditorii săi, să oprească pierderile care, fără intervenția din exterior a autorităților publice, o vor condamna, aproape sigur, la ieșirea din afaceri în termen scurt sau mediu.

| (90) | Punctul 10 litera (b) din orientările S&R clarifică apoi faptul că o întreprindere este considerată a se afla în dificultate în cazul în care cel puțin unii dintre membri au răspundere nelimitată pentru datoriile acesteia, atunci când mai mult jumătate din capitalul social s-a pierdut și peste un sfert din acest capital s-a pierdut în ultimele 12 luni. |
| --- | --- |

(90)

Punctul 10 litera (b) din orientările S&R clarifică apoi faptul că o întreprindere este considerată a se afla în dificultate în cazul în care cel puțin unii dintre membri au răspundere nelimitată pentru datoriile acesteia, atunci când mai mult jumătate din capitalul social s-a pierdut și peste un sfert din acest capital s-a pierdut în ultimele 12 luni.

| (91) | În 2008, capitalul social al ČSA avea o valoare maximă de 2 735 de milioane CZK. Pe baza standardului CAS, capitalul propriu al companiei a scăzut la 101 milioane CZK în același an.

  Tabelul 5


  Capital propriu și capital social în 2007 și 2008 (în mii de CZK)


  Sursă: Situațiile financiare prezentate de ČSA












  2007 | 6/07 | 7/07 | 8/07 | 9/07 | 10/07 | 11/07 | 12/07 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capital propriu | [1 035 000 - 1 140 000] | [1 415 000 - 1 555 000] | [1 450 000 - 1 595 000] | [1 410 000 - 1 565 000] | [1 950 000 - 2 145 000] | [1 260 000 - 1 390 000] | 1 238 093 |
| Capital social | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 |

(91)

În 2008, capitalul social al ČSA avea o valoare maximă de 2 735 de milioane CZK. Pe baza standardului CAS, capitalul propriu al companiei a scăzut la 101 milioane CZK în același an.

Tabelul 5

Capital propriu și capital social în 2007 și 2008 (în mii de CZK)

Sursă: Situațiile financiare prezentate de ČSA

2007

6/07

7/07

8/07

9/07

10/07

11/07

12/07

Capital propriu

[1 035 000 - 1 140 000]

[1 415 000 - 1 555 000]

[1 450 000 - 1 595 000]

[1 410 000 - 1 565 000]

[1 950 000 - 2 145 000]

[1 260 000 - 1 390 000]

1 238 093

Capital social

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

| 2008 | 1/08 | 2/08 | 3/08 | 4/08 | 5/08 | 6/08 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capital propriu | [585 000 - 645 000] | [385 000 - 420 000] | [110 000 - 120 000] | [690 000 - 755 000] | [860 000 - 950 000] | [965 000 - 1 065 000] |
| Capital social | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 |

2008

1/08

2/08

3/08

4/08

5/08

6/08

Capital propriu

[585 000 - 645 000]

[385 000 - 420 000]

[110 000 - 120 000]

[690 000 - 755 000]

[860 000 - 950 000]

[965 000 - 1 065 000]

Capital social

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

| | 7/08 | 8/08 | 9/08 | 10/08 | 11/08 | 12/08 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capital propriu | [945 000 - 1 030 000] | [1 220 000 - 1 340 000] | [1 270 000 - 1 410 000] | [1 295 000 - 1 430 000] | [610 000 - 670 000] | 101 686 |
| Capital social | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 | 2 735 510 |

7/08

8/08

9/08

10/08

11/08

12/08

Capital propriu

[945 000 - 1 030 000]

[1 220 000 - 1 340 000]

[1 270 000 - 1 410 000]

[1 295 000 - 1 430 000]

[610 000 - 670 000]

101 686

Capital social

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

2 735 510

| (92) | Deși mai mult de jumătate din capitalul social al întreprinderii era deja pierdut la 1 iulie 2008, cea de-a doua condiție de la punctul 10 litera (a) din orientările S&R – ca peste un sfert din capitalul social să se fi pierdut în cursul celor 12 luni precedente – nu este îndeplinită. Capitalul pierdut între iunie 2007 și iulie 2008 ([31 570 000-34 875 000]) CZK corespunde doar unui procent de [0,8-1,5] % din capitalul social. |
| --- | --- |

(92)

Deși mai mult de jumătate din capitalul social al întreprinderii era deja pierdut la 1 iulie 2008, cea de-a doua condiție de la punctul 10 litera (a) din orientările S&R – ca peste un sfert din capitalul social să se fi pierdut în cursul celor 12 luni precedente – nu este îndeplinită. Capitalul pierdut între iunie 2007 și iulie 2008 ([31 570 000-34 875 000]) CZK corespunde doar unui procent de [0,8-1,5] % din capitalul social.

| (93) | De asemenea, punctul 10 litera (c) din orientările S&R prevede că o întreprindere se află în dificultate în cazul în care îndeplinește criteriile prevăzute de legislația națională pentru a face obiectul procedurilor colective de insolvență. Autoritățile cehe au confirmat că nu a putut fi deschisă o procedură de insolvență pentru ČSA în temeiul alineatului (3) din Legea privind insolvența din Republica Cehă. |
| --- | --- |

(93)

De asemenea, punctul 10 litera (c) din orientările S&R prevede că o întreprindere se află în dificultate în cazul în care îndeplinește criteriile prevăzute de legislația națională pentru a face obiectul procedurilor colective de insolvență. Autoritățile cehe au confirmat că nu a putut fi deschisă o procedură de insolvență pentru ČSA în temeiul alineatului (3) din Legea privind insolvența din Republica Cehă.

| (94) | Potrivit punctului 11 din orientările S&R, chiar și atunci când niciuna dintre condițiile prevăzute la punctul 10 nu este îndeplinită, o întreprindere poate să fie totuși considerată în dificultate, în special în cazul în care sunt prezente simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, cum ar fi: creșterea pierderilor, scăderea cifrei de afaceri, creșterea stocurilor, supracapacitatea, fluxul de capital în scădere, îndatorarea crescută, creșterea dobânzilor și scăderea sau lipsa valorii activului net. |
| --- | --- |

(94)

Potrivit punctului 11 din orientările S&R, chiar și atunci când niciuna dintre condițiile prevăzute la punctul 10 nu este îndeplinită, o întreprindere poate să fie totuși considerată în dificultate, în special în cazul în care sunt prezente simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, cum ar fi: creșterea pierderilor, scăderea cifrei de afaceri, creșterea stocurilor, supracapacitatea, fluxul de capital în scădere, îndatorarea crescută, creșterea dobânzilor și scăderea sau lipsa valorii activului net.

| (95) | Modificările rezultatelor financiare ale ČSA în cursul perioadei relevante nu au înregistrat o tendință clar negativă (a se vedea tabelul 3). Întreprinderea a înregistrat o pierdere în 2006, însă s-a redresat și a înregistrat un rezultat pozitiv pentru 2007. O pierdere de [800-880] milioane CZK a fost înregistrată ulterior la sfârșitul primului trimestru al lui 2008. Cu toate acestea, situația s-a îmbunătățit la sfârșitul celui de-al doilea trimestru, și anume până la 30 iunie 2008. O tendință similară poate fi observată în situația fluxului de numerar. Cifra de afaceri a ČSA s-a diminuat ușor în fiecare an în perioada analizată. Totuși, nu se poate constata că cifra de afaceri s-a diminuat semnificativ înainte de 30 iunie 2008. |
| --- | --- |

(95)

Modificările rezultatelor financiare ale ČSA în cursul perioadei relevante nu au înregistrat o tendință clar negativă (a se vedea tabelul 3). Întreprinderea a înregistrat o pierdere în 2006, însă s-a redresat și a înregistrat un rezultat pozitiv pentru 2007. O pierdere de [800-880] milioane CZK a fost înregistrată ulterior la sfârșitul primului trimestru al lui 2008. Cu toate acestea, situația s-a îmbunătățit la sfârșitul celui de-al doilea trimestru, și anume până la 30 iunie 2008. O tendință similară poate fi observată în situația fluxului de numerar. Cifra de afaceri a ČSA s-a diminuat ușor în fiecare an în perioada analizată. Totuși, nu se poate constata că cifra de afaceri s-a diminuat semnificativ înainte de 30 iunie 2008.

| (96) | Datoria întreprinderii era redusă între martie 2008 și iunie 2008 și a crescut ulterior în următoarele șase luni. În sfârșit, valoarea activelor a fluctuat în perioada analizată, fără a exista o tendință evidentă. |
| --- | --- |

(96)

Datoria întreprinderii era redusă între martie 2008 și iunie 2008 și a crescut ulterior în următoarele șase luni. În sfârșit, valoarea activelor a fluctuat în perioada analizată, fără a exista o tendință evidentă.

| (97) | În concluzie, tendința în ceea ce privește criteriile financiare menționate la punctul 11 din orientările S&R nu indică în mod clar toate simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate înainte de 30 iunie 2008. În plus, ČSA avea încă acces la finanțare în acel moment, aspect demonstrat de faptul că a putut obține un împrumut de la o bancă privată în septembrie 2008 [a se vedea considerentul (59)]. |
| --- | --- |

(97)

În concluzie, tendința în ceea ce privește criteriile financiare menționate la punctul 11 din orientările S&R nu indică în mod clar toate simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate înainte de 30 iunie 2008. În plus, ČSA avea încă acces la finanțare în acel moment, aspect demonstrat de faptul că a putut obține un împrumut de la o bancă privată în septembrie 2008 [a se vedea considerentul (59)].

| (98) | Comisia observă că ajutorul compatibil în temeiul secțiunii 4.4 din cadrul temporar poate fi acordat întreprinderilor care nu se aflau în dificultate la 1 iulie 2008, dar au început să se confrunte cu dificultăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale. În consecință, faptul că ČSA a început să se confrunte cu dificultăți ulterior nu aduce atingere compatibilității în temeiul cadrului temporar. |
| --- | --- |

(98)

Comisia observă că ajutorul compatibil în temeiul secțiunii 4.4 din cadrul temporar poate fi acordat întreprinderilor care nu se aflau în dificultate la 1 iulie 2008, dar au început să se confrunte cu dificultăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale. În consecință, faptul că ČSA a început să se confrunte cu dificultăți ulterior nu aduce atingere compatibilității în temeiul cadrului temporar.

| (99) | Prin urmare, Comisia consideră că ČSA nu era o întreprindere aflată în dificultate la 1 iulie 2008, fiind astfel eligibilă pentru aplicarea cadrului temporar. |
| --- | --- |

(99)

Prin urmare, Comisia consideră că ČSA nu era o întreprindere aflată în dificultate la 1 iulie 2008, fiind astfel eligibilă pentru aplicarea cadrului temporar.

7.2.   Concluzie

| (100) | Având în vedere cele menționate anterior, împrumutul acordat de către Osinek îndeplinește toate condițiile prevăzute în secțiunea 4.4 din cadrul temporar. Prin urmare, chiar dacă s-ar considera că împrumutul acordat de către Osinek implică un ajutor de stat, măsura ar continua să fie compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. |
| --- | --- |

(100)

Având în vedere cele menționate anterior, împrumutul acordat de către Osinek îndeplinește toate condițiile prevăzute în secțiunea 4.4 din cadrul temporar. Prin urmare, chiar dacă s-ar considera că împrumutul acordat de către Osinek implică un ajutor de stat, măsura ar continua să fie compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

8.   CONCLUZII

| (101) | Comisia concluzionează că împrumutul acordat de către Osinek nu reprezintă ajutor de stat. De asemenea, chiar dacă s-ar considera că împrumutul acordat de către Osinek reprezintă ajutor de stat, măsura ar continua să fie compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. |
| --- | --- |

(101)

Comisia concluzionează că împrumutul acordat de către Osinek nu reprezintă ajutor de stat. De asemenea, chiar dacă s-ar considera că împrumutul acordat de către Osinek reprezintă ajutor de stat, măsura ar continua să fie compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

| (102) | Prezenta decizie nu vizează eliberarea garanției și capitalizarea împrumutului acordat de către Osinek din 30 June 2010. Evaluarea acestei măsuri va face obiectul deciziei finale în cazul SA.30908, |
| --- | --- |

(102)

Prezenta decizie nu vizează eliberarea garanției și capitalizarea împrumutului acordat de către Osinek din 30 June 2010. Evaluarea acestei măsuri va face obiectul deciziei finale în cazul SA.30908,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsura pe care Republica Cehă a pus-o în aplicare în favoarea České aerolinie, a.s. sub forma unui împrumut în valoare totală de 2,5 miliarde de CZK furnizat de Osinek a.s. în temeiul acordului de împrumut din 30 aprilie 2009 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, chiar dacă ar constitui ajutor de stat, ar fi compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Cehe.

Adoptată la Bruxelles, 21 martie 2012.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând de la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108, din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”). Cele două seturi de dispoziții sunt în esență identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE, după caz. TFUE a introdus, de asemenea, anumite modificări ale terminologiei, cum ar fi înlocuirea termenului „Comunitate” cu „Uniune” și a termenului „piață comună” cu „piață internă”. Terminologia din TFUE va fi folosită pe tot cuprinsul prezentei decizii.

1

(2)  Decizia Comisiei C(2010) 987 final din 24 februarie 2010 (JO C 43, 11.2.2011, p. 6).

2

(3)  Primul act adițional a fost încheiat la 23 iulie 2009, al doilea la 22 septembrie 2009, al treilea la 9 decembrie 2009, iar al patrulea la 25 ianuarie 2010.

3

(4)  Secret comercial.

4

(5)  Datele privind cifra de afaceri dintr-un an financiar sunt cumulative.

5

(6)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

6

(7)  JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

7

(8)  În 2009, piața cehă s-a confruntat o scădere de 6 % a traficului de pasageri pe aeroportul Ruzyně din Praga.

8

(9)  JO C 14, 19.1.2008, p. 6.

9

(10)  Observații suplimentare formulate de părțile terțe interesate privind: (i) capitalizarea împrumutului Osinek prin conversia creanței în acțiuni; (ii) presupusa remunerație a președintelui Consiliului de administrație și a președintelui ČSA de către aeroportul Ruzyně din Praga deținut de stat; și (iii) transferurile de proprietate de la ČSA către aeroportul Ruzyně din Praga deținut de stat, urmate de tranzacția ulterioară de leaseback către CSA, nu sunt asociate acestui caz și vor fi analizate în decizia finală în cazul SA.30908 ČSA - Czech Airlines – Planul de restructurare.

10

(11)  Legea nr. 182/2006.

11

(12)  JO L 318, 17.11.2006, p. 17.

12

(13)  Cauza C-482/99 Franța/Comisia („Stardust Marine”), Rec., 2002, p. I-4397, punctele 52 și 57.

13

(14)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99, Westdeutsche Landesbank GZ/Comisia, Rec., 2003, p. II-435, punctul 251.

14

(15)  Comunicarea Comisiei către statele membre privind aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CEE și a articolului 5 din Directiva 80/723/CEE a Comisiei privind întreprinderile publice din industria prelucrătoare (JO C 307, 13.11.1993, p. 3), punctul 11. Comunicarea vizează industria prelucrătoare, dar este aplicabilă și altor sectoare economice. A se vedea cauza T-16/96 Cityflyer, Rec., 1998, p. II-757, punctul 51.

15

aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CEE și a articolului 5 din Directiva 80/723/CEE a Comisiei privind întreprinderile publice din industria prelucrătoare

(16)  A se vedea cauza T-16/96, Cityflyer Express Ltd/Comisia, Rec., 1998, p. II-757, punctele 45 și 46.

16

(17)  A se vedea Comunicarea privind aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat în sectorul aviației (JO C 350, 10.12.1994, p. 5).

17

(18)  YBN Consult – Znalecký ústav, s.r.o. este un institut de experți calificat să ofere expertiză în sectorul economic și în industria construcțiilor. PROSCON s.r.o. este un institut de experți calificat să ofere expertiză cu privire la aspecte economice. Domnul Vladimír Čmejla este un expert specializat în aspecte economie, brevete și invenții.

18

(19)  Pentru ratele PRIBOR zilnice, a se vedea: http://www.cnb.cz/en/financial_markets/money_market/pribor/daily.jsp.

19

(20)  Pentru metodologia ratei PRIBOR, a se vedea http://www.cnb.cz/docs/ARADY/MET_LIST/prib_en.pdf.

20

(21)  Ratele medii provin din media aritmetică a mediilor lunare ale PRIBOR pe 3 luni plus 300 puncte de bază potrivit Băncii Naționale a Republicii Cehe și ratele de referință relevante plus 220 puncte de bază între aprilie 2009 și iunie 2010 [pentru datele relevante, a se vedea tabelele de la: http://www.cnb.cz/en/financial_markets/money_market/pribor/averages_form.jsp și http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html)].

21

(22)  Dobânda a fost plătită în mod corespunzător timp de cinci trimestre calendaristice consecutive și, o singură dată, a fost percepută o penalitate contractuală pentru o întârziere de două zile a plății.

22

(23)  CZEONIA (Czech Over Night Index Average – rata la vedere medie din Republica Cehă) se definește drept media ponderată a ratelor dobânzii tuturor depozitelor la vedere negarantate plasate de băncile de referință pe piața interbancară. Aceasta este calculată și publicată de Banca Națională a Republicii Cehe (http://www.cnb.cz/en/financial_markets/money_market/czeonia/daily.jsp).

23

---