# Úřední věstník L 279/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.279.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 279 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5512. října 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.279.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 279

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5512. října 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2012/540/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 o státní podpoře C 25/08 (ex NN 23/08) reforma způsobu financování důchodů státních úředníků pracujících u společnosti France Télécom, kterou poskytla Francouzská republika ve prospěch společnosti France Télécom
  (oznámeno pod číslem C(2012) 9403)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/541/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2012 o státní podpoře SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09), kterou poskytlo Řecko společnosti United Textiles SA
  (oznámeno pod číslem C(2011) 9385)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2012/542/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. března 2012 o opatření SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), které Spojené království hodlá provést ve prospěch podniku Royal Mail Group
  (oznámeno pod číslem C(2012) 1834)

   (
  1
  ) | 40 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

2012/540/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 o státní podpoře C 25/08 (ex NN 23/08) reforma způsobu financování důchodů státních úředníků pracujících u společnosti France Télécom, kterou poskytla Francouzská republika ve prospěch společnosti France Télécom
  (oznámeno pod číslem C(2012) 9403)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2012) 9403)

1

1

2012/541/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 22. února 2012 o státní podpoře SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09), kterou poskytlo Řecko společnosti United Textiles SA
  (oznámeno pod číslem C(2011) 9385)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2011) 9385)

1

30

2012/542/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. března 2012 o opatření SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), které Spojené království hodlá provést ve prospěch podniku Royal Mail Group
  (oznámeno pod číslem C(2012) 1834)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2012) 1834)

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 12.10.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 279/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. prosince 2011

o státní podpoře C 25/08 (ex NN 23/08) reforma způsobu financování důchodů státních úředníků pracujících u společnosti France Télécom, kterou poskytla Francouzská republika ve prospěch společnosti France Télécom

(oznámeno pod číslem C(2012) 9403)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2012/540/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody (2),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (3) v souladu s těmito články, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Stížností ze dne 4. října 2002, která byla doplněna dne 16. ledna 2003, byla Komisi předložena tvrzení, podle nichž Francouzská republika poskytla podporu ve prospěch společnosti France Télécom, která měla částečně snížit její finanční náklady, a to zejména náklady spojené s financováním důchodů. Dopisem ze dne 17. března 2004 sdělila Francouzská republika Komisi informace, které si Komise od ní vyžádala v souvislosti se stížností. |
| --- | --- |

(1)

Stížností ze dne 4. října 2002, která byla doplněna dne 16. ledna 2003, byla Komisi předložena tvrzení, podle nichž Francouzská republika poskytla podporu ve prospěch společnosti France Télécom, která měla částečně snížit její finanční náklady, a to zejména náklady spojené s financováním důchodů. Dopisem ze dne 17. března 2004 sdělila Francouzská republika Komisi informace, které si Komise od ní vyžádala v souvislosti se stížností.

| (2) | Dopisy ze dne 2. dubna 2004 a 24. února 2006 stěžovatelé poskytli dodatečné informace týkající se stížnosti. |
| --- | --- |

(2)

Dopisy ze dne 2. dubna 2004 a 24. února 2006 stěžovatelé poskytli dodatečné informace týkající se stížnosti.

| (3) | Dopisem ze dne 20. května 2008 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit řízení o této podpoře podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 20. května 2008 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit řízení o této podpoře podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“).

| (4) | Francie předložila své připomínky dne 18. července 2008. |
| --- | --- |

(4)

Francie předložila své připomínky dne 18. července 2008.

| (5) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k předmětné podpoře. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k předmětné podpoře.

| (6) | Dne 22. září 2008 obdržela Komise připomínky společnosti France Télécom a po prodloužení lhůty obdržela dne 1. a dne 16. října 2008 také připomínky stěžovatelů a jednoho telekomunikačního operátora. Komise je poté předala Francouzské republice, umožnila jí se k nim vyjádřit a obdržela připomínky Francouzské republiky dopisem ze dne 13. února 2009. |
| --- | --- |

(6)

Dne 22. září 2008 obdržela Komise připomínky společnosti France Télécom a po prodloužení lhůty obdržela dne 1. a dne 16. října 2008 také připomínky stěžovatelů a jednoho telekomunikačního operátora. Komise je poté předala Francouzské republice, umožnila jí se k nim vyjádřit a obdržela připomínky Francouzské republiky dopisem ze dne 13. února 2009.

| (7) | Dne 16. února 2009 předložila své připomínky společnost France Télécom a upozornila v nich Komisi na rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 28. listopadu 2008 (5), který podle ní potvrzuje její tvrzení. Dne 14. května 2009 předložil telekomunikační operátor uvedený v bodě odůvodnění č. 6 dodatečné informace ke svým projednávaným připomínkám a odvolával se v nich na rozhodnutí Komise ze dne 11. února 2009 (6), které podle něj potvrzuje jeho připomínky. |
| --- | --- |

(7)

Dne 16. února 2009 předložila své připomínky společnost France Télécom a upozornila v nich Komisi na rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 28. listopadu 2008 (5), který podle ní potvrzuje její tvrzení. Dne 14. května 2009 předložil telekomunikační operátor uvedený v bodě odůvodnění č. 6 dodatečné informace ke svým projednávaným připomínkám a odvolával se v nich na rozhodnutí Komise ze dne 11. února 2009 (6), které podle něj potvrzuje jeho připomínky.

| (8) | Jednání mezi zástupci Komise a zástupci společnosti France Télécom proběhla na žádost této společnosti dne 17. prosince 2009, dne 23. září 2010 a dne 12. října 2010. France Télécom předala dodatečné připomínky dne 18. října 2010. |
| --- | --- |

(8)

Jednání mezi zástupci Komise a zástupci společnosti France Télécom proběhla na žádost této společnosti dne 17. prosince 2009, dne 23. září 2010 a dne 12. října 2010. France Télécom předala dodatečné připomínky dne 18. října 2010.

| (9) | Na žádost Komise poskytla Francouzská republika dne 18. března 2010 upřesnění a aktualizaci některých údajů obsažených v jejích původních připomínkách a vše doprovodila připomenutím jejich obsahu. |
| --- | --- |

(9)

Na žádost Komise poskytla Francouzská republika dne 18. března 2010 upřesnění a aktualizaci některých údajů obsažených v jejích původních připomínkách a vše doprovodila připomenutím jejich obsahu.

| (10) | Dne 22. září 2010 sdělily francouzské orgány Komisi nové připomínky a požádaly o jednání, jež proběhlo dne 22. října 2010. Dopisem ze dne 28. října 2010 jim Komise zaslala skutková upřesnění zmíněná během tohoto jednání a dodatečné připomínky společnosti France Télécom a zároveň Francouzskou republiku vyzvala, aby se k nim případně vyjádřila. Dne 17. listopadu 2010 Komise zaslala dodatečná upřesnění, o která požádaly francouzské orgány dne 10. listopadu 2010 za účelem vypracování svých připomínek. |
| --- | --- |

(10)

Dne 22. září 2010 sdělily francouzské orgány Komisi nové připomínky a požádaly o jednání, jež proběhlo dne 22. října 2010. Dopisem ze dne 28. října 2010 jim Komise zaslala skutková upřesnění zmíněná během tohoto jednání a dodatečné připomínky společnosti France Télécom a zároveň Francouzskou republiku vyzvala, aby se k nim případně vyjádřila. Dne 17. listopadu 2010 Komise zaslala dodatečná upřesnění, o která požádaly francouzské orgány dne 10. listopadu 2010 za účelem vypracování svých připomínek.

| (11) | Dopisem ze dne 9. prosince 2010 a doplněném dne 24. června 2011 předložila Francouzská republika své dodatečné připomínky provázené aktualizací některých údajů obsažených v jejích původních připomínkách. Dne 28. června a 4. července 2011 proběhla s francouzskými orgány jednání. Nové připomínky byly poté předloženy dne 7. října 2011. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 9. prosince 2010 a doplněném dne 24. června 2011 předložila Francouzská republika své dodatečné připomínky provázené aktualizací některých údajů obsažených v jejích původních připomínkách. Dne 28. června a 4. července 2011 proběhla s francouzskými orgány jednání. Nové připomínky byly poté předloženy dne 7. října 2011.

2.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (12) | Opatření, jež jsou předmětem tohoto řízení, spočívají ve změnách zavedených v roce 1996 do režimu odvodů podniku France Télécom ve spojení s vyplácením důchodů jeho zaměstnanců se statusem státních zaměstnanců. Předchozí režim vznikl v roce 1990 při vytvoření společnosti France Télécom jako podniku odlišného od státní správy. Pokud jde o odvody společnosti France Télécom na sociální zabezpečení, zákon z roku 1990 ve skutečnosti pouze převzal předchozí praxi. U příležitosti přetvoření společnosti France Télécom na akciovou společnost, kótování na burze a otevření stále větší části jejího kapitálu na straně jedné a úplného otevření hospodářské soutěži trhů, na nichž ve Francii a v ostatních členských státech Evropské unie působila, na straně druhé došlo v roce 1996 k zavedení nového režimu. V současné době režim zavedený v roce 1996 ve své podstatě stále platí. |
| --- | --- |

(12)

Opatření, jež jsou předmětem tohoto řízení, spočívají ve změnách zavedených v roce 1996 do režimu odvodů podniku France Télécom ve spojení s vyplácením důchodů jeho zaměstnanců se statusem státních zaměstnanců. Předchozí režim vznikl v roce 1990 při vytvoření společnosti France Télécom jako podniku odlišného od státní správy. Pokud jde o odvody společnosti France Télécom na sociální zabezpečení, zákon z roku 1990 ve skutečnosti pouze převzal předchozí praxi. U příležitosti přetvoření společnosti France Télécom na akciovou společnost, kótování na burze a otevření stále větší části jejího kapitálu na straně jedné a úplného otevření hospodářské soutěži trhů, na nichž ve Francii a v ostatních členských státech Evropské unie působila, na straně druhé došlo v roce 1996 k zavedení nového režimu. V současné době režim zavedený v roce 1996 ve své podstatě stále platí.

2.1   Právní rámec statusu společnosti France Télécom a jejích zaměstnanců v období 1990 až 1996

2.1.1   Status společnosti France Télécom a postavení jejích zaměstnanců mezi rokem 1990 a rokem 1996

| (13) | Podle zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 (dále jen „zákon z roku 1990“) (7) vznikla společnost France Télécom jako veřejnoprávní provozovatel s právní subjektivitou. Předtím tvořila jedno z generálních ředitelství ministerstva pošt a telekomunikací. Stejným zákonem bylo převedeno na společnost France Télécom plnoprávně a bezplatně plné vlastnictví movitého a nemovitého státního majetku vyhrazeného pro služby spadající pod toto generální ředitelství. |
| --- | --- |

(13)

Podle zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 (dále jen „zákon z roku 1990“) (7) vznikla společnost France Télécom jako veřejnoprávní provozovatel s právní subjektivitou. Předtím tvořila jedno z generálních ředitelství ministerstva pošt a telekomunikací. Stejným zákonem bylo převedeno na společnost France Télécom plnoprávně a bezplatně plné vlastnictví movitého a nemovitého státního majetku vyhrazeného pro služby spadající pod toto generální ředitelství.

| (14) | Článek 3 zákona z roku 1990 pověřuje společnost France Télécom zejména těmito úkoly: i) zajišťovat všechny veřejné telekomunikační služby při vnitřním a mezinárodním styku; ii) vytvářet, rozvíjet a provozovat veřejné sítě nutné pro poskytování těchto služeb a zajistit jejich propojení se sítěmi v zahraničí; iii) poskytovat všechny ostatní telekomunikační služby, zařízení a sítě a rovněž vytvářet sítě pro kabelové síření rozhlasových a televizních služeb. |
| --- | --- |

(14)

Článek 3 zákona z roku 1990 pověřuje společnost France Télécom zejména těmito úkoly: i) zajišťovat všechny veřejné telekomunikační služby při vnitřním a mezinárodním styku; ii) vytvářet, rozvíjet a provozovat veřejné sítě nutné pro poskytování těchto služeb a zajistit jejich propojení se sítěmi v zahraničí; iii) poskytovat všechny ostatní telekomunikační služby, zařízení a sítě a rovněž vytvářet sítě pro kabelové síření rozhlasových a televizních služeb.

| (15) | Podle článku 29 zákona z roku 1990 se na zaměstnance společnosti France Télécom vztahují zvláštní statusy přijaté podle zákona o právech a povinnostech státních zaměstnanců a podle zákona, kterým se stanoví služební řád pro státní službu. Zákon z roku 1990 umožňoval zaměstnávat smluvní zaměstnance spadající do režimu obecného práva v rámci stanoveném ve smlouvě uzavřené mezi státem a podnikem. Tato smlouva stanovila pro tento typ náboru horní hranici 3 % celkového počtu zaměstnanců. |
| --- | --- |

(15)

Podle článku 29 zákona z roku 1990 se na zaměstnance společnosti France Télécom vztahují zvláštní statusy přijaté podle zákona o právech a povinnostech státních zaměstnanců a podle zákona, kterým se stanoví služební řád pro státní službu. Zákon z roku 1990 umožňoval zaměstnávat smluvní zaměstnance spadající do režimu obecného práva v rámci stanoveném ve smlouvě uzavřené mezi státem a podnikem. Tato smlouva stanovila pro tento typ náboru horní hranici 3 % celkového počtu zaměstnanců.

| (16) | Zákon z roku 1990 převzal předchozí rozpočtové postupy a ve svém článku 30 stanovil rozdělení odpovědností v oblasti financování sociálních služeb pro zaměstnance mezi francouzský stát a společnost France Télécom následovně:
  „Stávající zaměstnanci a důchodci ministerstva pověřeného poštovními a telekomunikačním službami, zaměstnanci a důchodci veřejnoprávních provozovatelů, na něž se vztahuje obecný status státních zaměstnanců, a také osoby s právy odvozenými od těchto zaměstnanců a důchodců mají nárok na věcné dávky v oblasti nemocenského pojištění, mateřských dávek a invalidního důchodu prostřednictvím vzájemné zdravotní pojišťovny pošt a telekomunikací (Mutuelle générale des P.T.T.) za podmínek stanovených v knize III a v kapitole II první hlavy knihy VII zákoníku sociálního zabezpečení. Část odvodů na sociální zabezpečení připadající státu podle článku L. 712-9 přitom přebírají u svých státních zaměstnanců veřejnoprávní provozovatelé.
  Vyměření a vyplácení penzí přiznaných podle zákona o vojenských a civilních důchodových penzích státním zaměstnancům společností La Poste a France Télécom provádí stát. Jako vyrovnání jsou veřejnoprávní provozovatelé povinni uhradit státní pokladně:






  a) | výši srážky ze mzdy zaměstnance, jež je stanovena článkem L. 61 zákona o vojenských a civilních důchodových penzích; |
| --- | --- | --- |

(16)

Zákon z roku 1990 převzal předchozí rozpočtové postupy a ve svém článku 30 stanovil rozdělení odpovědností v oblasti financování sociálních služeb pro zaměstnance mezi francouzský stát a společnost France Télécom následovně:

„Stávající zaměstnanci a důchodci ministerstva pověřeného poštovními a telekomunikačním službami, zaměstnanci a důchodci veřejnoprávních provozovatelů, na něž se vztahuje obecný status státních zaměstnanců, a také osoby s právy odvozenými od těchto zaměstnanců a důchodců mají nárok na věcné dávky v oblasti nemocenského pojištění, mateřských dávek a invalidního důchodu prostřednictvím vzájemné zdravotní pojišťovny pošt a telekomunikací (Mutuelle générale des P.T.T.) za podmínek stanovených v knize III a v kapitole II první hlavy knihy VII zákoníku sociálního zabezpečení. Část odvodů na sociální zabezpečení připadající státu podle článku L. 712-9 přitom přebírají u svých státních zaměstnanců veřejnoprávní provozovatelé.

Vyměření a vyplácení penzí přiznaných podle zákona o vojenských a civilních důchodových penzích státním zaměstnancům společností La Poste a France Télécom provádí stát. Jako vyrovnání jsou veřejnoprávní provozovatelé povinni uhradit státní pokladně:

a)

výši srážky ze mzdy zaměstnance, jež je stanovena článkem L. 61 zákona o vojenských a civilních důchodových penzích;

| b) | dodatečný odvod, který umožní úplné uhrazení nákladů spojených s penzí přiznanou nebo k přiznání jejich zaměstnancům v důchodu. |
| --- | --- |

b)

dodatečný odvod, který umožní úplné uhrazení nákladů spojených s penzí přiznanou nebo k přiznání jejich zaměstnancům v důchodu.

Náklady vyplývající z uplatnění ustanovení článku L. 134-1 zákoníku sociálního zabezpečení na zaměstnance společnosti La Poste a France Télécom nesou v celém jejich rozsahu veřejnoprávní provozovatelé.

Výnos přijatý Státní radou určuje podle potřeby podmínky provádění těchto ustanovení.“

| (17) | V období od roku 1991 do roku 1996 byl odvod „zaměstnavatele“ podle článku 30 zákona z roku 1990 (tj. „dodatečný odvod“ stanovený v čl. 30 písm. b) zákona z roku 1990 v jeho původním znění) připadající na společnost France Télécom u jejích státních zaměstnanců stanoven jako rozdíl mezi celkovou částkou státních penzí vyplacených francouzským státem a částí hrazenou pracujícími státními zaměstnanci z jejich mzdy. Společnost France Télécom se rovněž podílela na režimech tzv. „vyrovnání“ a „nadvyrovnání“, které počítaly s převody za účelem zajištění vyváženosti mezi důchodovými režimy státních zaměstnanců jiných veřejnoprávních subjektů. Část financování závazků v oblasti penzí státních zaměstnanců připadající na zaměstnance byla určena podle článku L 61 zákona o vojenských a civilních důchodových penzích jako srážka ze mzdy zaměstnance a stanovena na výši 7,85 % hrubého tabulkového platu. |
| --- | --- |

(17)

V období od roku 1991 do roku 1996 byl odvod „zaměstnavatele“ podle článku 30 zákona z roku 1990 (tj. „dodatečný odvod“ stanovený v čl. 30 písm. b) zákona z roku 1990 v jeho původním znění) připadající na společnost France Télécom u jejích státních zaměstnanců stanoven jako rozdíl mezi celkovou částkou státních penzí vyplacených francouzským státem a částí hrazenou pracujícími státními zaměstnanci z jejich mzdy. Společnost France Télécom se rovněž podílela na režimech tzv. „vyrovnání“ a „nadvyrovnání“, které počítaly s převody za účelem zajištění vyváženosti mezi důchodovými režimy státních zaměstnanců jiných veřejnoprávních subjektů. Část financování závazků v oblasti penzí státních zaměstnanců připadající na zaměstnance byla určena podle článku L 61 zákona o vojenských a civilních důchodových penzích jako srážka ze mzdy zaměstnance a stanovena na výši 7,85 % hrubého tabulkového platu.

| (18) | Platby provedené společností France Télécom vzrostly z 920 milionů EUR v roce 1991 na 1 miliardu 151 milionů EUR v roce 1996 a byly rozloženy následovně:

  Tabulka 1


  Důchodové odvody zaměstnanců a zaměstnavatele u společnosti France Télécom v období 1991–1996
   (8)












  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 |
| A/Celková částka penzijních odvodů | 939 | 983 | 1 070 | 1 079 | 1 173 | 1 214 |
| a 1/odvody zaměstnanců | 195 | 201 | 217 | 213 | 229 | 238 |
| a 2/odvod zaměstnavatele | 743 | 782 | 853 | 866 | 944 | 976 |
| B/Vyrovnání – nadvyrovnání | 176 | 188 | 277 | 136 | 201 | 175 |
| Náklady celkem (A + B) | 1 115 | 1 171 | 1 348 | 1 215 | 1 375 | 1 389 |
| Z toho France Télécom celkem (a2 + B) | 920 | 970 | 1 131 | 1 002 | 1 146 | 1 151 |

(18)

Platby provedené společností France Télécom vzrostly z 920 milionů EUR v roce 1991 na 1 miliardu 151 milionů EUR v roce 1996 a byly rozloženy následovně:

Tabulka 1

Důchodové odvody zaměstnanců a zaměstnavatele u společnosti France Télécom v období 1991–1996
   (8)

(v milionech EUR)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

A/Celková částka penzijních odvodů

939

983

1 070

1 079

1 173

1 214

a 1/odvody zaměstnanců

195

201

217

213

229

238

a 2/odvod zaměstnavatele

743

782

853

866

944

976

B/Vyrovnání – nadvyrovnání

176

188

277

136

201

175

Náklady celkem (A + B)

1 115

1 171

1 348

1 215

1 375

1 389

Z toho France Télécom celkem (a2 + B)

920

970

1 131

1 002

1 146

1 151

| (19) | Společnost France Télécom zaúčtovávala výdaje spojené s důchody na základě uhrazených příspěvků. Vzhledem k tomu, že tyto výdaje jistě porostou z důvodu předpokládaného vývoje důchodových penzí, jež bude muset svým bývalým státním zaměstnancům vyplácet, zanášela společnost France Télécom do svých účtů rovněž jistou roční rezervu určenou k tomu, aby se odhadovaný dopad budoucího navýšení plateb rozložil na období 30 roků. Celková výše rezerv vytvářených až do roku 1996 dosáhla částky 23,4 miliardy FRF (3,6 miliardy EUR). Jelikož je francouzský stát sám sobě pojišťovatelem, nevytvářel na své straně podle francouzských orgánů pro tyto penze žádné rezervy (9). |
| --- | --- |

(19)

Společnost France Télécom zaúčtovávala výdaje spojené s důchody na základě uhrazených příspěvků. Vzhledem k tomu, že tyto výdaje jistě porostou z důvodu předpokládaného vývoje důchodových penzí, jež bude muset svým bývalým státním zaměstnancům vyplácet, zanášela společnost France Télécom do svých účtů rovněž jistou roční rezervu určenou k tomu, aby se odhadovaný dopad budoucího navýšení plateb rozložil na období 30 roků. Celková výše rezerv vytvářených až do roku 1996 dosáhla částky 23,4 miliardy FRF (3,6 miliardy EUR). Jelikož je francouzský stát sám sobě pojišťovatelem, nevytvářel na své straně podle francouzských orgánů pro tyto penze žádné rezervy (9).

2.1.2   Změny provedené ve statusu společnosti France Télécom a postavení jejích pracovníků se statusem státních zaměstnanců počínaje rokem 1996

| (20) | Zákon č. 96-660 ze dne 26. července 1996 (10) (dále jen „zákon z roku 1996“) pozměnil některá ustanovení zákona z roku 1990. S účinností od 31. prosince 1996 na jedné straně přiznal France Télécom status státního podniku podléhajícího právním ustanovením, jež se vztahují na akciové společnosti, pokud nejsou v rozporu s právními předpisy, a na druhé straně převedl bezplatně rozhodující část majetku, práv a závazků veřejnoprávního subjektu France Télécom na státní podnik France Télécom. |
| --- | --- |

(20)

Zákon č. 96-660 ze dne 26. července 1996 (10) (dále jen „zákon z roku 1996“) pozměnil některá ustanovení zákona z roku 1990. S účinností od 31. prosince 1996 na jedné straně přiznal France Télécom status státního podniku podléhajícího právním ustanovením, jež se vztahují na akciové společnosti, pokud nejsou v rozporu s právními předpisy, a na druhé straně převedl bezplatně rozhodující část majetku, práv a závazků veřejnoprávního subjektu France Télécom na státní podnik France Télécom.

| (21) | Kapitál podniku France Télécom SA (dále jen „France Télécom“) byl vyhláškou stanoven na 25 miliard FRF (3,8 miliardy EUR) na základě vlastních prostředků uvedených v účetní rozvaze k 31. prosinci 1995. Akcie společnosti France Télécom byly připuštěny v říjnu 1997 na první trh pařížské burzy a rovněž na New York Stock Exchange (NYSE). Podle výroční zprávy za rok 1998 bylo složení kapitálu společnosti France Télécom následující: stát držel podíl ve výši 63,6 %, soukromí investoři ve výši 31,2 %, zaměstnanci společnosti ve výši 3,2 % a společnost Deutsche Telekom ve výši 2 %. Po prodeji 10,85 % podílů dne 7. září 2004 neměl již francouzský stát v podniku majoritní podíl. Jeho podíl potom nadále klesal, až se k 31. prosinci 2008 ustálil na 26,65 % kapitálu. Ovšem s 26,65 % hlasovacích práv a vzhledem ke skutečnosti, že neexistují žádné další stmelené skupiny význačných akcionářů, francouzský stát jmenuje předsedu správní rady a generálního ředitele, zůstává hlavním akcionářem společnosti France Télécom a ve skutečnosti může rozhodnout o výsledku hlasování akcionářů u otázek, jež vyžadují prostou většinu (11). |
| --- | --- |

(21)

Kapitál podniku France Télécom SA (dále jen „France Télécom“) byl vyhláškou stanoven na 25 miliard FRF (3,8 miliardy EUR) na základě vlastních prostředků uvedených v účetní rozvaze k 31. prosinci 1995. Akcie společnosti France Télécom byly připuštěny v říjnu 1997 na první trh pařížské burzy a rovněž na New York Stock Exchange (NYSE). Podle výroční zprávy za rok 1998 bylo složení kapitálu společnosti France Télécom následující: stát držel podíl ve výši 63,6 %, soukromí investoři ve výši 31,2 %, zaměstnanci společnosti ve výši 3,2 % a společnost Deutsche Telekom ve výši 2 %. Po prodeji 10,85 % podílů dne 7. září 2004 neměl již francouzský stát v podniku majoritní podíl. Jeho podíl potom nadále klesal, až se k 31. prosinci 2008 ustálil na 26,65 % kapitálu. Ovšem s 26,65 % hlasovacích práv a vzhledem ke skutečnosti, že neexistují žádné další stmelené skupiny význačných akcionářů, francouzský stát jmenuje předsedu správní rady a generálního ředitele, zůstává hlavním akcionářem společnosti France Télécom a ve skutečnosti může rozhodnout o výsledku hlasování akcionářů u otázek, jež vyžadují prostou většinu (11).

| (22) | Změna statusu společnosti France Télécom stanovená zákonem z roku 1996 obsahovala rovněž různá ustanovení, jež se týkala jejích zaměstnanců. Podle tohoto zákona pracuje sbor státních zaměstnanců společnosti France Télécom u státního podniku France Télécom a podléhá jeho správě. Zaměstnanci s postavením státních zaměstnanců si zachovávají tento status a záruky, které jsou s ním spojené. Zaměstnanecké podmínky státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom jsou stejné jako podmínky státních úředníků: mají zaručené pracovní místo a mohou být propuštěni pouze ze závažného důvodu v případech stanovených právními předpisy. Pokud jde o nábor nových zaměstnanců, zákon z roku 1996 umožňoval až do 1. ledna 2002 společnosti France Télécom najímat státní zaměstnance a zároveň zaměstnávat smluvní zaměstnance podléhající obecnému právu. |
| --- | --- |

(22)

Změna statusu společnosti France Télécom stanovená zákonem z roku 1996 obsahovala rovněž různá ustanovení, jež se týkala jejích zaměstnanců. Podle tohoto zákona pracuje sbor státních zaměstnanců společnosti France Télécom u státního podniku France Télécom a podléhá jeho správě. Zaměstnanci s postavením státních zaměstnanců si zachovávají tento status a záruky, které jsou s ním spojené. Zaměstnanecké podmínky státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom jsou stejné jako podmínky státních úředníků: mají zaručené pracovní místo a mohou být propuštěni pouze ze závažného důvodu v případech stanovených právními předpisy. Pokud jde o nábor nových zaměstnanců, zákon z roku 1996 umožňoval až do 1. ledna 2002 společnosti France Télécom najímat státní zaměstnance a zároveň zaměstnávat smluvní zaměstnance podléhající obecnému právu.

| (23) | K 31. prosinci 1996 zaměstnávala společnost France Télécom 165 200 osob, z nichž bylo 94,1 % státních zaměstnanců. Aniž by čekala na uplynutí lhůty 1. ledna 2002 stanovené zákonem z roku 1996, přestala společnost France Télécom ve skutečnosti přijímat státní zaměstnance již od roku 1997. Počet státních zaměstnanců se proto během deseti roků snížil o 47 % z 133 434 osob v roce 1997 na 69 892 osob v roce 2007. Toto snížení je výraznější než u celkového počtu zaměstnanců společnosti France Télécom (– 25 %), který dosáhl k 31. prosinci 2007 počtu 124 166 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(23)

K 31. prosinci 1996 zaměstnávala společnost France Télécom 165 200 osob, z nichž bylo 94,1 % státních zaměstnanců. Aniž by čekala na uplynutí lhůty 1. ledna 2002 stanovené zákonem z roku 1996, přestala společnost France Télécom ve skutečnosti přijímat státní zaměstnance již od roku 1997. Počet státních zaměstnanců se proto během deseti roků snížil o 47 % z 133 434 osob v roce 1997 na 69 892 osob v roce 2007. Toto snížení je výraznější než u celkového počtu zaměstnanců společnosti France Télécom (– 25 %), který dosáhl k 31. prosinci 2007 počtu 124 166 zaměstnanců.

| (24) | Článek 6 zákona z roku 1996 změnil rovněž článek 30 zákona z roku 1990 tím, že k původnímu znění přidal dvě odrážky c) a d). Jako vyrovnání za vyměření a vyplácení státem penzí přiznaných státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom ukládá zákon této společnosti uhradit státní pokladně:






  „c) | (...) přímý odvod zaměstnavatele počínaje 1. lednem 1997 úměrný částkách odváděným ze mzdy na důchodové zabezpečení. Výše přímého odvodu se vypočítává tak, aby došlo k vyrovnání úrovně povinných sociálních a daňových odvodů ze mzdy mezi společností France Télécom a ostatními podniky působícími v odvětví telekomunikací, které spadají pod obecné právo sociálních dávek, pokud jde o rizika, jež jsou společná pro zaměstnance podle obecného práva a státní zaměstnance. Tuto výši lze změnit v případě změny uvedených odvodů. Způsoby určení odvodu zaměstnavatele a jeho uhrazování státu stanoví výnos Státní rady; |
| --- | --- | --- |

(24)

Článek 6 zákona z roku 1996 změnil rovněž článek 30 zákona z roku 1990 tím, že k původnímu znění přidal dvě odrážky c) a d). Jako vyrovnání za vyměření a vyplácení státem penzí přiznaných státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom ukládá zákon této společnosti uhradit státní pokladně:

„c)

(...) přímý odvod zaměstnavatele počínaje 1. lednem 1997 úměrný částkách odváděným ze mzdy na důchodové zabezpečení. Výše přímého odvodu se vypočítává tak, aby došlo k vyrovnání úrovně povinných sociálních a daňových odvodů ze mzdy mezi společností France Télécom a ostatními podniky působícími v odvětví telekomunikací, které spadají pod obecné právo sociálních dávek, pokud jde o rizika, jež jsou společná pro zaměstnance podle obecného práva a státní zaměstnance. Tuto výši lze změnit v případě změny uvedených odvodů. Způsoby určení odvodu zaměstnavatele a jeho uhrazování státu stanoví výnos Státní rady;

| d) | (...) mimořádný paušální odvod, jehož výši a způsob úhrady stanoví zákon o státním rozpočtu do 31. prosince 1996“. |
| --- | --- |

d)

(...) mimořádný paušální odvod, jehož výši a způsob úhrady stanoví zákon o státním rozpočtu do 31. prosince 1996“.

| (25) | Zákon z roku 1996 vyloučil rovněž společnost France Télécom z oblasti působení obecného a zvláštního mechanizmu vyrovnávání důchodů stanoveného zákonem z roku 1990, což pro France Télécom znamenalo placení dodatečných vyrovnání a nadvyrovnání, jež jsou uvedena v tabulce č. 1. V období 1991–1996 částky uhrazené z tohoto důvodu představovaly 18 % penzí vyplacených osobám se statusem státních zaměstnanců. |
| --- | --- |

(25)

Zákon z roku 1996 vyloučil rovněž společnost France Télécom z oblasti působení obecného a zvláštního mechanizmu vyrovnávání důchodů stanoveného zákonem z roku 1990, což pro France Télécom znamenalo placení dodatečných vyrovnání a nadvyrovnání, jež jsou uvedena v tabulce č. 1. V období 1991–1996 částky uhrazené z tohoto důvodu představovaly 18 % penzí vyplacených osobám se statusem státních zaměstnanců.

| (26) | Přímý odvod zaměstnavatele zavedený zákonem z roku 1996 nahradil dodatečný odvod stanovený čl. 30 písm. b) zákona z roku 1990. Tento odvod vychází z míry konkurenční spravedlnosti založené na vyrovnání úrovně povinných sociálních a daňových odvodů ze mzdy u stejně vysoké čisté mzdy. Způsob vyrovnání je založen na rekonstruované výši nákladů, které by měl konkurent zaměstnávající osoby podléhající obecnému právu v oblasti sociálních odvodů, a to včetně důchodového zabezpečení, pokud by jim vyplácel čistou mzdu ve stejné výši, jako je mzda státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom, a měl přitom totožnou strukturu zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(26)

Přímý odvod zaměstnavatele zavedený zákonem z roku 1996 nahradil dodatečný odvod stanovený čl. 30 písm. b) zákona z roku 1990. Tento odvod vychází z míry konkurenční spravedlnosti založené na vyrovnání úrovně povinných sociálních a daňových odvodů ze mzdy u stejně vysoké čisté mzdy. Způsob vyrovnání je založen na rekonstruované výši nákladů, které by měl konkurent zaměstnávající osoby podléhající obecnému právu v oblasti sociálních odvodů, a to včetně důchodového zabezpečení, pokud by jim vyplácel čistou mzdu ve stejné výši, jako je mzda státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom, a měl přitom totožnou strukturu zaměstnanosti.

| (27) | Tato metoda vylučuje odvody hrazené konkurenty na ochranu před riziky, která nejsou společná soukromoprávním pracovníkům a státním zaměstnancům, což je zejména riziko nezaměstnanosti a nároky zaměstnanců v případě konkurzu nebo likvidace podniku (dále jen „pojištění na zaručení mezd“ či „PZM“). Při hlasování o zákonu z roku 1996 si zákonodárci uvědomovali tento rozdíl mezi společností France Télécom a jejími konkurenty a zdůraznili: „soubor ustanovení článku 6 umožňuje společnosti France Télécom snížit své náklady na pojištění proti nezaměstnanosti (odvody UNEDIC), které její možní konkurenti musí platit“ (12). |
| --- | --- |

(27)

Tato metoda vylučuje odvody hrazené konkurenty na ochranu před riziky, která nejsou společná soukromoprávním pracovníkům a státním zaměstnancům, což je zejména riziko nezaměstnanosti a nároky zaměstnanců v případě konkurzu nebo likvidace podniku (dále jen „pojištění na zaručení mezd“ či „PZM“). Při hlasování o zákonu z roku 1996 si zákonodárci uvědomovali tento rozdíl mezi společností France Télécom a jejími konkurenty a zdůraznili: „soubor ustanovení článku 6 umožňuje společnosti France Télécom snížit své náklady na pojištění proti nezaměstnanosti (odvody UNEDIC), které její možní konkurenti musí platit“ (12).

| (28) | Odvod zaměstnavatele společnosti France Télécom je vypočítáván každý rok a vyjadřován jako podíl z hrubých tabulkových mezd státních zaměstnanců v činné službě. Míra tohoto odvodu dosahovala v období 1997–2010 průměrné výše [...] (13) % a podle připomínek Francouzské republiky měla hodnoty uvedené v tabulce č. 2:

  Tabulka 2


  Přímý odvod zaměstnavatele hrazený společností France Télécom v období 1997–2010








  Rok | Míra odvodu | EUR (miliony) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 36,20 % | 1 088,9 |
| 1998 | 35,40 % | 1 069,6 |
| 1999 | 36,70 % | 1 108,5 |
| 2000 | 36,40 % | 1 085,0 |
| 2001 | 37,00 % | 1 088,6 |
| 2002 | 37,70 % | 1 100,1 |
| 2003 | 37,60 % | 1 085,0 |
| 2004 | [...] % | 1 048,6 |
| 2005 | [...] % | 984,6 |
| 2006 | [...] % | 957,6 |
| 2007 | [...] % | 917,6 |
| 2008 | [...] % | 859,2 |
| 2009 | [...] % | 805,4 |
| 2010 | [...] % | 744,5 |

(28)

Odvod zaměstnavatele společnosti France Télécom je vypočítáván každý rok a vyjadřován jako podíl z hrubých tabulkových mezd státních zaměstnanců v činné službě. Míra tohoto odvodu dosahovala v období 1997–2010 průměrné výše [...] (13) % a podle připomínek Francouzské republiky měla hodnoty uvedené v tabulce č. 2:

Tabulka 2

Přímý odvod zaměstnavatele hrazený společností France Télécom v období 1997–2010

Rok

Míra odvodu

EUR (miliony)

1997

36,20 %

1 088,9

1998

35,40 %

1 069,6

1999

36,70 %

1 108,5

2000

36,40 %

1 085,0

2001

37,00 %

1 088,6

2002

37,70 %

1 100,1

2003

37,60 %

1 085,0

2004

[...] %

1 048,6

2005

[...] %

984,6

2006

[...] %

957,6

2007

[...] %

917,6

2008

[...] %

859,2

2009

[...] %

805,4

2010

[...] %

744,5

| (29) | Ukončení najímání státních zaměstnanců počínaje rokem 1997 omezilo počet státních zaměstnanců v činné službě u společnosti France Télécom. Bez ohledu na odchody do důchodu rostoucího počtu státních zaměstnanců v období 1991–2010 tabulka ukazuje, že odvod zaměstnavatele ve výši 744 milionů EUR, který společnost France Télécom uhradila v roce 2010, byl o 407 milionů EUR nižší než náklady na důchodové zabezpečení, které podnik platil francouzskému státu před vstupem v platnost reformy z roku 1996, a odpovídal pouhému odvodu zaměstnavatele, který France Télécom platila před dvaceti roky, tj. v roce 1991 (1 151 milionů EUR a 743 milionů EUR – viz tabulka č. 1). |
| --- | --- |

(29)

Ukončení najímání státních zaměstnanců počínaje rokem 1997 omezilo počet státních zaměstnanců v činné službě u společnosti France Télécom. Bez ohledu na odchody do důchodu rostoucího počtu státních zaměstnanců v období 1991–2010 tabulka ukazuje, že odvod zaměstnavatele ve výši 744 milionů EUR, který společnost France Télécom uhradila v roce 2010, byl o 407 milionů EUR nižší než náklady na důchodové zabezpečení, které podnik platil francouzskému státu před vstupem v platnost reformy z roku 1996, a odpovídal pouhému odvodu zaměstnavatele, který France Télécom platila před dvaceti roky, tj. v roce 1991 (1 151 milionů EUR a 743 milionů EUR – viz tabulka č. 1).

| (30) | Reforma zavedená zákonem z roku 1996 vede tak k tomu, že výše odvodu společnosti France Télécom se snižuje v absolutní hodnotě a není nadále vázána na počet státních zaměstnanců, kteří odešli do důchodu. K převedení nákladů na stát zavedenému zákonem z roku 1996 tak došlo v době, kdy výhledy převzaté Senátem počítaly s výrazným nárůstem nákladů na důchodové zabezpečení počínaje rokem 2005, přičemž měly dosáhnout 13 miliard FRF (1,98 miliardy EUR) v roce 2007, 21,5 miliardy FRF (3,3 miliardy EUR) v roce 2017 a 34 miliard FRF (6,1 miliardy EUR) v roce 2027 (14). |
| --- | --- |

(30)

Reforma zavedená zákonem z roku 1996 vede tak k tomu, že výše odvodu společnosti France Télécom se snižuje v absolutní hodnotě a není nadále vázána na počet státních zaměstnanců, kteří odešli do důchodu. K převedení nákladů na stát zavedenému zákonem z roku 1996 tak došlo v době, kdy výhledy převzaté Senátem počítaly s výrazným nárůstem nákladů na důchodové zabezpečení počínaje rokem 2005, přičemž měly dosáhnout 13 miliard FRF (1,98 miliardy EUR) v roce 2007, 21,5 miliardy FRF (3,3 miliardy EUR) v roce 2017 a 34 miliard FRF (6,1 miliardy EUR) v roce 2027 (14).

| (31) | Z projednávání návrhu zákona v Národním shromáždění a Senátu tak vyplývá převedení nákladů na důchodové zabezpečení do státního rozpočtu ve výši 250 miliard FRF, již by roční odvody ve výši 100 miliard FRF a mimořádný odvod ve výši 40 miliard FRF nedokázaly pokrýt, a to i při započtení výnosu z prodeje části akcií podniku. V témže projednávání zákona se uvádí mimořádný odvod na snížení nového a výrazného nákladu pro stát v odhadované výši nejvýše 40 miliard FRF. Tato částka byla stanovena za spolupráce rady bankéřů tak, aby byla slučitelná s mírou zadlužení vzhledem k vlastnímu kapitálu ve výši 150 % a odpovídala rezervám vytvořeným podnikem na důchodové zabezpečení a nadnákladu pro stát za období deseti roků a ne déle, který vyplývá z rozdílu mezi vyplácenými penzemi a napříště vybíranými přímými odvody (15). |
| --- | --- |

(31)

Z projednávání návrhu zákona v Národním shromáždění a Senátu tak vyplývá převedení nákladů na důchodové zabezpečení do státního rozpočtu ve výši 250 miliard FRF, již by roční odvody ve výši 100 miliard FRF a mimořádný odvod ve výši 40 miliard FRF nedokázaly pokrýt, a to i při započtení výnosu z prodeje části akcií podniku. V témže projednávání zákona se uvádí mimořádný odvod na snížení nového a výrazného nákladu pro stát v odhadované výši nejvýše 40 miliard FRF. Tato částka byla stanovena za spolupráce rady bankéřů tak, aby byla slučitelná s mírou zadlužení vzhledem k vlastnímu kapitálu ve výši 150 % a odpovídala rezervám vytvořeným podnikem na důchodové zabezpečení a nadnákladu pro stát za období deseti roků a ne déle, který vyplývá z rozdílu mezi vyplácenými penzemi a napříště vybíranými přímými odvody (15).

| (32) | Záměr vyrovnání ve prospěch státu je připomenut nejenom ve znění článku 30 zákona přijatého zákonodárci a během projednávání návrhu zákona z roku 1996, ale také ve výroční zprávě společnosti France Télécom za rok 1997, kde se hovoří o „uhrazení francouzskému státu mimořádného odvodu ve výši 37,5 miliardy FRF ve spojení s budoucími důchody bývalých státních zaměstnanců“ (16). Rezervy vytvořené společností France Télécom jí umožnily snížit čisté finanční úsilí, jež musela vynaložit, protože během jediného roku zaplatila pouze nadnáklady, které státu reformou vzniknou za deset roků. |
| --- | --- |

(32)

Záměr vyrovnání ve prospěch státu je připomenut nejenom ve znění článku 30 zákona přijatého zákonodárci a během projednávání návrhu zákona z roku 1996, ale také ve výroční zprávě společnosti France Télécom za rok 1997, kde se hovoří o „uhrazení francouzskému státu mimořádného odvodu ve výši 37,5 miliardy FRF ve spojení s budoucími důchody bývalých státních zaměstnanců“ (16). Rezervy vytvořené společností France Télécom jí umožnily snížit čisté finanční úsilí, jež musela vynaložit, protože během jediného roku zaplatila pouze nadnáklady, které státu reformou vzniknou za deset roků.

| (33) | Ukazuje se tak, že pro stanovení výše mimořádného odvodu (nebo-li „doplatku“) byla zohledněna rezerva, kterou si každoročně společnost France vytvářela, která dosáhla celkové částky 23,4 miliardy FRF (3,6 miliardy EUR) a která byla v roce 1996 určena k rozložení důsledku budoucího zvyšování odvodů vyplývajících ze zákona z roku 1990. Část tohoto odvodu, jež neodpovídala vytvořeným rezervám, pokrývala tento nadnáklad během období deseti roků. Jak jednoznačně vyplývá z tehdejších projednávání, výše odvodu byla stanovena při zohlednění částky, pro kterou si podnik již vytvořil rezervy. |
| --- | --- |

(33)

Ukazuje se tak, že pro stanovení výše mimořádného odvodu (nebo-li „doplatku“) byla zohledněna rezerva, kterou si každoročně společnost France vytvářela, která dosáhla celkové částky 23,4 miliardy FRF (3,6 miliardy EUR) a která byla v roce 1996 určena k rozložení důsledku budoucího zvyšování odvodů vyplývajících ze zákona z roku 1990. Část tohoto odvodu, jež neodpovídala vytvořeným rezervám, pokrývala tento nadnáklad během období deseti roků. Jak jednoznačně vyplývá z tehdejších projednávání, výše odvodu byla stanovena při zohlednění částky, pro kterou si podnik již vytvořil rezervy.

| (34) | Vzhledem k přímé povaze ročního odvodu zaměstnavatele zavedeného zákonem z roku 1996 se povinnost společnosti France Télécom od té doby omezuje na uhrazení tohoto odvodu, a to bez dalších závazků v oblasti pokrytí případných budoucích schodků jak režimu důchodového zabezpečení svých státních zaměstnanců, tak dalších režimů veřejné správy. Z důvodu existence zákona z roku 1996 se tak účetní rezerva stala bezpředmětnou. Rezerva byla na účtu zisků a ztrát společnosti France Télécom k 31. prosinci 1996 zanesena jako zisk do čistého hospodářského výsledku, a to v hodnotě 17,5 miliardy FRF (2,7 miliardy EUR) (17). |
| --- | --- |

(34)

Vzhledem k přímé povaze ročního odvodu zaměstnavatele zavedeného zákonem z roku 1996 se povinnost společnosti France Télécom od té doby omezuje na uhrazení tohoto odvodu, a to bez dalších závazků v oblasti pokrytí případných budoucích schodků jak režimu důchodového zabezpečení svých státních zaměstnanců, tak dalších režimů veřejné správy. Z důvodu existence zákona z roku 1996 se tak účetní rezerva stala bezpředmětnou. Rezerva byla na účtu zisků a ztrát společnosti France Télécom k 31. prosinci 1996 zanesena jako zisk do čistého hospodářského výsledku, a to v hodnotě 17,5 miliardy FRF (2,7 miliardy EUR) (17).

| (35) | Kromě toho zákon o státním rozpočtu na rok 1997 určil výši mimořádného paušálního odvodu stanoveného zákonem z roku 1996 jako vyrovnání státu za vyměření a vyplácení penzí přiznaných zaměstnancům France Télécom se statusem státních zaměstnanců na 37,5 miliardy FRF (5,71 miliardy EUR). Odvod byl financován navýšením krátkodobého a dlouhodobého zadlužení podniku (18) a uhrazen v několika splátkách mezi lednem a říjnem roku 1997. Příjem vzniklý tímto mimořádným odvodem umožnil snížit schodek orgánů a subjektů francouzské veřejné správy na 41,8 miliardy EUR v roce 1997. Bez tohoto odvodu by schodek v tomto roce představoval 3,7 % HDP. |
| --- | --- |

(35)

Kromě toho zákon o státním rozpočtu na rok 1997 určil výši mimořádného paušálního odvodu stanoveného zákonem z roku 1996 jako vyrovnání státu za vyměření a vyplácení penzí přiznaných zaměstnancům France Télécom se statusem státních zaměstnanců na 37,5 miliardy FRF (5,71 miliardy EUR). Odvod byl financován navýšením krátkodobého a dlouhodobého zadlužení podniku (18) a uhrazen v několika splátkách mezi lednem a říjnem roku 1997. Příjem vzniklý tímto mimořádným odvodem umožnil snížit schodek orgánů a subjektů francouzské veřejné správy na 41,8 miliardy EUR v roce 1997. Bez tohoto odvodu by schodek v tomto roce představoval 3,7 % HDP.

| (36) | Příjem z tohoto odvodu byl přidělen Veřejnoprávnímu zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom (Etablissement Public de Gestion de la Contribution Exceptionnelle de France Télécom), který byl zřízen zákonem o státním rozpočtu na rok 1997. Mimořádný odvod spolu s případnými finančními výnosy, které vytváří, tvoří jediný příjem zařízení. Jeho výdaje mají formu každoročního převodu do státního rozpočtu, jenž je zaúčtováván od roku 2006 jako příjem na penzijní účet zvláštního určení pro vojenské a civilní penze vyplácené státem. Tato platba byla na rok 1997 stanovena na výši 1 miliardy FRF (152,4 milionu EUR) s následným navýšením o 10 % každý rok, nestanoví-li zvláštní ustanovení zákona o státním rozpočtu jinak. Zařízení ukončí svou činnost po úplném převedení svých příjmů státu (19). |
| --- | --- |

(36)

Příjem z tohoto odvodu byl přidělen Veřejnoprávnímu zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom (Etablissement Public de Gestion de la Contribution Exceptionnelle de France Télécom), který byl zřízen zákonem o státním rozpočtu na rok 1997. Mimořádný odvod spolu s případnými finančními výnosy, které vytváří, tvoří jediný příjem zařízení. Jeho výdaje mají formu každoročního převodu do státního rozpočtu, jenž je zaúčtováván od roku 2006 jako příjem na penzijní účet zvláštního určení pro vojenské a civilní penze vyplácené státem. Tato platba byla na rok 1997 stanovena na výši 1 miliardy FRF (152,4 milionu EUR) s následným navýšením o 10 % každý rok, nestanoví-li zvláštní ustanovení zákona o státním rozpočtu jinak. Zařízení ukončí svou činnost po úplném převedení svých příjmů státu (19).

| (37) | Uplatnění ustanovení zákona o státním rozpočtu na rok 1997, kterým se stanovily každoroční převody, vedlo k tomu, že se existence veřejnoprávního zařízení v roce 1999 odhadovala na 17 let, a to bez zohlednění odměňování jeho finančních prostředků (20). Vzhledem ke každoročním platbám, jež byly vyšší, než stanovil zákon o státním rozpočtu na rok 1997, byla tato doba trvání zkrácena. Jak uvádí tabulka č. 3, kumulovaná částka každoročních plateb prováděných zařízením dosahovala v roce 2010 již výše 5,47 miliardy EUR. S ukončením činnosti zařízení z důvodu úplného převedení disponibilních prostředků se počítalo k 31. prosinci 2011 (21). Zákon o státním rozpočtu na rok 2011 tak počítá pro tento rok s platbou ve výši 243 milionů EUR na penzijní účet zvláštního určení, čímž by mělo dojít ke splacení příjmů zařízení (22). |
| --- | --- |

(37)

Uplatnění ustanovení zákona o státním rozpočtu na rok 1997, kterým se stanovily každoroční převody, vedlo k tomu, že se existence veřejnoprávního zařízení v roce 1999 odhadovala na 17 let, a to bez zohlednění odměňování jeho finančních prostředků (20). Vzhledem ke každoročním platbám, jež byly vyšší, než stanovil zákon o státním rozpočtu na rok 1997, byla tato doba trvání zkrácena. Jak uvádí tabulka č. 3, kumulovaná částka každoročních plateb prováděných zařízením dosahovala v roce 2010 již výše 5,47 miliardy EUR. S ukončením činnosti zařízení z důvodu úplného převedení disponibilních prostředků se počítalo k 31. prosinci 2011 (21). Zákon o státním rozpočtu na rok 2011 tak počítá pro tento rok s platbou ve výši 243 milionů EUR na penzijní účet zvláštního určení, čímž by mělo dojít ke splacení příjmů zařízení (22).

| (38) | Mimořádný odvod ve výši 37,5 miliardy FRF přidělený Veřejnoprávnímu zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom tak každopádně odpovídá odvodu zmiňovanému během projednávání návrhu zákona z roku 1996, který měl být nižší než 40 miliard FRF. Ačkoliv byl v roce 1997 převeden do státního rozpočtu a každoročně k němu přispíval za účelem vyplacení vojenských a civilních penzí, jeho výše byla stanovena tak, aby se vyrovnávaly nadnáklady, které pro stát vznikly prováděním zákona z roku 1996. |
| --- | --- |

(38)

Mimořádný odvod ve výši 37,5 miliardy FRF přidělený Veřejnoprávnímu zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom tak každopádně odpovídá odvodu zmiňovanému během projednávání návrhu zákona z roku 1996, který měl být nižší než 40 miliard FRF. Ačkoliv byl v roce 1997 převeden do státního rozpočtu a každoročně k němu přispíval za účelem vyplacení vojenských a civilních penzí, jeho výše byla stanovena tak, aby se vyrovnávaly nadnáklady, které pro stát vznikly prováděním zákona z roku 1996.

| (39) | Zákon z roku 1996 nezměnil část připadající na zaměstnance při financování závazků v oblasti penzí státních zaměstnanců, jež byla od vzniku veřejnoprávního provozovatele France Télécom v roce 1991 stanovena podle článku L 61 zákona o vojenských a civilních důchodových penzích. Zákony z roku 1990 a roku 1996 k tomu nezměnily důchodový režim soukromoprávních zaměstnanců France Télécom, který podléhá obecnému právu sociálního zabezpečení v případě důchodů a je doplňován režimem připojištění AGIRC v případě manažerských pozic a režimem připojištění ARRCO v případě nemanažerských pozic. Na základě tohoto režimu společnost France Télécom a její soukromoprávní zaměstnanci plní povinnosti odpovídající povinnostem konkurenčních podniků, a to pokud jde zejména o placení přímých odvodů zaměstnancem. |
| --- | --- |

(39)

Zákon z roku 1996 nezměnil část připadající na zaměstnance při financování závazků v oblasti penzí státních zaměstnanců, jež byla od vzniku veřejnoprávního provozovatele France Télécom v roce 1991 stanovena podle článku L 61 zákona o vojenských a civilních důchodových penzích. Zákony z roku 1990 a roku 1996 k tomu nezměnily důchodový režim soukromoprávních zaměstnanců France Télécom, který podléhá obecnému právu sociálního zabezpečení v případě důchodů a je doplňován režimem připojištění AGIRC v případě manažerských pozic a režimem připojištění ARRCO v případě nemanažerských pozic. Na základě tohoto režimu společnost France Télécom a její soukromoprávní zaměstnanci plní povinnosti odpovídající povinnostem konkurenčních podniků, a to pokud jde zejména o placení přímých odvodů zaměstnancem.

| (40) | U příležitosti reformy zavedené zákonem z roku 1996 ohodnotila kancelář pojistných matematiků, kterou si francouzský stát vybral za poradce, že vyměření a vyplácení penzí státem státním zaměstnancům v činné službě u společnosti France Télécom nebo v důchodu představuje k 1. lednu 1997 v pravděpodobné aktualizované hodnotě částku 242 miliard FRF (36,9 miliardy EUR (23)) (24). Tato částka se blíží zaokrouhlené částce ve výši 250 miliard FRF zmiňované v Senátu. Přímý odvod zaměstnavatele, který by France Télécom platila jako vyrovnání, byl na základě stejných předpokladů pojistných matematiků odhadnut na částku 15,2 miliardy EUR, k níž je nutno připočítat doplatek či mimořádný odvod ve výši 5,7 miliardy EUR, který byl plně uhrazen v říjnu roku 1997. Hodnotu budoucích příspěvků zaměstnanců v okamžiku vstupu v platnost reformy odhadují francouzské orgány na částku [...] miliard EUR. Čistá hodnota nákladů převedených společností France Télécom na francouzský stát tak v podobě odhadované v roce 1996 představovala částku [...] miliard EUR. |
| --- | --- |

(40)

U příležitosti reformy zavedené zákonem z roku 1996 ohodnotila kancelář pojistných matematiků, kterou si francouzský stát vybral za poradce, že vyměření a vyplácení penzí státem státním zaměstnancům v činné službě u společnosti France Télécom nebo v důchodu představuje k 1. lednu 1997 v pravděpodobné aktualizované hodnotě částku 242 miliard FRF (36,9 miliardy EUR (23)) (24). Tato částka se blíží zaokrouhlené částce ve výši 250 miliard FRF zmiňované v Senátu. Přímý odvod zaměstnavatele, který by France Télécom platila jako vyrovnání, byl na základě stejných předpokladů pojistných matematiků odhadnut na částku 15,2 miliardy EUR, k níž je nutno připočítat doplatek či mimořádný odvod ve výši 5,7 miliardy EUR, který byl plně uhrazen v říjnu roku 1997. Hodnotu budoucích příspěvků zaměstnanců v okamžiku vstupu v platnost reformy odhadují francouzské orgány na částku [...] miliard EUR. Čistá hodnota nákladů převedených společností France Télécom na francouzský stát tak v podobě odhadované v roce 1996 představovala částku [...] miliard EUR.

| (41) | Kancelář pojistných matematiků, již si francouzský stát zvolil za poradce, odhadla pro desetileté období (1997–2006) kumulovanou částku dávek k vyplacení na [...] miliard EUR. Během tohoto období dosáhla celková částka skutečně vyplacených dávek téměř stejné výše, a to [...] miliard EUR, což představuje prognostickou odchylku 0,83 % směrem dolů (25). Uvedené se zpětnou platností potvrzuje přesnost výhledů, které byly použity během projednávání zákona. |
| --- | --- |

(41)

Kancelář pojistných matematiků, již si francouzský stát zvolil za poradce, odhadla pro desetileté období (1997–2006) kumulovanou částku dávek k vyplacení na [...] miliard EUR. Během tohoto období dosáhla celková částka skutečně vyplacených dávek téměř stejné výše, a to [...] miliard EUR, což představuje prognostickou odchylku 0,83 % směrem dolů (25). Uvedené se zpětnou platností potvrzuje přesnost výhledů, které byly použity během projednávání zákona.

| (42) | Na základě těchto číselných údajů lze konstatovat, že částky a jejich oprávnění, o nichž jednalo Národní shromáždění a Senát při stanovení výše doplatku či mimořádného odvodu společnosti France Télécom, odpovídají řádově částkám ověřeným následovně během desetiletého období zmiňovaného během projednávání návrhu zákona. Oznámená nejvyšší částka mimořádného odvodu ve výši 6 miliard EUR (40 miliard FRF) odpovídá rezervám, které si podnik až do roku 1996 vytvářel, aby byl schopen čelit budoucím nákladům na důchody v tehdy předpokládané výši, tj. 3,6 miliardy EUR (23,4 miliardy FRF), při započtení rozdílu ve výši 2,4 miliardy EUR na úkor státu mezi zaměstnavatelskými a zaměstnaneckými odvody vybranými mezi rokem 1997 a rokem 2006 na jedné straně a dávkami k vyplacení během stejného desetiletého období podle odhadu z roku 1996 na straně druhé. |
| --- | --- |

(42)

Na základě těchto číselných údajů lze konstatovat, že částky a jejich oprávnění, o nichž jednalo Národní shromáždění a Senát při stanovení výše doplatku či mimořádného odvodu společnosti France Télécom, odpovídají řádově částkám ověřeným následovně během desetiletého období zmiňovaného během projednávání návrhu zákona. Oznámená nejvyšší částka mimořádného odvodu ve výši 6 miliard EUR (40 miliard FRF) odpovídá rezervám, které si podnik až do roku 1996 vytvářel, aby byl schopen čelit budoucím nákladům na důchody v tehdy předpokládané výši, tj. 3,6 miliardy EUR (23,4 miliardy FRF), při započtení rozdílu ve výši 2,4 miliardy EUR na úkor státu mezi zaměstnavatelskými a zaměstnaneckými odvody vybranými mezi rokem 1997 a rokem 2006 na jedné straně a dávkami k vyplacení během stejného desetiletého období podle odhadu z roku 1996 na straně druhé.

| (43) | Informace předané Francouzskou republikou a převzaté v tabulce č. 3 dále ukazují, že kumulované náklady na penze státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom, které musí francouzský stát financovat na základě reformy z roku 1996, dosáhly za období od roku 1997 do roku 2010 výše [...] miliard EUR. Nákladem, který musí stát financovat, se rozumí zůstatek mezi ročními odvody společnosti France Télécom a jejích zaměstnanců se statusem státních zaměstnanců v činné službě a dávkami vyplácenými státním zaměstnancům v důchodu rok po roce po odečtení každoročních plateb Veřejnoprávního zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom. Mezi rokem 1997 a rokem 2010 se tento náklad vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Náklady vyplývající pro francouzský stát z reformy z roku 1996 (1997–2010)










  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| | Odvody
  (zaměstnavatelské a zaměstnanecké) | Každoroční platby Veřejnoprávního zařízení pro správu mimořádného odvodu France Télécom | Vyplacené dávky | Náklady státu |
| 1997 | (...) | 152,4 | (...) | (...) |
| 1998 | (...) | 167,7 | (...) | (...) |
| 1999 | (...) | 184,5 | (...) | (...) |
| 2000 | (...) | 202,9 | (...) | (...) |
| 2001 | (...) | 223,2 | (...) | (...) |
| 2002 | (...) | 245,5 | (...) | (...) |
| 2003 | (...) | 270,0 | (...) | (...) |
| 2004 | (...) | 297,1 | (...) | (...) |
| 2005 | (...) | 326,9 | (...) | (...) |
| 2006 | (...) | 1 359,5 | (...) | (...) |
| 2007 | (...) | 395,4 | (...) | (...) |
| 2008 | (...) | 435,0 | (...) | (...) |
| 2009 | (...) | 578,0 | (...) | (...) |
| 2010 | (...) | 635,8 | (...) | (...) |
| Celkem | (...) | 5 473,9 | (...) | (...) |

(43)

Informace předané Francouzskou republikou a převzaté v tabulce č. 3 dále ukazují, že kumulované náklady na penze státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom, které musí francouzský stát financovat na základě reformy z roku 1996, dosáhly za období od roku 1997 do roku 2010 výše [...] miliard EUR. Nákladem, který musí stát financovat, se rozumí zůstatek mezi ročními odvody společnosti France Télécom a jejích zaměstnanců se statusem státních zaměstnanců v činné službě a dávkami vyplácenými státním zaměstnancům v důchodu rok po roce po odečtení každoročních plateb Veřejnoprávního zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom. Mezi rokem 1997 a rokem 2010 se tento náklad vyvíjel takto:

Tabulka 3

Náklady vyplývající pro francouzský stát z reformy z roku 1996 (1997–2010)

(v milionech EUR)

Odvody

(zaměstnavatelské a zaměstnanecké)

Každoroční platby Veřejnoprávního zařízení pro správu mimořádného odvodu France Télécom

Vyplacené dávky

Náklady státu

1997

(...)

152,4

(...)

(...)

1998

(...)

167,7

(...)

(...)

1999

(...)

184,5

(...)

(...)

2000

(...)

202,9

(...)

(...)

2001

(...)

223,2

(...)

(...)

2002

(...)

245,5

(...)

(...)

2003

(...)

270,0

(...)

(...)

2004

(...)

297,1

(...)

(...)

2005

(...)

326,9

(...)

(...)

2006

(...)

1 359,5

(...)

(...)

2007

(...)

395,4

(...)

(...)

2008

(...)

435,0

(...)

(...)

2009

(...)

578,0

(...)

(...)

2010

(...)

635,8

(...)

(...)

Celkem

(...)

5 473,9

(...)

(...)

| (44) | Kvůli ustanovením zákona o státním rozpočtu na rok 1997, kterými se řídí, neodpovídaly výše každoročních plateb Veřejnoprávního zařízení pro správu mimořádného odvodu France Télécom převedené v roce 1997 částkám odhadovaných nebo skutečně vyplacených dávek důchodcům této společnosti a ani výším nákladů, které musel stát financovat, a zároveň nebyly stanoveny v závislosti na uvedených částkách. Přezkum částek skutečně převedených potvrzuje přerušení této vazby. Bez ohledu na mimořádný odvod uhrazený společností France Télécom v roce 1997 z tabulky č. 3 vyplývá, že výše dávek vyplacené státním zaměstnancům v důchodu, kteří pracovali u France Télécom, přesahovaly počínaje rokem 2004 a s výjimkou roku 2006 každoroční zdroje. |
| --- | --- |

(44)

Kvůli ustanovením zákona o státním rozpočtu na rok 1997, kterými se řídí, neodpovídaly výše každoročních plateb Veřejnoprávního zařízení pro správu mimořádného odvodu France Télécom převedené v roce 1997 částkám odhadovaných nebo skutečně vyplacených dávek důchodcům této společnosti a ani výším nákladů, které musel stát financovat, a zároveň nebyly stanoveny v závislosti na uvedených částkách. Přezkum částek skutečně převedených potvrzuje přerušení této vazby. Bez ohledu na mimořádný odvod uhrazený společností France Télécom v roce 1997 z tabulky č. 3 vyplývá, že výše dávek vyplacené státním zaměstnancům v důchodu, kteří pracovali u France Télécom, přesahovaly počínaje rokem 2004 a s výjimkou roku 2006 každoroční zdroje.

| (45) | Uhrazení každoročních odvodů společností France Télécom a každoroční platby zařízení, jež spravuje mimořádný odvod, nejsou v rámci penzijního účtu zvláštního určení přidělovány odlišně a ex ante na dávky poskytované důchodcům společnosti France Télécom. Pokud by se totiž přiděloval od roku 1997 mimořádný odvod pouze na financování předmětných dávek místo uplatňování systému převádění částky navyšované každý rok o 10 %, jak to stanoví zákon o státním rozpočtu na rok 1997, vedlo by to k ukončení činnosti veřejnoprávního zařízení spíše koncem roku 2008 než koncem roku 2011, jak se počítalo, a to vzhledem k částce nepokryté každoročními odvody, jež je uvedena v tabulce č. 3. Za jakéhokoliv předpokladu by byla v obou případech částka mimořádného odvodu vyčerpána k 31. prosinci 2011. |
| --- | --- |

(45)

Uhrazení každoročních odvodů společností France Télécom a každoroční platby zařízení, jež spravuje mimořádný odvod, nejsou v rámci penzijního účtu zvláštního určení přidělovány odlišně a ex ante na dávky poskytované důchodcům společnosti France Télécom. Pokud by se totiž přiděloval od roku 1997 mimořádný odvod pouze na financování předmětných dávek místo uplatňování systému převádění částky navyšované každý rok o 10 %, jak to stanoví zákon o státním rozpočtu na rok 1997, vedlo by to k ukončení činnosti veřejnoprávního zařízení spíše koncem roku 2008 než koncem roku 2011, jak se počítalo, a to vzhledem k částce nepokryté každoročními odvody, jež je uvedena v tabulce č. 3. Za jakéhokoliv předpokladu by byla v obou případech částka mimořádného odvodu vyčerpána k 31. prosinci 2011.

2.2   Postupné a následně úplné otevření telekomunikačních trhů

| (46) | Reformu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom provázelo v pozadí úplné otevření hospodářské soutěži trhů služeb, na nichž tato společnost působila. Počínaje rokem 1988 směrnice Komise 88/301/EHS ze dne 16. května 1988 o hospodářské soutěži na trhu s telekomunikačními koncovými zařízeními (26) a směrnice Komise 90/388/EHS ze dne 28. června 1990 o hospodářské soutěži na trhu telekomunikačních služeb (27) postupně liberalizovaly odvětví telekomunikací. Směrnice 90/388/EHS stanovila liberalizační opatření, jež měla být provedena do 31. prosince 1990 v oblasti přenášení údajů, datových služeb a hlasových telefonních služeb u podnikových sítí a uzavřených skupin uživatelů. Směrnice Komise 96/19/ES ze dne 13. března 1996, kterou se mění směrnice 90/388/EHS, pokud jde o provedení úplné hospodářské soutěže na trhu telekomunikací (28), měla za cíl úplnou liberalizaci odvětví telekomunikací počínaje 1. lednem 1998. |
| --- | --- |

(46)

Reformu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom provázelo v pozadí úplné otevření hospodářské soutěži trhů služeb, na nichž tato společnost působila. Počínaje rokem 1988 směrnice Komise 88/301/EHS ze dne 16. května 1988 o hospodářské soutěži na trhu s telekomunikačními koncovými zařízeními (26) a směrnice Komise 90/388/EHS ze dne 28. června 1990 o hospodářské soutěži na trhu telekomunikačních služeb (27) postupně liberalizovaly odvětví telekomunikací. Směrnice 90/388/EHS stanovila liberalizační opatření, jež měla být provedena do 31. prosince 1990 v oblasti přenášení údajů, datových služeb a hlasových telefonních služeb u podnikových sítí a uzavřených skupin uživatelů. Směrnice Komise 96/19/ES ze dne 13. března 1996, kterou se mění směrnice 90/388/EHS, pokud jde o provedení úplné hospodářské soutěže na trhu telekomunikací (28), měla za cíl úplnou liberalizaci odvětví telekomunikací počínaje 1. lednem 1998.

| (47) | Zákon č. 96-659 ze dne 26. července 1996 o regulaci telekomunikací stanovil podmínky, které umožnily plně provést liberalizaci odvětví tím, že ukončily monopolní postavení společnosti France Télécom v oblasti telefonování přes pevné linky a v oblasti přenosů dat a vypracovaly sazby a vzájemné propojení s konkurenty. Také v jiných odvětvích, která přesto nepodléhala výlučným právům, a byla tak otevřena hospodářské soutěži již od roku 1987, jako tomu bylo v případě mobilních telefonů, zaujímala společnost France Télécom určité výsadní postavení s podílem na trhu, který se od roku 1997 do roku 2002 snížil z 53,3 % na 49,8 % (29). Zákon č. 96-659 rovněž pověřil společnost France Télécom úkoly obecného hospodářského zájmu a stanovil vznik fondu na financování s nimi spojených povinností, do kterého přispívali konkurenti. |
| --- | --- |

(47)

Zákon č. 96-659 ze dne 26. července 1996 o regulaci telekomunikací stanovil podmínky, které umožnily plně provést liberalizaci odvětví tím, že ukončily monopolní postavení společnosti France Télécom v oblasti telefonování přes pevné linky a v oblasti přenosů dat a vypracovaly sazby a vzájemné propojení s konkurenty. Také v jiných odvětvích, která přesto nepodléhala výlučným právům, a byla tak otevřena hospodářské soutěži již od roku 1987, jako tomu bylo v případě mobilních telefonů, zaujímala společnost France Télécom určité výsadní postavení s podílem na trhu, který se od roku 1997 do roku 2002 snížil z 53,3 % na 49,8 % (29). Zákon č. 96-659 rovněž pověřil společnost France Télécom úkoly obecného hospodářského zájmu a stanovil vznik fondu na financování s nimi spojených povinností, do kterého přispívali konkurenti.

| (48) | Provádění opatření uvedených v bodech odůvodnění č. 46 a 47 vedlo počínaje rokem 1988 k tomu, že společnost France Télécom začala čelit příchodu konkurentů, z nichž někteří byli částečně vlastněny nadnárodními skupinami, na trhy dodávek zboží a služeb, na nichž ve Francii působila, přičemž některé tyto trhy, jako mobilní telefonování nebo mezinárodní komunikace, mají přeshraniční rozměr. Tento vývoj zesílil na trzích liberalizovaných počínaje rokem 1998. Společnost France Télécom k tomu navázala spolupráci se zahraničními provozovateli, jako jsou společnosti Deutsche Telekom a Sprint v roce 1996 (společnost Global One), a zároveň počínaje rokem 1997 začala rozvíjet partnerství a přebírat podíly např. v Itálii (Wind) nebo v Nizozemsku (Casema), či získávat licence na provozování mobilní sítě v Dánsku a v Portugalsku (30). |
| --- | --- |

(48)

Provádění opatření uvedených v bodech odůvodnění č. 46 a 47 vedlo počínaje rokem 1988 k tomu, že společnost France Télécom začala čelit příchodu konkurentů, z nichž někteří byli částečně vlastněny nadnárodními skupinami, na trhy dodávek zboží a služeb, na nichž ve Francii působila, přičemž některé tyto trhy, jako mobilní telefonování nebo mezinárodní komunikace, mají přeshraniční rozměr. Tento vývoj zesílil na trzích liberalizovaných počínaje rokem 1998. Společnost France Télécom k tomu navázala spolupráci se zahraničními provozovateli, jako jsou společnosti Deutsche Telekom a Sprint v roce 1996 (společnost Global One), a zároveň počínaje rokem 1997 začala rozvíjet partnerství a přebírat podíly např. v Itálii (Wind) nebo v Nizozemsku (Casema), či získávat licence na provozování mobilní sítě v Dánsku a v Portugalsku (30).

| (49) | K reformě financování důchodů společnosti France Télécom tak došlo ve stejné době, kdy došlo k liberalizaci trhu na úrovni Evropské unie. Reforma se tudíž projevila na trhu plně otevřenému hospodářské soutěži, na němž ostatně France Télécom navázala důležitá spojení a přebírala podíly v jiných členských státech. Na pozadí zákona z roku 1996 a otevření podniku soukromému kapitálu zůstává skutečně přání podpořit rozvoj společnosti France Télécom na jiných trzích v Evropě než ve Francii, jak vyplývá z prohlášení učiněných během projednávání návrhu zákona, v nichž se hovoří o „ambicích francouzské vlády ohledně své národní vlajkové lodi, společnosti France Télécom“ (31). |
| --- | --- |

(49)

K reformě financování důchodů společnosti France Télécom tak došlo ve stejné době, kdy došlo k liberalizaci trhu na úrovni Evropské unie. Reforma se tudíž projevila na trhu plně otevřenému hospodářské soutěži, na němž ostatně France Télécom navázala důležitá spojení a přebírala podíly v jiných členských státech. Na pozadí zákona z roku 1996 a otevření podniku soukromému kapitálu zůstává skutečně přání podpořit rozvoj společnosti France Télécom na jiných trzích v Evropě než ve Francii, jak vyplývá z prohlášení učiněných během projednávání návrhu zákona, v nichž se hovoří o „ambicích francouzské vlády ohledně své národní vlajkové lodi, společnosti France Télécom“ (31).

| (50) | V současnosti společnost France Télécom prohlašuje, že je v Evropě prvním poskytovatelem připojení k vysokorychlostnímu internetu, třetím mobilním operátorem a patří ke světovým špičkám v oblasti telekomunikačních služeb pro nadnárodní společnosti. Mimo Francii vyvíjí společnost France Télécom mimořádnou činnost prostřednictvím dceřiných společností ve Španělsku, Spojeném království, Polsku, Belgii, Rakousku a na Slovensku, kde zaujímá prvořadé postavení (32). |
| --- | --- |

(50)

V současnosti společnost France Télécom prohlašuje, že je v Evropě prvním poskytovatelem připojení k vysokorychlostnímu internetu, třetím mobilním operátorem a patří ke světovým špičkám v oblasti telekomunikačních služeb pro nadnárodní společnosti. Mimo Francii vyvíjí společnost France Télécom mimořádnou činnost prostřednictvím dceřiných společností ve Španělsku, Spojeném království, Polsku, Belgii, Rakousku a na Slovensku, kde zaujímá prvořadé postavení (32).

3.   DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (51) | Ve svém rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení Komise vyložila své předběžné posouzení opatření zavedených zákonem z roku 1996 tím, že je porovnala s referenčním rámcem pro povinné sociální a daňové odvody společnosti France Télécom stanoveným zákonem z roku 1990. Usoudila, že tato opatření zřejmě poskytují společnosti France Télécom selektivní zvýhodnění prostřednictvím státních prostředků, jež může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy a jež může představovat státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(51)

Ve svém rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení Komise vyložila své předběžné posouzení opatření zavedených zákonem z roku 1996 tím, že je porovnala s referenčním rámcem pro povinné sociální a daňové odvody společnosti France Télécom stanoveným zákonem z roku 1990. Usoudila, že tato opatření zřejmě poskytují společnosti France Télécom selektivní zvýhodnění prostřednictvím státních prostředků, jež může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy a jež může představovat státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (52) | Komise kromě toho poznamenala, že pokud tato opatření představují státní podporu, nebyla tato podpora Komise oznámena před jejím provedením, přestože měla být podle judikatury považována za novou podporu. Francouzská republika tak zřejmě nesplnila svou povinnost oznámení na základě Smlouvy, a opatření by tak mělo být považováno za protiprávní. |
| --- | --- |

(52)

Komise kromě toho poznamenala, že pokud tato opatření představují státní podporu, nebyla tato podpora Komise oznámena před jejím provedením, přestože měla být podle judikatury považována za novou podporu. Francouzská republika tak zřejmě nesplnila svou povinnost oznámení na základě Smlouvy, a opatření by tak mělo být považováno za protiprávní.

| (53) | Komise dospěla k závěru, že může slučitelnost podpory s vnitřním trhem posuzovat na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise také uvedla, že stejné ustanovení jí umožnilo dospět k závěru, že podpora poskytnutá společnosti La Poste při reformě způsobu financování důchodů jejích státních zaměstnanců je slučitelná s vnitřním trhem (33) a že vzhledem k podobnosti obou případů se jí zdá vhodné provést v tomto konkrétním případě podobnou analýzu. |
| --- | --- |

(53)

Komise dospěla k závěru, že může slučitelnost podpory s vnitřním trhem posuzovat na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise také uvedla, že stejné ustanovení jí umožnilo dospět k závěru, že podpora poskytnutá společnosti La Poste při reformě způsobu financování důchodů jejích státních zaměstnanců je slučitelná s vnitřním trhem (33) a že vzhledem k podobnosti obou případů se jí zdá vhodné provést v tomto konkrétním případě podobnou analýzu.

| (54) | Ve svém předběžném přezkumu slučitelnosti podpory s vnitřním trhem a bez ohledu na podobnost s reformou způsobu financování důchodů u společnosti La Poste sdělila Komise Francouzské republice tyto pochyby:






  a) | zaprvé, Komise sice zdůraznila, že nemá podrobné informace, které by prokazovaly, že míry odvodů placené společností France Télécom jsou stejné jako míry placené soukromými podniky obecného práva, které vyvíjejí činnost ve Francii v odvětví telekomunikací, ale poznamenala, že míra přímého odvodu uplatňovaná na společnost France Télécom od roku 1997 neumožňuje zaručit konkurenční rovnost („level playing field“) s jejími konkurenty. Uvedené vyplývá ze skutečnosti, že sazba uplatňovaná na France Télécom zahrnuje pouze odvody, které odpovídají rizikům společným soukromoprávním a státním zaměstnancům, a tudíž vylučuje odvody odpovídající rizikům, která nejsou společná, jako je riziko nezaměstnanosti nebo neuhrazení mezd v případě konkurzu nebo likvidace podniku; |
| --- | --- | --- |

(54)

Ve svém předběžném přezkumu slučitelnosti podpory s vnitřním trhem a bez ohledu na podobnost s reformou způsobu financování důchodů u společnosti La Poste sdělila Komise Francouzské republice tyto pochyby:

a)

zaprvé, Komise sice zdůraznila, že nemá podrobné informace, které by prokazovaly, že míry odvodů placené společností France Télécom jsou stejné jako míry placené soukromými podniky obecného práva, které vyvíjejí činnost ve Francii v odvětví telekomunikací, ale poznamenala, že míra přímého odvodu uplatňovaná na společnost France Télécom od roku 1997 neumožňuje zaručit konkurenční rovnost („level playing field“) s jejími konkurenty. Uvedené vyplývá ze skutečnosti, že sazba uplatňovaná na France Télécom zahrnuje pouze odvody, které odpovídají rizikům společným soukromoprávním a státním zaměstnancům, a tudíž vylučuje odvody odpovídající rizikům, která nejsou společná, jako je riziko nezaměstnanosti nebo neuhrazení mezd v případě konkurzu nebo likvidace podniku;

| b) | zadruhé, Komise neměla dostatečné informace o dopadu snížení nákladů na důchody na hospodářskou soutěž, aby mohla posoudit, zda případné kladné dopady převažují nad dopady zápornými. K tomu musela Komise mimo jiné zohlednit skutečnost, že společnost France Télécom dosud zcela nevrátila protiprávní a neslučitelné podpory na základě rozhodnutí Komise ze dne 2. srpna 2004 o státní podpoře poskytnuté Francií ve prospěch France Télécom (dále jen „rozhodnutí o živnostenské dani uplatňované na společnost France Télécom“) (34), tedy rozhodnutí, jež Francie v určené lhůtě neprovedla, jak konstatoval Soudní dvůr (35). |
| --- | --- |

b)

zadruhé, Komise neměla dostatečné informace o dopadu snížení nákladů na důchody na hospodářskou soutěž, aby mohla posoudit, zda případné kladné dopady převažují nad dopady zápornými. K tomu musela Komise mimo jiné zohlednit skutečnost, že společnost France Télécom dosud zcela nevrátila protiprávní a neslučitelné podpory na základě rozhodnutí Komise ze dne 2. srpna 2004 o státní podpoře poskytnuté Francií ve prospěch France Télécom (dále jen „rozhodnutí o živnostenské dani uplatňované na společnost France Télécom“) (34), tedy rozhodnutí, jež Francie v určené lhůtě neprovedla, jak konstatoval Soudní dvůr (35).

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (55) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami jsou shrnuty v oddílech 4.1 až 4.3. |
| --- | --- |

(55)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami jsou shrnuty v oddílech 4.1 až 4.3.

4.1   France Télécom

| (56) | Ve svých připomínkách, jež považuje za doplnění připomínek předaných Francouzskou republikou, se společnost France Télécom domnívá, že čelí problému chronického nadpočetného stavu zaměstnanců, který je spojen s jejím bývalým statusem subjektu státní správy, a že v případě dotčených osob nemá stejné možnosti plynulosti při zaměstnávání jako její konkurenti. Společnost France Télécom tak musí vyvíjet značné úsilí v oblasti odborného vzdělávání a přeškolování ve výši 180 milionů EUR, což odpovídá 4,5 % mzdových nákladů oproti 2,9 % v průměru u francouzských podniků. Společnost France Télécom uvádí také mzdy vyšší o přibližně [...] % bez přídavků a prémií. Protože navíc nemůže přistoupit k sociálním plánům, financovala v období od roku 1996 do roku 2006 doprovodná opatření při odchodu státních zaměstnanců do důchodu, jako je dovolená na konci kariéry, v částce přesahující 8 miliard EUR. |
| --- | --- |

(56)

Ve svých připomínkách, jež považuje za doplnění připomínek předaných Francouzskou republikou, se společnost France Télécom domnívá, že čelí problému chronického nadpočetného stavu zaměstnanců, který je spojen s jejím bývalým statusem subjektu státní správy, a že v případě dotčených osob nemá stejné možnosti plynulosti při zaměstnávání jako její konkurenti. Společnost France Télécom tak musí vyvíjet značné úsilí v oblasti odborného vzdělávání a přeškolování ve výši 180 milionů EUR, což odpovídá 4,5 % mzdových nákladů oproti 2,9 % v průměru u francouzských podniků. Společnost France Télécom uvádí také mzdy vyšší o přibližně [...] % bez přídavků a prémií. Protože navíc nemůže přistoupit k sociálním plánům, financovala v období od roku 1996 do roku 2006 doprovodná opatření při odchodu státních zaměstnanců do důchodu, jako je dovolená na konci kariéry, v částce přesahující 8 miliard EUR.

| (57) | Společnost France Télécom se zadruhé domnívá, že penzijní náklady, které nesla mezi rokem 1990 a rokem 1996, byly neobvyklé a dostaly jí do postavení strukturálního znevýhodnění v poměru k jejím soukromým konkurentům ve smyslu rozsudku ve věciCombus
   (36), přičemž referenční rámec pro posouzení obvyklosti nebo neobvyklosti uvedených nákladů představuje režim obecného práva uplatitelný na konkurenty. Zásady stanovené v rozsudku ve věci Combus byly od té doby údajně potvrzeny Soudem prvního stupně v jeho rozsudku ve věci Hotel Cipriani
   (37). Společnost France Télécom popírá, že postavení jediného operátora, tedy v tomto konkrétním případě jí samotné, před a po reformě zavedené zákonem z roku 1996 představuje vhodný srovnávací rámec pro posouzení existence hospodářského zvýhodnění ve smyslu judikatury. Pokud by se referenční rámec měl omezit na společnost France Télécom před a po reformě z roku 1996, nelze údajně v žádném případě považovat opatření za selektivní, protože bylo v uvedeném rámci uplatňováno stejným způsobem. |
| --- | --- |

(57)

Společnost France Télécom se zadruhé domnívá, že penzijní náklady, které nesla mezi rokem 1990 a rokem 1996, byly neobvyklé a dostaly jí do postavení strukturálního znevýhodnění v poměru k jejím soukromým konkurentům ve smyslu rozsudku ve věciCombus
   (36), přičemž referenční rámec pro posouzení obvyklosti nebo neobvyklosti uvedených nákladů představuje režim obecného práva uplatitelný na konkurenty. Zásady stanovené v rozsudku ve věci Combus byly od té doby údajně potvrzeny Soudem prvního stupně v jeho rozsudku ve věci Hotel Cipriani
   (37). Společnost France Télécom popírá, že postavení jediného operátora, tedy v tomto konkrétním případě jí samotné, před a po reformě zavedené zákonem z roku 1996 představuje vhodný srovnávací rámec pro posouzení existence hospodářského zvýhodnění ve smyslu judikatury. Pokud by se referenční rámec měl omezit na společnost France Télécom před a po reformě z roku 1996, nelze údajně v žádném případě považovat opatření za selektivní, protože bylo v uvedeném rámci uplatňováno stejným způsobem.

| (58) | Z uvedeného údajně vyplývá, že předmětná opatření buď nepředstavují státní podporu ve smyslu Smlouvy, protože zbavují společnost France Télécom neobvyklého strukturálního znevýhodnění, nebo je nelze považovat za selektivní zvýhodnění představující státní podporu. |
| --- | --- |

(58)

Z uvedeného údajně vyplývá, že předmětná opatření buď nepředstavují státní podporu ve smyslu Smlouvy, protože zbavují společnost France Télécom neobvyklého strukturálního znevýhodnění, nebo je nelze považovat za selektivní zvýhodnění představující státní podporu.

| (59) | Společnost France Télécom se podpůrně domnívá, že státní podpora, pokud by byla stanovena, by byla slučitelná s vnitřním trhem podle kritérií stanovených Komisí v jejím rozhodnutí o režimu důchodů společnosti La Poste (dále jen „rozhodnutí o společnosti La Poste“) (38). V tomto ohledu neznamená zvláštní povaha jejího režimu spočívající v tom, že společnost platí odvod vypočítávaný pouze na základě společných rizik, že by se od roku 1996 dostala do výhodného postavení vůči svým konkurentům: vedle strukturálního znevýhodnění spojeného se statusem státních zaměstnanců, které zaměstnává, musela společnost France Télécom v souvislosti s reformou z roku 1996 uhradit značné náklady, jejichž slučitelnost s vnitřním trhem je nutno analyzovat a jejichž částka ve výši 5,7 miliardy EUR zdaleka přesahuje částku, již by společnost musela uhradit, pokud by její odvod podléhal nespolečným rizikům. |
| --- | --- |

(59)

Společnost France Télécom se podpůrně domnívá, že státní podpora, pokud by byla stanovena, by byla slučitelná s vnitřním trhem podle kritérií stanovených Komisí v jejím rozhodnutí o režimu důchodů společnosti La Poste (dále jen „rozhodnutí o společnosti La Poste“) (38). V tomto ohledu neznamená zvláštní povaha jejího režimu spočívající v tom, že společnost platí odvod vypočítávaný pouze na základě společných rizik, že by se od roku 1996 dostala do výhodného postavení vůči svým konkurentům: vedle strukturálního znevýhodnění spojeného se statusem státních zaměstnanců, které zaměstnává, musela společnost France Télécom v souvislosti s reformou z roku 1996 uhradit značné náklady, jejichž slučitelnost s vnitřním trhem je nutno analyzovat a jejichž částka ve výši 5,7 miliardy EUR zdaleka přesahuje částku, již by společnost musela uhradit, pokud by její odvod podléhal nespolečným rizikům.

| (60) | France Télécom se domnívá, že v rozhodnutí o společnosti La Poste
   (39) Komise uznala, že výše mimořádného jednorázového odvodu (2 miliardy EUR) v rámci reformy, která vstoupila v platnost po oznámení ale ještě před rozhodnutím Komise, vyrovnává odvody odpovídající nespolečným rizikům, a to až do vyčerpání částky jednorázového odvodu. Podle společnosti France Télécom neexistuje důvod, proč by Komise měla ustoupit od této zásady, protože z politických prohlášení z doby projednávání návrhu zákona z roku 1996 nelze dojít k závěru, že by zákonodárci stanovili výši paušálního odvodu společnosti France Télécom tak, aby se zachoval desetiletý nezměněný stav. |
| --- | --- |

(60)

France Télécom se domnívá, že v rozhodnutí o společnosti La Poste
   (39) Komise uznala, že výše mimořádného jednorázového odvodu (2 miliardy EUR) v rámci reformy, která vstoupila v platnost po oznámení ale ještě před rozhodnutím Komise, vyrovnává odvody odpovídající nespolečným rizikům, a to až do vyčerpání částky jednorázového odvodu. Podle společnosti France Télécom neexistuje důvod, proč by Komise měla ustoupit od této zásady, protože z politických prohlášení z doby projednávání návrhu zákona z roku 1996 nelze dojít k závěru, že by zákonodárci stanovili výši paušálního odvodu společnosti France Télécom tak, aby se zachoval desetiletý nezměněný stav.

| (61) | Kromě toho číselné údaje dostupné v roce 1996 údajně vyvracejí tvrzení, podle nějž byla částka ve výši 5,7 miliardy EUR tehdy údajně odhadnuta tak, aby přesně odpovídala nadnákladům, které vzniknou státu během deseti let kvůli provádění zákona z roku 1996 tím, že se budou vyrovnávat rok co rok nižší odvody hrazené podnikem, a to i při zohlednění nákladů na vyrovnání mezi jednotlivými režimy důchodů, od jejichž hrazení byla společnost France Télécom osvobozena v roce 1996 (40). Výše mimořádného odvodu měla za cíl odškodnit celkově francouzský stát z důvodů reformy. Tuto částku je proto údajně nutno zohlednit při analýze konkurenční spravedlnosti od vstupu reformy v platnost v roce 1997. |
| --- | --- |

(61)

Kromě toho číselné údaje dostupné v roce 1996 údajně vyvracejí tvrzení, podle nějž byla částka ve výši 5,7 miliardy EUR tehdy údajně odhadnuta tak, aby přesně odpovídala nadnákladům, které vzniknou státu během deseti let kvůli provádění zákona z roku 1996 tím, že se budou vyrovnávat rok co rok nižší odvody hrazené podnikem, a to i při zohlednění nákladů na vyrovnání mezi jednotlivými režimy důchodů, od jejichž hrazení byla společnost France Télécom osvobozena v roce 1996 (40). Výše mimořádného odvodu měla za cíl odškodnit celkově francouzský stát z důvodů reformy. Tuto částku je proto údajně nutno zohlednit při analýze konkurenční spravedlnosti od vstupu reformy v platnost v roce 1997.

| (62) | Společnost France Télécom se konečně domnívá, že bez reformy z roku 1996 by utrpěla výrazné konkurenční znevýhodnění na trzích, jejichž otevření hospodářské soutěži bylo cílem Unie, že francouzské orgány nyní plně provedly rozhodnutí o uplatnění živnostenské daně na společnost France Télécom (41) a že opatření z těchto důvodů nevede k narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(62)

Společnost France Télécom se konečně domnívá, že bez reformy z roku 1996 by utrpěla výrazné konkurenční znevýhodnění na trzích, jejichž otevření hospodářské soutěži bylo cílem Unie, že francouzské orgány nyní plně provedly rozhodnutí o uplatnění živnostenské daně na společnost France Télécom (41) a že opatření z těchto důvodů nevede k narušení hospodářské soutěže.

4.2   Stěžovatelé

| (63) | Stěžovatelé sdílejí hodnocení Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o existenci státní podpory ve smyslu Smlouvy v podobě snížení nákladů na důchody zavedené zákonem z roku 1996, které má platit společnost France Télécom. Podle postupu použitého v uvedeném rozhodnutí, u nějž stěžovatelé litují nedostatečnou kvantifikaci, by výše podpory měla dosáhnout 12,3 miliardy EUR a neměla by být v žádném případě nižší než 9,9 miliardy EUR (42). Stěžovatelé se domnívají, že pro rozhodnutí o tom, že se jedná o státní podporu, jsou rozhodující důsledky opatření, to znamená snížení sociálních nákladů, které obvykle zatěžují rozpočet podniku, a ne její cíl, to znamená vyrovnání údajného znevýhodnění. Znevýhodnění v důsledku zaměstnávání státních zaměstnanců společností France Télécom ostatně údajně neexistuje, protože podnik platí poplatky na pojištění proti nezaměstnanosti a odvody ze mzdy o 13 % nižší než konkurenti a protože má stálé a flexibilní zaměstnance, jelikož může snižovat mzdové náklady prostřednictvím předčasných odchodů do důchodu a přechodem do veřejné správy. |
| --- | --- |

(63)

Stěžovatelé sdílejí hodnocení Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, pokud jde o existenci státní podpory ve smyslu Smlouvy v podobě snížení nákladů na důchody zavedené zákonem z roku 1996, které má platit společnost France Télécom. Podle postupu použitého v uvedeném rozhodnutí, u nějž stěžovatelé litují nedostatečnou kvantifikaci, by výše podpory měla dosáhnout 12,3 miliardy EUR a neměla by být v žádném případě nižší než 9,9 miliardy EUR (42). Stěžovatelé se domnívají, že pro rozhodnutí o tom, že se jedná o státní podporu, jsou rozhodující důsledky opatření, to znamená snížení sociálních nákladů, které obvykle zatěžují rozpočet podniku, a ne její cíl, to znamená vyrovnání údajného znevýhodnění. Znevýhodnění v důsledku zaměstnávání státních zaměstnanců společností France Télécom ostatně údajně neexistuje, protože podnik platí poplatky na pojištění proti nezaměstnanosti a odvody ze mzdy o 13 % nižší než konkurenti a protože má stálé a flexibilní zaměstnance, jelikož může snižovat mzdové náklady prostřednictvím předčasných odchodů do důchodu a přechodem do veřejné správy.

| (64) | Takto se vyznačující státní podpora údajně není podle stěžovatelů slučitelná s vnitřním trhem. Značné konkurenční zvýhodnění poskytnuté společnosti France Télécom bylo o to více škodlivé, že snížení nákladů nebylo nutné, aby se zabránilo ohrožení její finanční struktury: společnost France Télécom mohla v roce 1996 odepsat čistý aktualizovaný dluh v oblasti důchodových odvodů ve výši nejméně 9,9 miliardy EUR, nemusela nadále zanášet tento náklad do své rozvahy nebo do její přílohy, a následně se tak zadlužila ve značně vyšších částkách, když její průměrné čisté zadlužení dosahovalo v období 1997–2007 výše 44 miliard EUR. Podpora, jež osvobodila společnost France Télécom od nákladů na důchodové zabezpečení, které zdědila z doby, kdy měla monopolní postavení, jí dále umožnila financovat mezinárodní rozvoj podniku při současném posílení jejího postavení ve Francii, kde se těšila značným výhodám ze svého výlučného postavení, jehož náklady byly pouze oprávněnou protiváhou. |
| --- | --- |

(64)

Takto se vyznačující státní podpora údajně není podle stěžovatelů slučitelná s vnitřním trhem. Značné konkurenční zvýhodnění poskytnuté společnosti France Télécom bylo o to více škodlivé, že snížení nákladů nebylo nutné, aby se zabránilo ohrožení její finanční struktury: společnost France Télécom mohla v roce 1996 odepsat čistý aktualizovaný dluh v oblasti důchodových odvodů ve výši nejméně 9,9 miliardy EUR, nemusela nadále zanášet tento náklad do své rozvahy nebo do její přílohy, a následně se tak zadlužila ve značně vyšších částkách, když její průměrné čisté zadlužení dosahovalo v období 1997–2007 výše 44 miliard EUR. Podpora, jež osvobodila společnost France Télécom od nákladů na důchodové zabezpečení, které zdědila z doby, kdy měla monopolní postavení, jí dále umožnila financovat mezinárodní rozvoj podniku při současném posílení jejího postavení ve Francii, kde se těšila značným výhodám ze svého výlučného postavení, jehož náklady byly pouze oprávněnou protiváhou.

| (65) | V minulosti nevrácené protiprávní a neslučitelné podpory by ostatně již samy o sobě znemožňovaly prohlásit předmětnou provozní podporu za slučitelnou, a to kvůli jejich kumulovanému důsledku. Neexistence konkurenční spravedlnosti reformy z roku 1996 kvůli neplacení odvodů v oblasti rizik nezaměstnanosti a nevyplacení mezd v případě konkurzu podniku potom také vylučuje slučitelnost reformy s pravidly Smlouvy. Je proto nutno, aby dluh společnosti France Télécom v oblasti důchodového zabezpečení vypočítal nezávislý odborník a aby se Francie zavázala, že zajistí finanční neutralitu režimu, a to zejména tím, že zavede mechanizmy úpravy odvodu zaměstnavatele a doplatku ve výši 5,7 miliardy EUR v případě kolísání odvodů. |
| --- | --- |

(65)

V minulosti nevrácené protiprávní a neslučitelné podpory by ostatně již samy o sobě znemožňovaly prohlásit předmětnou provozní podporu za slučitelnou, a to kvůli jejich kumulovanému důsledku. Neexistence konkurenční spravedlnosti reformy z roku 1996 kvůli neplacení odvodů v oblasti rizik nezaměstnanosti a nevyplacení mezd v případě konkurzu podniku potom také vylučuje slučitelnost reformy s pravidly Smlouvy. Je proto nutno, aby dluh společnosti France Télécom v oblasti důchodového zabezpečení vypočítal nezávislý odborník a aby se Francie zavázala, že zajistí finanční neutralitu režimu, a to zejména tím, že zavede mechanizmy úpravy odvodu zaměstnavatele a doplatku ve výši 5,7 miliardy EUR v případě kolísání odvodů.

4.3   Telekomunikační operátor

| (66) | Telekomunikační operátor sdílí a vyjadřuje svou podporu předběžné analýze uvedené v rozhodnutí Komise o zahájení řízení, jež označuje změny zavedené zákonem z roku 1996 za novou a protiprávní státní podporu, protože se pokouší nahradit vyplácení penzí ve skutečnosti prováděné státem za každoroční přímé odvody společnosti France Télécom, a to při odečtení odvodů hrazených pracovníky v činné službě se statusem státních zaměstnanců. Stejné označení by bylo podle tohoto operátora možno použít na sociální odvody spojené s riziky, která nejsou společná soukromoprávním zaměstnancům. Tyto odvody, které platí konkurenti France Télécom, tato společnost nejméně od roku 1996 pro své soukromoprávní a státní zaměstnance neplatí. Narozdíl od případu, který byl předmětem rozhodnutí o společnosti La Poste
   (43), výpočet odvodu zaměstnavatele společnosti France Télécom nezahrnoval a stále ještě nezahrnuje uvedené odvody, což údajně znemožňuje prohlásit podporu za slučitelnou. |
| --- | --- |

(66)

Telekomunikační operátor sdílí a vyjadřuje svou podporu předběžné analýze uvedené v rozhodnutí Komise o zahájení řízení, jež označuje změny zavedené zákonem z roku 1996 za novou a protiprávní státní podporu, protože se pokouší nahradit vyplácení penzí ve skutečnosti prováděné státem za každoroční přímé odvody společnosti France Télécom, a to při odečtení odvodů hrazených pracovníky v činné službě se statusem státních zaměstnanců. Stejné označení by bylo podle tohoto operátora možno použít na sociální odvody spojené s riziky, která nejsou společná soukromoprávním zaměstnancům. Tyto odvody, které platí konkurenti France Télécom, tato společnost nejméně od roku 1996 pro své soukromoprávní a státní zaměstnance neplatí. Narozdíl od případu, který byl předmětem rozhodnutí o společnosti La Poste
   (43), výpočet odvodu zaměstnavatele společnosti France Télécom nezahrnoval a stále ještě nezahrnuje uvedené odvody, což údajně znemožňuje prohlásit podporu za slučitelnou.

| (67) | Pokud jde o podporu v podobě zrušení uhrazení státu penzí, které tento stát vyplácí, operátor se domnívá, že analýza hodnocení z hlediska hospodářské soutěže provedená Komisí v jejím rozhodnutí o společnosti La Poste by jí zde naopak měla vést k závěru o její neslučitelnosti. Tato analýza by měla být založena na skutečnostech, k nimž došlo od roku 1996, a ne jako v případě rozhodnutí o společnosti La Poste na výhledech do budoucnosti. |
| --- | --- |

(67)

Pokud jde o podporu v podobě zrušení uhrazení státu penzí, které tento stát vyplácí, operátor se domnívá, že analýza hodnocení z hlediska hospodářské soutěže provedená Komisí v jejím rozhodnutí o společnosti La Poste by jí zde naopak měla vést k závěru o její neslučitelnosti. Tato analýza by měla být založena na skutečnostech, k nimž došlo od roku 1996, a ne jako v případě rozhodnutí o společnosti La Poste na výhledech do budoucnosti.

| (68) | Podle tohoto operátora společnost France Télécom zaujímá na řadě trhů, na nichž působí, tržní mocenské postavení, jež je možno přirovnat k dominantnímu. Kvůli této skutečnosti je na velkoobchodních trzích s vysokorychlostním a velmi vysokorychlostním připojením a na trzích s výchozím a koncovým telefonováním pomocí pevných linek předmětem regulačních opatření ex ante. Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2003 o postupu provádění článku 82 Smlouvy o ES ve věci COMP–38.233 Komise ostatně zjistila a potrestala porušení článku 102 SFEU, jehož se dopustila společnost France Télécom prostřednictvím své dceřiné společnosti Wanadoo (44). Protože se podnik nachází v dobrém finančním stavu, obdržené podpory mu umožnily financovat jeho mezinárodní rozvoj, a to zejména koupi společností Orange, Retevisión a AMENA. |
| --- | --- |

(68)

Podle tohoto operátora společnost France Télécom zaujímá na řadě trhů, na nichž působí, tržní mocenské postavení, jež je možno přirovnat k dominantnímu. Kvůli této skutečnosti je na velkoobchodních trzích s vysokorychlostním a velmi vysokorychlostním připojením a na trzích s výchozím a koncovým telefonováním pomocí pevných linek předmětem regulačních opatření ex ante. Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2003 o postupu provádění článku 82 Smlouvy o ES ve věci COMP–38.233 Komise ostatně zjistila a potrestala porušení článku 102 SFEU, jehož se dopustila společnost France Télécom prostřednictvím své dceřiné společnosti Wanadoo (44). Protože se podnik nachází v dobrém finančním stavu, obdržené podpory mu umožnily financovat jeho mezinárodní rozvoj, a to zejména koupi společností Orange, Retevisión a AMENA.

| (69) | Operátor nakonec žádá Komisi, aby přesně kvantifikovala výši předmětné podpory a při uplatnění judikatury ve věci Deggendorf
   (45) odmítla uznat slučitelnost dotyčných opatření s vnitřním trhem do té doby, než budou vráceny minulé protiprávní podpory. |
| --- | --- |

(69)

Operátor nakonec žádá Komisi, aby přesně kvantifikovala výši předmětné podpory a při uplatnění judikatury ve věci Deggendorf
   (45) odmítla uznat slučitelnost dotyčných opatření s vnitřním trhem do té doby, než budou vráceny minulé protiprávní podpory.

5.   PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÉ REPUBLIKY

| (70) | Francouzská republika se domnívá, že změny zavedené v roce 1996 do způsobu financování důchodů zaměstnanců francouzského státu pracujících u společnosti France Télécom neobsahují žádný prvek státní podpory. Reforma z roku 1996 je údajně v každém případě slučitelná s vnitřním trhem, a to zejména při uplatnění na tento konkrétní případ postupu, který Komise použila ve svém rozhodnutí o společnosti La Poste
   (46). |
| --- | --- |

(70)

Francouzská republika se domnívá, že změny zavedené v roce 1996 do způsobu financování důchodů zaměstnanců francouzského státu pracujících u společnosti France Télécom neobsahují žádný prvek státní podpory. Reforma z roku 1996 je údajně v každém případě slučitelná s vnitřním trhem, a to zejména při uplatnění na tento konkrétní případ postupu, který Komise použila ve svém rozhodnutí o společnosti La Poste
   (46).

5.1   Existence státní podpory

| (71) | Podle Francouzské republiky se společnost France Télécom ocitla kvůli zákonu z roku 1990 v neobvyklé situaci, která neodpovídala obecnému právu, které stanoví, že podniky platí přímý odvod zaměstnavatele, jenž je úměrný mzdovým nákladům a není vázán na výši vyplácených penzí. Náklady, jimž byla společnost France Télécom vystavena, byly tak údajně neobvyklé, protože finanční schodek dílčího režimu pro dotčené osoby byl jistý, stejně jako bylo jisté, že se stane neúnosný vzhledem k nevyhnutelnému snižování počtu státních zaměstnanců v činné službě a souběžného růstu počtu důchodců. |
| --- | --- |

(71)

Podle Francouzské republiky se společnost France Télécom ocitla kvůli zákonu z roku 1990 v neobvyklé situaci, která neodpovídala obecnému právu, které stanoví, že podniky platí přímý odvod zaměstnavatele, jenž je úměrný mzdovým nákladům a není vázán na výši vyplácených penzí. Náklady, jimž byla společnost France Télécom vystavena, byly tak údajně neobvyklé, protože finanční schodek dílčího režimu pro dotčené osoby byl jistý, stejně jako bylo jisté, že se stane neúnosný vzhledem k nevyhnutelnému snižování počtu státních zaměstnanců v činné službě a souběžného růstu počtu důchodců.

| (72) | Reforma z roku 1996 údajně sladila financování důchodů s obecným právem, aniž se tím podnik dostal do výhodnějšího konkurenčního postavení, protože odvod společnosti France Télécom je každoročně vypočítáván tak, aby srovnal míru povinných daňových a sociálních odvodů s odvody konkurentů v odvětví telekomunikací. Nezohlednění odvodů, které odpovídají rizikům, jež nejsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, při výpočtu odvodů za uplatnění „míry konkurenční spravedlnosti“ je údajně oprávněné kvůli statusu státních zaměstnanců, který vylučuje např. riziko nezaměstnanosti kromě výjimečných případů propuštění z práce nebo odvolání. |
| --- | --- |

(72)

Reforma z roku 1996 údajně sladila financování důchodů s obecným právem, aniž se tím podnik dostal do výhodnějšího konkurenčního postavení, protože odvod společnosti France Télécom je každoročně vypočítáván tak, aby srovnal míru povinných daňových a sociálních odvodů s odvody konkurentů v odvětví telekomunikací. Nezohlednění odvodů, které odpovídají rizikům, jež nejsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, při výpočtu odvodů za uplatnění „míry konkurenční spravedlnosti“ je údajně oprávněné kvůli statusu státních zaměstnanců, který vylučuje např. riziko nezaměstnanosti kromě výjimečných případů propuštění z práce nebo odvolání.

| (73) | Francouzská republika se domnívá, že referenční rámec pro určení obvyklé nebo neobvyklé povahy nákladů společnosti France Télécom musí představovat situace konkurentů podniku ve Francii. Vzhledem k přehnaným, od obecného práva odchylným, nespravedlivým a dlouhodobě neúnosným nákladům, které v tomto konkrétním případě zákon z roku 1990 společnosti France Télécom ukládal, jejich zrušení a sladění se situací konkurentů stanovené v reformě z roku 1996 tak pouze obnovilo obvyklé podmínky hospodářské soutěže. Společnost France Télécom ostatně za znevýhodnění, jež utrpěla v rámci tohoto režimu, nedostala žádné vyrovnání, ačkoliv, jak zdůrazňuje ve svých připomínkách, dosud čelí strukturálním znevýhodněním, nadnákladům a nepružnostem kvůli statusu státních zaměstnanců, které zaměstnává, pokud jde o finanční opatření, která provázejí odchody do důchodu nebo návraty do státní správy, úsilí, jež musí vyvíjet v oblasti vzdělávání a školení, či vyšší mzdové náklady. Současný režim, který vyplývá z reformy, proto společnosti France Télécom neposkytuje žádné zvýhodnění, a neobsahuje tak žádný prvek podpory ve smyslu Smlouvy. |
| --- | --- |

(73)

Francouzská republika se domnívá, že referenční rámec pro určení obvyklé nebo neobvyklé povahy nákladů společnosti France Télécom musí představovat situace konkurentů podniku ve Francii. Vzhledem k přehnaným, od obecného práva odchylným, nespravedlivým a dlouhodobě neúnosným nákladům, které v tomto konkrétním případě zákon z roku 1990 společnosti France Télécom ukládal, jejich zrušení a sladění se situací konkurentů stanovené v reformě z roku 1996 tak pouze obnovilo obvyklé podmínky hospodářské soutěže. Společnost France Télécom ostatně za znevýhodnění, jež utrpěla v rámci tohoto režimu, nedostala žádné vyrovnání, ačkoliv, jak zdůrazňuje ve svých připomínkách, dosud čelí strukturálním znevýhodněním, nadnákladům a nepružnostem kvůli statusu státních zaměstnanců, které zaměstnává, pokud jde o finanční opatření, která provázejí odchody do důchodu nebo návraty do státní správy, úsilí, jež musí vyvíjet v oblasti vzdělávání a školení, či vyšší mzdové náklady. Současný režim, který vyplývá z reformy, proto společnosti France Télécom neposkytuje žádné zvýhodnění, a neobsahuje tak žádný prvek podpory ve smyslu Smlouvy.

| (74) | Tento výklad vyplývá z obecných zásad vypracovaných soudy Unie, podle nichž zákon, který umožňuje zabránit, aby rozpočet určitého podniku nebyl zatížen nákladem, který by v obvyklé situaci neexistoval, nepředstavuje státní podporu, protože státní podpory představují pouze zásahy, které snižují náklady, které běžně zatěžují rozpočet podniku (47). To je údajně také případ opatření, která zbavují veřejnoprávního konkurenta strukturálního znevýhodnění vůči jeho soukromoprávním konkurentům (48). Tento výklad je údajně také v souladu s praxí Komise (49). |
| --- | --- |

(74)

Tento výklad vyplývá z obecných zásad vypracovaných soudy Unie, podle nichž zákon, který umožňuje zabránit, aby rozpočet určitého podniku nebyl zatížen nákladem, který by v obvyklé situaci neexistoval, nepředstavuje státní podporu, protože státní podpory představují pouze zásahy, které snižují náklady, které běžně zatěžují rozpočet podniku (47). To je údajně také případ opatření, která zbavují veřejnoprávního konkurenta strukturálního znevýhodnění vůči jeho soukromoprávním konkurentům (48). Tento výklad je údajně také v souladu s praxí Komise (49).

| (75) | Francouzská republika se obecněji domnívá, že pro určení existence podpory nebo okamžiku, kdy se zvýhodnění vyplývající z reformy zavedené zákonem z roku 1996, který v tomto směru neobsahuje žádné ustanovení, skutečně projevilo, není opodstatněné zahrnovat do tohoto řízení mechanizmy vyrovnání a nadvyrovnání, na jejichž základě společnost France Télécom hradila odvody v období 1991–1996 (viz tabulka č. 1). Hrazení takových odvodů vyplývalo také z režimu odchylujícího se od obecného práva, v němž penzijní režim uplatňovaný na společnost France Télécom byl považován za autonomní, což počínaje rokem 1997 přestalo platit. |
| --- | --- |

(75)

Francouzská republika se obecněji domnívá, že pro určení existence podpory nebo okamžiku, kdy se zvýhodnění vyplývající z reformy zavedené zákonem z roku 1996, který v tomto směru neobsahuje žádné ustanovení, skutečně projevilo, není opodstatněné zahrnovat do tohoto řízení mechanizmy vyrovnání a nadvyrovnání, na jejichž základě společnost France Télécom hradila odvody v období 1991–1996 (viz tabulka č. 1). Hrazení takových odvodů vyplývalo také z režimu odchylujícího se od obecného práva, v němž penzijní režim uplatňovaný na společnost France Télécom byl považován za autonomní, což počínaje rokem 1997 přestalo platit.

| (76) | S touto výhradou Francouzská republika upřesnila odhad odvodů hrazených společností France Télécom a uvedených v bodě odůvodnění č. 61, které podnik od roku 1997 přestal platit. Na základě skutečné rekonstituce pro období 2008–2010, zpětně extrapolované použitím průběhového koeficientu, se Francouzská republika domnívá, že odvody, které by hradila společnost France Télécom, jsou o 165 milionů EUR nižší než odvody vypočítané podnikem. |
| --- | --- |

(76)

S touto výhradou Francouzská republika upřesnila odhad odvodů hrazených společností France Télécom a uvedených v bodě odůvodnění č. 61, které podnik od roku 1997 přestal platit. Na základě skutečné rekonstituce pro období 2008–2010, zpětně extrapolované použitím průběhového koeficientu, se Francouzská republika domnívá, že odvody, které by hradila společnost France Télécom, jsou o 165 milionů EUR nižší než odvody vypočítané podnikem.

5.2   Slučitelnost případné státní podpory s vnitřním trhem

| (77) | Francouzská republika se v každém případě domnívá, že pokud by reforma z roku 1996 týkající se společnosti France Télécom měla představovat státní podporu, měla by být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, a to v souladu s analýzou uplatněnou Komisí v jejím rozhodnutí o společnosti La Poste
   (50). Reforma z roku 1996 zbavila společnost France Télécom strukturální zátěže, jež narušovala její konkurenceschopnost na trhu, jehož liberalizace právě probíhala, a její odvody jsou napříště, pokud jde o společná rizika, vypočítávány na základě míry konkurenční spravedlnosti. |
| --- | --- |

(77)

Francouzská republika se v každém případě domnívá, že pokud by reforma z roku 1996 týkající se společnosti France Télécom měla představovat státní podporu, měla by být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, a to v souladu s analýzou uplatněnou Komisí v jejím rozhodnutí o společnosti La Poste
   (50). Reforma z roku 1996 zbavila společnost France Télécom strukturální zátěže, jež narušovala její konkurenceschopnost na trhu, jehož liberalizace právě probíhala, a její odvody jsou napříště, pokud jde o společná rizika, vypočítávány na základě míry konkurenční spravedlnosti.

| (78) | Skutečnost, že odvod placený společností France Télécom počínaje rokem 1997 nezahrnuje rizika, která nejsou společná soukromoprávním zaměstnancům, není údajně na překážku slučitelnosti s vnitřním trhem. V tomto ohledu tabulka č. 4, jež je výtahem z informací předložených Francouzskou republikou, zobrazuje rozdíl mezi odvodem hrazeným společností France Télécom a částkou, kterou by platila, pokud by nespolečná rizika byla zahrnuta do výpočtu, a to po odečtení dávek zajišťovaných na svůj účet společností France Télécom a jiných odvodů, které ji ve srovnání s konkurenty zatěžují.

  Tabulka 4


  Odvod zaměstnavatele společnosti France Télécom v období 1997–2010 vypočítaný na základě uplatňované míry konkurenční spravedlnosti (MKS) a upravené míry konkurenční spravedlnosti (MKS*) za účelem zahrnutí nespolečných rizik











  Rok | MKS | EUR (v mil.) | MKS* | EUR (v mil.) | MKS-MKS* |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 36,2 % | 1 088,9 | 48,1 % | 1 446,9 | – 358,0 |
| 1998 | 35,4 % | 1 069,6 | 47,1 % | 1 423,1 | – 353,5 |
| 1999 | 36,7 % | 1 108,5 | 48,4 % | 1 460,3 | – 351,8 |
| 2000 | 36,4 % | 1 085,0 | 48,0 % | 1 429,3 | – 344,3 |
| 2001 | 37,0 % | 1 088,6 | 47,9 % | 1 407,9 | – 319,3 |
| 2002 | 37,7 % | 1 100,1 | 43,5 % | 1 267,9 | – 167,8 |
| 2003 | 37,6 % | 1 085,0 | 45,0 % | 1 298,5 | – 213,5 |
| 2004 | [...] % | 1 048,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2005 | [...] % | 984,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2006 | [...] % | 957,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2007 | [...] % | 917,6 | [...] % | (...) | (...) |
| 2008 | [...] % | 859,2 | [...] % | (...) | (...) |
| 2009 | [...] % | 805,4 | [...] % | (...) | (...) |
| 2010 | [...] % | 744,5 | [...] % | (...) | (...) |

(78)

Skutečnost, že odvod placený společností France Télécom počínaje rokem 1997 nezahrnuje rizika, která nejsou společná soukromoprávním zaměstnancům, není údajně na překážku slučitelnosti s vnitřním trhem. V tomto ohledu tabulka č. 4, jež je výtahem z informací předložených Francouzskou republikou, zobrazuje rozdíl mezi odvodem hrazeným společností France Télécom a částkou, kterou by platila, pokud by nespolečná rizika byla zahrnuta do výpočtu, a to po odečtení dávek zajišťovaných na svůj účet společností France Télécom a jiných odvodů, které ji ve srovnání s konkurenty zatěžují.

Tabulka 4

Odvod zaměstnavatele společnosti France Télécom v období 1997–2010 vypočítaný na základě uplatňované míry konkurenční spravedlnosti (MKS) a upravené míry konkurenční spravedlnosti (MKS*) za účelem zahrnutí nespolečných rizik

Rok

MKS

EUR (v mil.)

MKS*

EUR (v mil.)

MKS-MKS*

1997

36,2 %

1 088,9

48,1 %

1 446,9

– 358,0

1998

35,4 %

1 069,6

47,1 %

1 423,1

– 353,5

1999

36,7 %

1 108,5

48,4 %

1 460,3

– 351,8

2000

36,4 %

1 085,0

48,0 %

1 429,3

– 344,3

2001

37,0 %

1 088,6

47,9 %

1 407,9

– 319,3

2002

37,7 %

1 100,1

43,5 %

1 267,9

– 167,8

2003

37,6 %

1 085,0

45,0 %

1 298,5

– 213,5

2004

[...] %

1 048,6

[...] %

(...)

(...)

2005

[...] %

984,6

[...] %

(...)

(...)

2006

[...] %

957,6

[...] %

(...)

(...)

2007

[...] %

917,6

[...] %

(...)

(...)

2008

[...] %

859,2

[...] %

(...)

(...)

2009

[...] %

805,4

[...] %

(...)

(...)

2010

[...] %

744,5

[...] %

(...)

(...)

| (79) | Francouzská republika odhaduje, že aktualizovaná hodnota skutečně zaplacených odvodů a odvodů ke splacení společnosti France Télécom představuje za období od roku 1997 do roku 2043 částku 13,5 miliardy EUR. Při míře konkurenční spravedlnosti upravené zohledněním nespolečných rizik ve výpočtu a při odečtení příspěvků, které zatěžují France Télécom a ne její konkurenty, by se dospělo za stejné období k vyššímu každoročnímu odvodu, a to k částce 16,7 miliardy EUR. I když francouzské orgány nepovažují zahrnutí uvedených rizik za relevantní, vypočítaly, že rozdíl (3,2 miliardy EUR) byl údajně více než dostatečně vyrovnán mimořádným paušálním odvodem ve výši 5,7 miliardy EUR, který France Télécom zaplatila v roce 1997. |
| --- | --- |

(79)

Francouzská republika odhaduje, že aktualizovaná hodnota skutečně zaplacených odvodů a odvodů ke splacení společnosti France Télécom představuje za období od roku 1997 do roku 2043 částku 13,5 miliardy EUR. Při míře konkurenční spravedlnosti upravené zohledněním nespolečných rizik ve výpočtu a při odečtení příspěvků, které zatěžují France Télécom a ne její konkurenty, by se dospělo za stejné období k vyššímu každoročnímu odvodu, a to k částce 16,7 miliardy EUR. I když francouzské orgány nepovažují zahrnutí uvedených rizik za relevantní, vypočítaly, že rozdíl (3,2 miliardy EUR) byl údajně více než dostatečně vyrovnán mimořádným paušálním odvodem ve výši 5,7 miliardy EUR, který France Télécom zaplatila v roce 1997.

| (80) | Francouzská republika se domnívá, že lze, stejně jako v rozhodnutí o společnosti La Poste
   (51), považovat tento paušální odvod za doplatek umožňující vyrovnat hrazení odvodů vázaných na proměnlivou míru a zahrnujících odvody za nespolečná rizika. V tomto případě se ukazuje, že v současnosti tento doplatek přesahuje částku vyplývající z rozdílu mezi mírou stanovenou reformou z roku 1996 a změněnou mírou uvedenou v tabulce č. 4 a že tento doplatek nebude rozdílem mezi mírami nikdy zcela vyčerpán. Za těchto okolností jsou údajně odstraněny pochyby vyjádřené Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení ohledně neexistence skutečné konkurenční spravedlnosti mezi společností France Télécom a jejími konkurenty. |
| --- | --- |

(80)

Francouzská republika se domnívá, že lze, stejně jako v rozhodnutí o společnosti La Poste
   (51), považovat tento paušální odvod za doplatek umožňující vyrovnat hrazení odvodů vázaných na proměnlivou míru a zahrnujících odvody za nespolečná rizika. V tomto případě se ukazuje, že v současnosti tento doplatek přesahuje částku vyplývající z rozdílu mezi mírou stanovenou reformou z roku 1996 a změněnou mírou uvedenou v tabulce č. 4 a že tento doplatek nebude rozdílem mezi mírami nikdy zcela vyčerpán. Za těchto okolností jsou údajně odstraněny pochyby vyjádřené Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení ohledně neexistence skutečné konkurenční spravedlnosti mezi společností France Télécom a jejími konkurenty.

| (81) | Pro Francouzskou republiku je reforma způsobu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti La Poste, která byla zavedena v roce 2006 a která vycházela z reformy společnosti France Télécom z roku 1996, v zásadních aspektech s posledně uvedenou reformou zcela srovnatelná. Vzhledem k této souběžnosti neexistuje údajně žádný důvod, proč by se Komise měla odchýlit od precedentu společnosti La Poste. Komise by měla zejména souhlasit se zohledněním mimořádného paušálního odvodu uloženého společnosti France Télécom v analýze konkurenční spravedlnosti reformy tím, že ho bude považovat de facto za zálohu za odvody spojené s nespolečnými riziky. |
| --- | --- |

(81)

Pro Francouzskou republiku je reforma způsobu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti La Poste, která byla zavedena v roce 2006 a která vycházela z reformy společnosti France Télécom z roku 1996, v zásadních aspektech s posledně uvedenou reformou zcela srovnatelná. Vzhledem k této souběžnosti neexistuje údajně žádný důvod, proč by se Komise měla odchýlit od precedentu společnosti La Poste. Komise by měla zejména souhlasit se zohledněním mimořádného paušálního odvodu uloženého společnosti France Télécom v analýze konkurenční spravedlnosti reformy tím, že ho bude považovat de facto za zálohu za odvody spojené s nespolečnými riziky.

| (82) | Naopak u projednávání v Národním shromáždění a v Senátu, během nichž se zmiňovalo desetileté období finančního krytí reformy, se údajně jedná o jednorázová prohlášení. Podobné úvahy se neobjevují ani ve zdůvodnění návrhů zákona a ani v předmětných zákonech nebo přijatých prováděcích dokumentech. Záměrem zákonodárců v roce 1996 údajně bylo stanovit odvody na důchodové zabezpečení společnosti France Télécom na úroveň rovnající se odvodům konkurentů a nikoliv připravit reformu o její účinek po dobu deseti roků, k čemuž by vedlo uvažování, jež by Komise mohla přijmout, pokud by vycházela z prohlášení vytržených ze souvislostí. |
| --- | --- |

(82)

Naopak u projednávání v Národním shromáždění a v Senátu, během nichž se zmiňovalo desetileté období finančního krytí reformy, se údajně jedná o jednorázová prohlášení. Podobné úvahy se neobjevují ani ve zdůvodnění návrhů zákona a ani v předmětných zákonech nebo přijatých prováděcích dokumentech. Záměrem zákonodárců v roce 1996 údajně bylo stanovit odvody na důchodové zabezpečení společnosti France Télécom na úroveň rovnající se odvodům konkurentů a nikoliv připravit reformu o její účinek po dobu deseti roků, k čemuž by vedlo uvažování, jež by Komise mohla přijmout, pokud by vycházela z prohlášení vytržených ze souvislostí.

| (83) | Z parlamentních jednání údajně jednoznačně vyplývá, že výše odvodu byla stanovena paušálně bez vazby na náklady, které stát bude muset skutečně nést. Stejně tak Ústavní rada ve svém rozhodnutí č. 96-385 DC ze dne 30. prosince 1996 uvedla, že paušální odvod ve výši 37,5 miliardy FRF je odůvodněn převzetím vyplácení důchodů státních zaměstnanců státem, aniž by přitom představoval vyrovnání za toto převzetí, zatímco na druhé straně platby do státního rozpočtu nebudou přidělovány na zvláštní výdajovou položku ale budou přispívat k obecným podmínkám vyváženosti tohoto rozpočtu v souladu s článkem 18 základního nařízení vlády ze dne 2. ledna 1959 k provádění zákonů o státním rozpočtu. |
| --- | --- |

(83)

Z parlamentních jednání údajně jednoznačně vyplývá, že výše odvodu byla stanovena paušálně bez vazby na náklady, které stát bude muset skutečně nést. Stejně tak Ústavní rada ve svém rozhodnutí č. 96-385 DC ze dne 30. prosince 1996 uvedla, že paušální odvod ve výši 37,5 miliardy FRF je odůvodněn převzetím vyplácení důchodů státních zaměstnanců státem, aniž by přitom představoval vyrovnání za toto převzetí, zatímco na druhé straně platby do státního rozpočtu nebudou přidělovány na zvláštní výdajovou položku ale budou přispívat k obecným podmínkám vyváženosti tohoto rozpočtu v souladu s článkem 18 základního nařízení vlády ze dne 2. ledna 1959 k provádění zákonů o státním rozpočtu.

| (84) | Podle Francouzské republiky byla přesná částka mimořádného odvodu stanovena zákonem o státním rozpočtu na rok 1997 při zohlednění nikoliv desetiletého období, během nějž by měl být stát tímto odvodem „vyplacen“, ale naopak dopadu na strukturu rozvahy společnosti France Télécom, který měl zůstat snesitelný. Stanovení výše tohoto odvodu se neřídilo logikou vyrovnání nákladů státu, ale zohledněním možností podniku hradit odvody. |
| --- | --- |

(84)

Podle Francouzské republiky byla přesná částka mimořádného odvodu stanovena zákonem o státním rozpočtu na rok 1997 při zohlednění nikoliv desetiletého období, během nějž by měl být stát tímto odvodem „vyplacen“, ale naopak dopadu na strukturu rozvahy společnosti France Télécom, který měl zůstat snesitelný. Stanovení výše tohoto odvodu se neřídilo logikou vyrovnání nákladů státu, ale zohledněním možností podniku hradit odvody.

| (85) | Způsob, jakým byl tento odvod spravován, to znamená odděleně od důchodů skutečně vyplácených počínaje rokem 1997, údajně potvrzuje, že se jednalo o paušál. Z údajů poskytnutých Francouzskou republikou tak vyplývá, že penze vyhrazené státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom prostřednictvím penzijního účtu zvláštního určení dosáhly částky [...] miliard EUR, zatímco Veřejnoprávní zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom údajně převedlo na uvedený účet částku 3,4 miliardy EUR. Zůstatek nepokrytý zaplacenými odvody dosáhl za stejné období výše 1,2 miliardy EUR. V roce 1997 se ostatně odhadovalo, že tento fond bude fungovat 17 až 25 roků, což nemá nic společného s desetiletým obdobím, na kterém zakládá Komise postup, který se zřejmě chystá přijmout. |
| --- | --- |

(85)

Způsob, jakým byl tento odvod spravován, to znamená odděleně od důchodů skutečně vyplácených počínaje rokem 1997, údajně potvrzuje, že se jednalo o paušál. Z údajů poskytnutých Francouzskou republikou tak vyplývá, že penze vyhrazené státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom prostřednictvím penzijního účtu zvláštního určení dosáhly částky [...] miliard EUR, zatímco Veřejnoprávní zařízení pro správu mimořádného odvodu společnosti France Télécom údajně převedlo na uvedený účet částku 3,4 miliardy EUR. Zůstatek nepokrytý zaplacenými odvody dosáhl za stejné období výše 1,2 miliardy EUR. V roce 1997 se ostatně odhadovalo, že tento fond bude fungovat 17 až 25 roků, což nemá nic společného s desetiletým obdobím, na kterém zakládá Komise postup, který se zřejmě chystá přijmout.

| (86) | Francouzská republika se domnívá, že společnost France Télécom by byla bez reformy postavena mimo trh, protože úroveň odvodů by v roce 2010 dosáhla 77 % hrubého tabulkového platu a v účtech by musela vytvořit rezervy na důchodové závazky pro státní zaměstnance, kteří u ní pracují. Reforma proto představovala rozhodující etapu přizpůsobení liberalizaci trhu, byla v souladu s cílem Unie, odpovídala mu a byla omezena na nutné minimum. Bez této reformy by společnost France Télécom vystoupila z trhu a nemohla by přistoupit k nezbytným investicím, zejména pro zpřístupnění účastnického vedení, aniž by bylo možno vyloučit úpadek, čímž reforma údajně neměla negativní důsledky pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(86)

Francouzská republika se domnívá, že společnost France Télécom by byla bez reformy postavena mimo trh, protože úroveň odvodů by v roce 2010 dosáhla 77 % hrubého tabulkového platu a v účtech by musela vytvořit rezervy na důchodové závazky pro státní zaměstnance, kteří u ní pracují. Reforma proto představovala rozhodující etapu přizpůsobení liberalizaci trhu, byla v souladu s cílem Unie, odpovídala mu a byla omezena na nutné minimum. Bez této reformy by společnost France Télécom vystoupila z trhu a nemohla by přistoupit k nezbytným investicím, zejména pro zpřístupnění účastnického vedení, aniž by bylo možno vyloučit úpadek, čímž reforma údajně neměla negativní důsledky pro hospodářskou soutěž.

| (87) | Podle Francouzské republiky kromě toho reforma způsobu financování důchodů ve společnosti France Télécom, a zejména uložení platby mimořádného odvodu, nevedla údajně v období 1997–2006 k žádným nákladům pro stát, ale ve skutečnosti vytvořila podle odhadu francouzských orgánů pro francouzský stát čistý příjem přesahující částku 9,1 miliardy EUR (52). Pokud by měl být proveden výpočet výnosu mimořádného odvodu, Francouzská republika se domnívá, že by se měla použít diskontní sazba ve výši 7 %. Myšlenka mimořádného odvodu tak byla přijata již v roce 1996. Mělo se jednat o dlouhodobou investici, protože očekávané rozdíly mezi dávkami, které se musí platit, a očekávanými příjmy z odvodů přesáhly 500 milionů EUR až v roce 2005, tj. po devíti rocích, a přesahují 1 miliardu EUR až dvanáct let poté. V roce 1996 dosahovala v průměru míra výnosnosti francouzského státního dluhopisu OAT (obligations assimilables du Trésor – dále jen „OAT“) na 15 let výše 6,9 %. Společnost France Télécom přistoupila ze své strany od listopadu 1991 do listopadu 1997 k vydávání dluhopisů se srovnatelnou průměrnou mírou výnosnosti ve výši 7 %. |
| --- | --- |

(87)

Podle Francouzské republiky kromě toho reforma způsobu financování důchodů ve společnosti France Télécom, a zejména uložení platby mimořádného odvodu, nevedla údajně v období 1997–2006 k žádným nákladům pro stát, ale ve skutečnosti vytvořila podle odhadu francouzských orgánů pro francouzský stát čistý příjem přesahující částku 9,1 miliardy EUR (52). Pokud by měl být proveden výpočet výnosu mimořádného odvodu, Francouzská republika se domnívá, že by se měla použít diskontní sazba ve výši 7 %. Myšlenka mimořádného odvodu tak byla přijata již v roce 1996. Mělo se jednat o dlouhodobou investici, protože očekávané rozdíly mezi dávkami, které se musí platit, a očekávanými příjmy z odvodů přesáhly 500 milionů EUR až v roce 2005, tj. po devíti rocích, a přesahují 1 miliardu EUR až dvanáct let poté. V roce 1996 dosahovala v průměru míra výnosnosti francouzského státního dluhopisu OAT (obligations assimilables du Trésor – dále jen „OAT“) na 15 let výše 6,9 %. Společnost France Télécom přistoupila ze své strany od listopadu 1991 do listopadu 1997 k vydávání dluhopisů se srovnatelnou průměrnou mírou výnosnosti ve výši 7 %.

| (88) | Obstavení částek požadovaných Komisí v rámci provádění jejího rozhodnutí ohledně uplatnění živnostenské daně na společnost France Télécom (53) a následné splacení těchto částek by mělo vést Komisi k závěru, že její rozhodnutí bylo provedeno, a to v souladu s jejím sdělením v této věci z roku 2007 (54). Kumulovaný důsledek těchto podpor by proto neměl být zkoumán. |
| --- | --- |

(88)

Obstavení částek požadovaných Komisí v rámci provádění jejího rozhodnutí ohledně uplatnění živnostenské daně na společnost France Télécom (53) a následné splacení těchto částek by mělo vést Komisi k závěru, že její rozhodnutí bylo provedeno, a to v souladu s jejím sdělením v této věci z roku 2007 (54). Kumulovaný důsledek těchto podpor by proto neměl být zkoumán.

6.   POSOUZENÍ PODPORY

6.1   Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU

| (89) | Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“. |
| --- | --- |

(89)

Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.

| (90) | Uplatnění kumulativních podmínek tohoto článku na tento konkrétní případ je zkoumáno v oddílech 6.1.1 až 6.1.5. |
| --- | --- |

(90)

Uplatnění kumulativních podmínek tohoto článku na tento konkrétní případ je zkoumáno v oddílech 6.1.1 až 6.1.5.

6.1.1   Podpora poskytnutá státem nebo ze státních prostředků

| (91) | Zákon z roku 1990 a zákon z roku 1996 pocházejí od francouzského státu. Stanoví opatření, na jehož základě společnost France Télécom platí státní pokladně vyrovnání za to, že stát vyřizuje a vyplácí penze přiznané státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom. Protože podle zákona z roku 1996 je vyrovnání hrazené společností France Télécom nižší než v případě původního znění zákona z roku 1990, je podpora společnosti France Télécom poskytnuta ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(91)

Zákon z roku 1990 a zákon z roku 1996 pocházejí od francouzského státu. Stanoví opatření, na jehož základě společnost France Télécom platí státní pokladně vyrovnání za to, že stát vyřizuje a vyplácí penze přiznané státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom. Protože podle zákona z roku 1996 je vyrovnání hrazené společností France Télécom nižší než v případě původního znění zákona z roku 1990, je podpora společnosti France Télécom poskytnuta ze státních prostředků.

6.1.2   Zvýhodnění určitých podniků

| (92) | Ustanovení zákona z roku 1990 stanovily režim použitelný na veřejnoprávního provozovatele s právní subjektivitou France Télécom. Zákon z roku 1996 o státním podniku France Télécom uvedený režim mění prostřednictvím ustanovení, jež platí pro společnost France Télécom způsobem, který je vymezen pouze pro tento podnik. |
| --- | --- |

(92)

Ustanovení zákona z roku 1990 stanovily režim použitelný na veřejnoprávního provozovatele s právní subjektivitou France Télécom. Zákon z roku 1996 o státním podniku France Télécom uvedený režim mění prostřednictvím ustanovení, jež platí pro společnost France Télécom způsobem, který je vymezen pouze pro tento podnik.

| (93) | Režim stanovený zákonem z roku 1990 má za cíl stanovit zvláštní vyrovnání, pokud jde o zásady a výši penzijních odvodů zaměstnavatele, které společnost France Télécom hradí francouzskému státu. Na rozdíl od toho, co tvrdí France Télécom, jak vyrovnání hrazené společností France Télécom, které stanovil zákon z roku 1990 ve svém původním znění a jež bylo uplatňováno v období 1991–1996, tak odlišné vyrovnání stanovené zákonem z roku 1996, jež je uplatňováno od roku 1997, jsou zvláštní opatření, která se týkají výlučně společnosti France Télécom, čímž je splněna podmínka selektivity. |
| --- | --- |

(93)

Režim stanovený zákonem z roku 1990 má za cíl stanovit zvláštní vyrovnání, pokud jde o zásady a výši penzijních odvodů zaměstnavatele, které společnost France Télécom hradí francouzskému státu. Na rozdíl od toho, co tvrdí France Télécom, jak vyrovnání hrazené společností France Télécom, které stanovil zákon z roku 1990 ve svém původním znění a jež bylo uplatňováno v období 1991–1996, tak odlišné vyrovnání stanovené zákonem z roku 1996, jež je uplatňováno od roku 1997, jsou zvláštní opatření, která se týkají výlučně společnosti France Télécom, čímž je splněna podmínka selektivity.

6.1.3   Hospodářské zvýhodnění, které narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž

| (94) | Je nutno zjistit, zda opatření, jimiž se stanoví výše předmětného vyrovnání, zvýhodňují společnost France Télécom. Otázku, zda změny zavedené do článku 30 zákona z roku 1990 zákonem z roku 1996 představují podporu v tom, že společnosti France Télécom poskytují hospodářské zvýhodnění, je nutno zkoumat z hlediska povahy a struktury předmětného penzijního systému a důsledků, které z toho pro společnost France Télécom vyplynuly, a nikoliv z hlediska důvodů změn nebo jejich cílů. Na rozdíl od tvrzení Francouzské republiky není proto cíl sledovaný změnou zákona z roku 1990 pro posouzení důsledků relevantní. |
| --- | --- |

(94)

Je nutno zjistit, zda opatření, jimiž se stanoví výše předmětného vyrovnání, zvýhodňují společnost France Télécom. Otázku, zda změny zavedené do článku 30 zákona z roku 1990 zákonem z roku 1996 představují podporu v tom, že společnosti France Télécom poskytují hospodářské zvýhodnění, je nutno zkoumat z hlediska povahy a struktury předmětného penzijního systému a důsledků, které z toho pro společnost France Télécom vyplynuly, a nikoliv z hlediska důvodů změn nebo jejich cílů. Na rozdíl od tvrzení Francouzské republiky není proto cíl sledovaný změnou zákona z roku 1990 pro posouzení důsledků relevantní.

| (95) | Převzetí vyměření a vyplácení penzí přiznaných státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom státem vyplývá z provádění zákona o civilních a vojenských důchodových penzích, který jako jediný platí pro dotyčné bývalé státní zaměstnance. Ani zákon z roku 1990 a ani zákon z roku 1996 nezměnily status těchto státních zaměstnanců nebo zásadu převzetí vyplácení jejich penzí státem. Toto převzetí zřejmě vyplývá ze zásady, podle níž osoby se statusem státních zaměstnanců slouží v obecném zájmu zcela nezávisle veřejnému blahu. Tak tomu ale není v případě, kdy tito státní zaměstnanci pracují pro podnik, který poskytuje služby za úplatu, s cílem sloužit zájmu a zisku tohoto podniku, který hospodářsky soutěží s jinými podniky, které poskytují stejné služby. |
| --- | --- |

(95)

Převzetí vyměření a vyplácení penzí přiznaných státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom státem vyplývá z provádění zákona o civilních a vojenských důchodových penzích, který jako jediný platí pro dotyčné bývalé státní zaměstnance. Ani zákon z roku 1990 a ani zákon z roku 1996 nezměnily status těchto státních zaměstnanců nebo zásadu převzetí vyplácení jejich penzí státem. Toto převzetí zřejmě vyplývá ze zásady, podle níž osoby se statusem státních zaměstnanců slouží v obecném zájmu zcela nezávisle veřejnému blahu. Tak tomu ale není v případě, kdy tito státní zaměstnanci pracují pro podnik, který poskytuje služby za úplatu, s cílem sloužit zájmu a zisku tohoto podniku, který hospodářsky soutěží s jinými podniky, které poskytují stejné služby.

| (96) | Z tohoto pohledu představuje placení vyrovnání státu, které stanoví zákon z roku 1990 jak ve svém původním znění, tak po změnách zavedených zákonem z roku 1996, výjimku ze zásady převzetí francouzským státem. Tato výjimka je odůvodněna povahou a strukturou systému uplatňovaného na penze státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom. Podle zákona o vojenských a civilních důchodových penzích je totiž francouzský stát povinen vyměřovat a vyplácet penze přiznané státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom, pro které platí obecný status zaměstnanců francouzského státu a nikoliv obecné právo dávek sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

(96)

Z tohoto pohledu představuje placení vyrovnání státu, které stanoví zákon z roku 1990 jak ve svém původním znění, tak po změnách zavedených zákonem z roku 1996, výjimku ze zásady převzetí francouzským státem. Tato výjimka je odůvodněna povahou a strukturou systému uplatňovaného na penze státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom. Podle zákona o vojenských a civilních důchodových penzích je totiž francouzský stát povinen vyměřovat a vyplácet penze přiznané státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom, pro které platí obecný status zaměstnanců francouzského státu a nikoliv obecné právo dávek sociálního zabezpečení.

| (97) | I bez vyrovnání hrazeného společností France Télécom by francouzský stát musel plnit své závazky, které má v oblasti důchodů vůči státním zaměstnancům s dotyčným statusem, pokud by tyto závazky jednostranně nezměnil. Naopak, uvolnění státních zaměstnanců vyškolených státem pro práci u společnosti France Télécom bez vyrovnání v oblasti vyplácených penzí nebo penzí, které bude nutno vyplácet, by této společnosti poskytlo jasné zvýhodnění. |
| --- | --- |

(97)

I bez vyrovnání hrazeného společností France Télécom by francouzský stát musel plnit své závazky, které má v oblasti důchodů vůči státním zaměstnancům s dotyčným statusem, pokud by tyto závazky jednostranně nezměnil. Naopak, uvolnění státních zaměstnanců vyškolených státem pro práci u společnosti France Télécom bez vyrovnání v oblasti vyplácených penzí nebo penzí, které bude nutno vyplácet, by této společnosti poskytlo jasné zvýhodnění.

| (98) | Protože podniky konkurující společnosti France Télécom nezaměstnávají osoby se statusem státních zaměstnanců, vůči nimž by měl francouzský stát podobné finanční závazky, nelze na ně přenést logiku systému financování penzí a hrazení vyrovnání, jež pro společnost France Télécom stanovil zákon. Dokládá to skutečnost, že se francouzské orgány zřejmě domnívají, že hrazení sociálních odvodů konkurenty na pojištění proti rizikům nevyplacení mezd, jež spadají do obecného práva dávek sociálního zabezpečení, je odůvodněné, protože tito konkurenti zaměstnávají osoby, které mají v této oblasti jiný status. Ovšem Francouzská republika se dovolává právě tohoto statusu, když tvrdí, že zahrnutí rizik, která nejsou společná státním a soukromoprávním zaměstnancům, do výpočtu vyrovnání hrazeného společností France Télécom státu podle zákona z roku 1996 není odůvodněné. |
| --- | --- |

(98)

Protože podniky konkurující společnosti France Télécom nezaměstnávají osoby se statusem státních zaměstnanců, vůči nimž by měl francouzský stát podobné finanční závazky, nelze na ně přenést logiku systému financování penzí a hrazení vyrovnání, jež pro společnost France Télécom stanovil zákon. Dokládá to skutečnost, že se francouzské orgány zřejmě domnívají, že hrazení sociálních odvodů konkurenty na pojištění proti rizikům nevyplacení mezd, jež spadají do obecného práva dávek sociálního zabezpečení, je odůvodněné, protože tito konkurenti zaměstnávají osoby, které mají v této oblasti jiný status. Ovšem Francouzská republika se dovolává právě tohoto statusu, když tvrdí, že zahrnutí rizik, která nejsou společná státním a soukromoprávním zaměstnancům, do výpočtu vyrovnání hrazeného společností France Télécom státu podle zákona z roku 1996 není odůvodněné.

| (99) | Z uvedeného tak vyplývá, že v případě odvodů hrazených z důvodů zaměstnávání soukromoprávních pracovníků se tyto podniky nenacházejí z právní a skutkové stránky v situaci srovnatelné se situací společnosti France Télécom, pokud jde o její státní zaměstnance, a to na rozdíl od toho, co ve svých připomínkách tvrdí Francouzská republika a společnost France Télécom. |
| --- | --- |

(99)

Z uvedeného tak vyplývá, že v případě odvodů hrazených z důvodů zaměstnávání soukromoprávních pracovníků se tyto podniky nenacházejí z právní a skutkové stránky v situaci srovnatelné se situací společnosti France Télécom, pokud jde o její státní zaměstnance, a to na rozdíl od toho, co ve svých připomínkách tvrdí Francouzská republika a společnost France Télécom.

| (100) | Stejně tak nelze srovnávat režim vyrovnání uplatněný na France Télécom s režimem stanoveným pro jiné veřejnoprávní subjekty zaměstnávající pracovníky se statusem státních zaměstnanců, jako jsou Monnaie de Paris (Pařížská mincovna) nebo Office National des Forêts (Státní lesní správa), z nichž lze některé u určitých jejich činností označit za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU nebo za jiné veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy, jako byly v minulosti EDF nebo GDF. Společnosti EDF nebo GDF měly zvláštní důchodové systémy bez vazby na systémy veřejné správy. Režimy EDF a GDF byly ostatně od té doby napojeny na obecný režim, ačkoliv je nutno zdůraznit, že Komise dospěla k závěru o neexistenci podpory pouze za podmínky, že napojení zůstane pro stát finančně neutrální (55), což v tomto konkrétním případě pro reformu z roku 1996 neplatí. |
| --- | --- |

(100)

Stejně tak nelze srovnávat režim vyrovnání uplatněný na France Télécom s režimem stanoveným pro jiné veřejnoprávní subjekty zaměstnávající pracovníky se statusem státních zaměstnanců, jako jsou Monnaie de Paris (Pařížská mincovna) nebo Office National des Forêts (Státní lesní správa), z nichž lze některé u určitých jejich činností označit za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU nebo za jiné veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy, jako byly v minulosti EDF nebo GDF. Společnosti EDF nebo GDF měly zvláštní důchodové systémy bez vazby na systémy veřejné správy. Režimy EDF a GDF byly ostatně od té doby napojeny na obecný režim, ačkoliv je nutno zdůraznit, že Komise dospěla k závěru o neexistenci podpory pouze za podmínky, že napojení zůstane pro stát finančně neutrální (55), což v tomto konkrétním případě pro reformu z roku 1996 neplatí.

| (101) | Naopak režim vyrovnání ve prospěch státu za placení penzí státních úředníků pracujících u společnosti La Poste, a to před změnami popsanými a podmínečně schválenými Komisí v jejím rozhodnutí o společnosti La Poste, byl rovněž režimem státního podniku přirovnatelného k veřejnoprávní instituci průmyslové a obchodní povahy a podle zákona z roku 1990 v jeho původním znění zůstával podobný režimu společnosti France Télécom v tom, že stanovil každoroční uhrazení státu penzí vyplácených státním zaměstnancům v důchodu a zaplacení odvodů stanovených v článku L-134 zákoníku sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

(101)

Naopak režim vyrovnání ve prospěch státu za placení penzí státních úředníků pracujících u společnosti La Poste, a to před změnami popsanými a podmínečně schválenými Komisí v jejím rozhodnutí o společnosti La Poste, byl rovněž režimem státního podniku přirovnatelného k veřejnoprávní instituci průmyslové a obchodní povahy a podle zákona z roku 1990 v jeho původním znění zůstával podobný režimu společnosti France Télécom v tom, že stanovil každoroční uhrazení státu penzí vyplácených státním zaměstnancům v důchodu a zaplacení odvodů stanovených v článku L-134 zákoníku sociálního zabezpečení.

| (102) | I když by se ukázalo, že společnost La Poste hospodářsky nesoutěží se společností France Télécom, přičemž by zvýhodnění poskytnuté posledně jmenované společnosti mohlo narušit nebo by hrozilo narušit hospodářskou soutěž, je skutečností, že logika a ustanovení důchodového režimu státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom před reformou z roku 1996 byly stejné jako u srovnatelného režimu uplatňovaného ve stejné době na společnost La Poste. Na rozdíl o toho, co Francouzská republika tvrdí v souvislosti se společností France Télécom, Komise ve svém rozhodnutí o společnosti La Poste usoudila, že reforma režimu platného pro společnost La Poste státní podporu představuje. Pro posouzení situace společnosti France Télécom je obecněji referencí situace veřejnoprávního nebo soukromého podniku, který by zaměstnával státní zaměstnance, kteří si ponechali svůj status. Takové podniky by se nacházely ve stejné referenční situaci, jako se nachází France Télécom. Existenci státní podpory ve prospěch společnosti France Télécom lze proto posuzovat na základě tohoto referenčního systému. |
| --- | --- |

(102)

I když by se ukázalo, že společnost La Poste hospodářsky nesoutěží se společností France Télécom, přičemž by zvýhodnění poskytnuté posledně jmenované společnosti mohlo narušit nebo by hrozilo narušit hospodářskou soutěž, je skutečností, že logika a ustanovení důchodového režimu státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom před reformou z roku 1996 byly stejné jako u srovnatelného režimu uplatňovaného ve stejné době na společnost La Poste. Na rozdíl o toho, co Francouzská republika tvrdí v souvislosti se společností France Télécom, Komise ve svém rozhodnutí o společnosti La Poste usoudila, že reforma režimu platného pro společnost La Poste státní podporu představuje. Pro posouzení situace společnosti France Télécom je obecněji referencí situace veřejnoprávního nebo soukromého podniku, který by zaměstnával státní zaměstnance, kteří si ponechali svůj status. Takové podniky by se nacházely ve stejné referenční situaci, jako se nachází France Télécom. Existenci státní podpory ve prospěch společnosti France Télécom lze proto posuzovat na základě tohoto referenčního systému.

| (103) | Na rozdíl od tvrzení Francouzské republiky a společnosti France Télécom nelze stejně tak zastávat názor, že určité opatření nezvýhodňuje určitý podnik jenom proto, že vyrovnává údajné znevýhodnění tohoto podniku v minulosti. Komise nedávno opětovně odmítla argument tradičního telekomunikačního operátora, který je konkurentem společnosti France Télécom, podle nějž zvláštní sociální důchodové nároky části zaměstnanců srovnatelné s nároky veřejné správy, které zdědil z minulosti a které se liší od nároků podle obecného práva, opravňují opatření ke snížení sociálních odvodů v oblasti penzí této kategorie zaměstnanců, které tento operátor má odvádět (56). Jak zdůraznily francouzské orgány při projednávání návrhu, uložil zákon z roku 1996 v tomto ohledu francouzskému státu nové a výrazné náklady spojené s vyměřením a vyplácením penzí přiznaných státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom. Zákon z roku 1996 tak souběžně vedl k tomu, že došlo ke snížení vyrovnání, jež společnost France Télécom vždy platila. |
| --- | --- |

(103)

Na rozdíl od tvrzení Francouzské republiky a společnosti France Télécom nelze stejně tak zastávat názor, že určité opatření nezvýhodňuje určitý podnik jenom proto, že vyrovnává údajné znevýhodnění tohoto podniku v minulosti. Komise nedávno opětovně odmítla argument tradičního telekomunikačního operátora, který je konkurentem společnosti France Télécom, podle nějž zvláštní sociální důchodové nároky části zaměstnanců srovnatelné s nároky veřejné správy, které zdědil z minulosti a které se liší od nároků podle obecného práva, opravňují opatření ke snížení sociálních odvodů v oblasti penzí této kategorie zaměstnanců, které tento operátor má odvádět (56). Jak zdůraznily francouzské orgány při projednávání návrhu, uložil zákon z roku 1996 v tomto ohledu francouzskému státu nové a výrazné náklady spojené s vyměřením a vyplácením penzí přiznaných státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom. Zákon z roku 1996 tak souběžně vedl k tomu, že došlo ke snížení vyrovnání, jež společnost France Télécom vždy platila.

| (104) | Kvůli způsobům výpočtu míry odvodu zaměstnavatele stanoveného zákonem hradí společnost France Télécom od 31. prosince 1996 státu nižší vyrovnání, než by platila, pokud by nedošlo k zásahu zákona. Z důvodů přímé povahy odvodu zaměstnavatele zavedeného tímto zákonem uvolnila k tomu společnost France Télécom okamžitě dne 31. prosince 1996 rezervu určenou v jejím účetnictví na hrazení svých budoucích závazků. Náklady, jichž společnost France Télécom byla zbavena, nebyly tak ani nové, protože zákon z roku 1990 převzal předchozí rozpočtové postupy, ani nepředvídatelné, protože si podnik k tomuto účelu vytvářel rezervy, a ani odchylné od obecného práva sociálního zabezpečení, protože toto právo se nevztahuje na vyrovnání, jež společnost France Télécom platí. |
| --- | --- |

(104)

Kvůli způsobům výpočtu míry odvodu zaměstnavatele stanoveného zákonem hradí společnost France Télécom od 31. prosince 1996 státu nižší vyrovnání, než by platila, pokud by nedošlo k zásahu zákona. Z důvodů přímé povahy odvodu zaměstnavatele zavedeného tímto zákonem uvolnila k tomu společnost France Télécom okamžitě dne 31. prosince 1996 rezervu určenou v jejím účetnictví na hrazení svých budoucích závazků. Náklady, jichž společnost France Télécom byla zbavena, nebyly tak ani nové, protože zákon z roku 1990 převzal předchozí rozpočtové postupy, ani nepředvídatelné, protože si podnik k tomuto účelu vytvářel rezervy, a ani odchylné od obecného práva sociálního zabezpečení, protože toto právo se nevztahuje na vyrovnání, jež společnost France Télécom platí.

| (105) | Zákon z roku 1996 hned od svého vstupu v platnost převedl na francouzský stát povinnost každoročního odvodu, který ve svém konečném důsledku plně pokrýval náklady na financování penzí dotčených zaměstnanců. Výši podpory takto poskytnuté zákonem z roku 1996 lze vypočítat od vstupu zákona v platnost jako každoroční rozdíl mezi vyrovnáním, jež představuje přímý odvod zaměstnavatele hrazený společností France Télécom francouzskému státu, a odvody, které by společnost zaplatila podle zákona z roku 1990 a které jsou uvedeny v tabulce č. 1, pokud by zůstaly beze změny, při odečtení výše paušálního odvodu uhrazeného v roce 1997. |
| --- | --- |

(105)

Zákon z roku 1996 hned od svého vstupu v platnost převedl na francouzský stát povinnost každoročního odvodu, který ve svém konečném důsledku plně pokrýval náklady na financování penzí dotčených zaměstnanců. Výši podpory takto poskytnuté zákonem z roku 1996 lze vypočítat od vstupu zákona v platnost jako každoroční rozdíl mezi vyrovnáním, jež představuje přímý odvod zaměstnavatele hrazený společností France Télécom francouzskému státu, a odvody, které by společnost zaplatila podle zákona z roku 1990 a které jsou uvedeny v tabulce č. 1, pokud by zůstaly beze změny, při odečtení výše paušálního odvodu uhrazeného v roce 1997.

| (106) | Z odhadů poskytnutých Francouzskou republikou a popsaných v bodě odůvodnění č. 40 vyplývá, že v okamžiku reformy v roce 1996 a až do plánovaného uplynutí finančních závazků vyplývajících z nákladů zajišťovaných francouzským státem byly francouzské orgány schopny odhadnout celkovou výši čistých nových nákladů až do roku 2043, tedy do okamžiku, kdy uplynou finanční závazky státu vůči státním zaměstnancům v důchodu a osobám s právy odvozenými od těchto zaměstnanců, na částku [...] miliard EUR. Skutečná hodnota čistých nákladů dosáhla v roce 1996 výše [...] miliard EUR, a to po odečtení každoročních odvodů společnosti France Télécom (15,2 miliardy EUR), odvodů zaměstnanců ([...] miliard EUR) a mimořádného paušálního odvodu ve výši 5,7 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(106)

Z odhadů poskytnutých Francouzskou republikou a popsaných v bodě odůvodnění č. 40 vyplývá, že v okamžiku reformy v roce 1996 a až do plánovaného uplynutí finančních závazků vyplývajících z nákladů zajišťovaných francouzským státem byly francouzské orgány schopny odhadnout celkovou výši čistých nových nákladů až do roku 2043, tedy do okamžiku, kdy uplynou finanční závazky státu vůči státním zaměstnancům v důchodu a osobám s právy odvozenými od těchto zaměstnanců, na částku [...] miliard EUR. Skutečná hodnota čistých nákladů dosáhla v roce 1996 výše [...] miliard EUR, a to po odečtení každoročních odvodů společnosti France Télécom (15,2 miliardy EUR), odvodů zaměstnanců ([...] miliard EUR) a mimořádného paušálního odvodu ve výši 5,7 miliardy EUR.

| (107) | Dále je nutno poznamenat, že částky odhadované v okamžiku reformy v roce 1996 představují přibližnou hodnotu skutečné částky (57). Výše stanovených vyrovnání ze strany společnosti France Télécom v podobě každoročních příspěvků a ani doplatek ve výši 5,7 miliardy EUR zaplacený v roce 1997 neměly za cíl a ani za důsledek snahu o rozpočtovou neutralitu pro francouzský stát. Pokud by tomu tak bylo a s výhradou vhodnosti předpokladů pojistného výpočtu, existovala by vyrovnanost mezi náklady a příjmy za celé období, a tím by ani neexistovalo hospodářské zvýhodnění společnosti France Télécom. |
| --- | --- |

(107)

Dále je nutno poznamenat, že částky odhadované v okamžiku reformy v roce 1996 představují přibližnou hodnotu skutečné částky (57). Výše stanovených vyrovnání ze strany společnosti France Télécom v podobě každoročních příspěvků a ani doplatek ve výši 5,7 miliardy EUR zaplacený v roce 1997 neměly za cíl a ani za důsledek snahu o rozpočtovou neutralitu pro francouzský stát. Pokud by tomu tak bylo a s výhradou vhodnosti předpokladů pojistného výpočtu, existovala by vyrovnanost mezi náklady a příjmy za celé období, a tím by ani neexistovalo hospodářské zvýhodnění společnosti France Télécom.

| (108) | Francouzské orgány si byly vědomy, že „převedení důchodových nákladů u státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom do obecného státního rozpočtu“ představuje „pro stát nový a značný náklad“, který mimořádný paušální odvod nebo příjem z prodeje části akcií podniku kryly pouze částečně. Projednávání uvedená v bodě odůvodnění č. 31 tak ukazují, že v roce 1996 se francouzský stát nesnažil plně vyrovnat nový náklad, který do budoucna zajišťoval, ale snažil se naopak nést nový náklad a měl snahu, aby „v této věci byly upřednostněny zájmy podniku“. |
| --- | --- |

(108)

Francouzské orgány si byly vědomy, že „převedení důchodových nákladů u státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom do obecného státního rozpočtu“ představuje „pro stát nový a značný náklad“, který mimořádný paušální odvod nebo příjem z prodeje části akcií podniku kryly pouze částečně. Projednávání uvedená v bodě odůvodnění č. 31 tak ukazují, že v roce 1996 se francouzský stát nesnažil plně vyrovnat nový náklad, který do budoucna zajišťoval, ale snažil se naopak nést nový náklad a měl snahu, aby „v této věci byly upřednostněny zájmy podniku“.

| (109) | Je zřejmé, že i s pojistnými předpoklady odlišnými od předpokladů použitých francouzským státem pro odhadnutí nového nákladu, který nesl, a bez ohledu na mimořádný paušální odvod uhrazený v roce 1997 poskytla reforma značné hospodářské zvýhodnění v podobě nižších odvodů zaměstnavatele na důchodové zabezpečení. Protože paušální odvod či doplatek neumožnil plně pokrýt náklady převedené na francouzský stát, ale v nejlepším případě je pouze snížit, a vzhledem k předmětným částkám, nelze potvrdit vhodnost pojistného výpočtu tehdy použitého a přesnost odhadů, které z něj vyplývaly pro celé období až do roku 2043. |
| --- | --- |

(109)

Je zřejmé, že i s pojistnými předpoklady odlišnými od předpokladů použitých francouzským státem pro odhadnutí nového nákladu, který nesl, a bez ohledu na mimořádný paušální odvod uhrazený v roce 1997 poskytla reforma značné hospodářské zvýhodnění v podobě nižších odvodů zaměstnavatele na důchodové zabezpečení. Protože paušální odvod či doplatek neumožnil plně pokrýt náklady převedené na francouzský stát, ale v nejlepším případě je pouze snížit, a vzhledem k předmětným částkám, nelze potvrdit vhodnost pojistného výpočtu tehdy použitého a přesnost odhadů, které z něj vyplývaly pro celé období až do roku 2043.

| (110) | Dále nelze srovnávat finanční zvýhodnění vyplývající z nižších odvodů společnosti France Télécom s údajnými znevýhodněními, jež vyplývaly ze zaměstnávání státních zaměstnanců, jak požaduje společnost France Télécom za podpory Francouzské republiky. Zákon z roku 1996 každopádně tyto údajná znevýhodnění nezvýšil, protože nevedl k přijetí dalších státních zaměstnanců. Cílem zákona z roku 1996 ostatně nebylo, aby vyrovnal údajné znevýhodnění spojené s platy, neboli slovy společnosti France Télécom menší pružnost u pracovních míst státních zaměstnanců, tím, že společnost zbaví části jejích finančních povinností. |
| --- | --- |

(110)

Dále nelze srovnávat finanční zvýhodnění vyplývající z nižších odvodů společnosti France Télécom s údajnými znevýhodněními, jež vyplývaly ze zaměstnávání státních zaměstnanců, jak požaduje společnost France Télécom za podpory Francouzské republiky. Zákon z roku 1996 každopádně tyto údajná znevýhodnění nezvýšil, protože nevedl k přijetí dalších státních zaměstnanců. Cílem zákona z roku 1996 ostatně nebylo, aby vyrovnal údajné znevýhodnění spojené s platy, neboli slovy společnosti France Télécom menší pružnost u pracovních míst státních zaměstnanců, tím, že společnost zbaví části jejích finančních povinností.

| (111) | Pouze pro úplnost je proto nutno odpovědět na tvrzení ohledně údajných nevýhod spojených se zaměstnáváním státních zaměstnanců, která uvádí Francouzská republika a společnost France Télécom.






  — | Za prvé, společnost France Télécom měla v okamžiku úplného otevření francouzského trhu hospodářské soutěži vyškolené a zkušené zaměstnance, bez nichž by, pokud by měli být zcela nahrazeni, nemohla udržet své postavení na trhu, o čemž se společnost France Télécom ve svých podkladech opomíjí zmínit. |
| --- | --- | --- |

(111)

Pouze pro úplnost je proto nutno odpovědět na tvrzení ohledně údajných nevýhod spojených se zaměstnáváním státních zaměstnanců, která uvádí Francouzská republika a společnost France Télécom.

—

Za prvé, společnost France Télécom měla v okamžiku úplného otevření francouzského trhu hospodářské soutěži vyškolené a zkušené zaměstnance, bez nichž by, pokud by měli být zcela nahrazeni, nemohla udržet své postavení na trhu, o čemž se společnost France Télécom ve svých podkladech opomíjí zmínit.

| — | Dále, výše platů a investice do vzdělávání zaměstnanců, které společnost France Télécom analyzuje jako znevýhodnění, představují v rozpočtu podniku obvyklé náklady a není prokázáno, že nezlepšují zapojení a produktivitu zaměstnanců ve srovnání s konkurenty. |
| --- | --- |

—

Dále, výše platů a investice do vzdělávání zaměstnanců, které společnost France Télécom analyzuje jako znevýhodnění, představují v rozpočtu podniku obvyklé náklady a není prokázáno, že nezlepšují zapojení a produktivitu zaměstnanců ve srovnání s konkurenty.

| — | Je sice pravda, že společnost France Télécom nemůže přizpůsobovat své mzdové náklady pomocí sociálního plánu snižování počtu zaměstnanců v případě dotyčných pracovníků, lze ale pochybovat, že podobný plán zaměřený pouze na státní zaměstnance kvůli jejich statusu by mohl být právoplatně proveden, zatímco ukončení najímání státních zaměstnanců v roce 1997 a využívání soukromoprávních pracovníků otevřelo společnosti jisté možnosti pružného přizpůsobování jejích mzdových nákladů. |
| --- | --- |

—

Je sice pravda, že společnost France Télécom nemůže přizpůsobovat své mzdové náklady pomocí sociálního plánu snižování počtu zaměstnanců v případě dotyčných pracovníků, lze ale pochybovat, že podobný plán zaměřený pouze na státní zaměstnance kvůli jejich statusu by mohl být právoplatně proveden, zatímco ukončení najímání státních zaměstnanců v roce 1997 a využívání soukromoprávních pracovníků otevřelo společnosti jisté možnosti pružného přizpůsobování jejích mzdových nákladů.

| — | Konečně je pravda, že podnik věnuje značné rozpočtové prostředky na to, aby podnítil dotyčné zaměstnance k předčasnému odchodu do důchodu, je ovšem také pravda, že podněcování a zájem podniku o zavedení podobného opatření by byly menší bez převedení finančních povinností, které měla společnost France Télécom, na stát, jak stanovil zákon z roku 1996. Opatření umožňuje podněcovat k předčasnému odchodu, a v případě dotyčných zaměstnanců se tak stát o ně stará dříve. Bez zákona z roku 1996 by tyto náklady musela nadále nést společnost France Télécom. |
| --- | --- |

—

Konečně je pravda, že podnik věnuje značné rozpočtové prostředky na to, aby podnítil dotyčné zaměstnance k předčasnému odchodu do důchodu, je ovšem také pravda, že podněcování a zájem podniku o zavedení podobného opatření by byly menší bez převedení finančních povinností, které měla společnost France Télécom, na stát, jak stanovil zákon z roku 1996. Opatření umožňuje podněcovat k předčasnému odchodu, a v případě dotyčných zaměstnanců se tak stát o ně stará dříve. Bez zákona z roku 1996 by tyto náklady musela nadále nést společnost France Télécom.

| (112) | Bez spojení s otázkou existence či neexistence hospodářského zvýhodnění vyplývajícího z předmětných opatření by se rovněž jevilo zohlednění konkurenčního zvýhodnění, jež společnosti France Télécom poskytovalo její bývalé monopolní postavení, jak uvádějí stěžovatelé. Údajné výhody a nevýhody nemají ve skutečnosti nic společného s otázkou vyrovnání podmínek hospodářské soutěže na telekomunikačních trzích, pokud jde o sociální odvody. |
| --- | --- |

(112)

Bez spojení s otázkou existence či neexistence hospodářského zvýhodnění vyplývajícího z předmětných opatření by se rovněž jevilo zohlednění konkurenčního zvýhodnění, jež společnosti France Télécom poskytovalo její bývalé monopolní postavení, jak uvádějí stěžovatelé. Údajné výhody a nevýhody nemají ve skutečnosti nic společného s otázkou vyrovnání podmínek hospodářské soutěže na telekomunikačních trzích, pokud jde o sociální odvody.

| (113) | Z hlediska již vymezené referenční situace zvýšil okamžitě náklady společnosti France Télécom pouze mimořádný paušální odvod stanovený zákonem z roku 1996. Uhrazení paušálního odvodu snížilo výši podpory, již využívala společnost France Télécom a které bude využívat až do konce finančních nákladů zajišťovaných na základě zákona z roku 1996 francouzským státem místo ní. Aniž je dotčena správnost metod pojistného výpočtu použitých v dotyčné době francouzskou vládou, bez tohoto paušálního odvodu by částka, kterou by společnost France Télécom musela odvést, dosáhla v čisté hodnotě roku 1996 výše 18,9 miliardy EUR a ne výše [...] miliard EUR. |
| --- | --- |

(113)

Z hlediska již vymezené referenční situace zvýšil okamžitě náklady společnosti France Télécom pouze mimořádný paušální odvod stanovený zákonem z roku 1996. Uhrazení paušálního odvodu snížilo výši podpory, již využívala společnost France Télécom a které bude využívat až do konce finančních nákladů zajišťovaných na základě zákona z roku 1996 francouzským státem místo ní. Aniž je dotčena správnost metod pojistného výpočtu použitých v dotyčné době francouzskou vládou, bez tohoto paušálního odvodu by částka, kterou by společnost France Télécom musela odvést, dosáhla v čisté hodnotě roku 1996 výše 18,9 miliardy EUR a ne výše [...] miliard EUR.

| (114) | Zákon z roku 1996 tak umožnil a stále umožňuje, aby společnost France Télécom disponovala zvýšenými finančními prostředky pro působení na trzích, na nichž vyvíjí činnost. Tyto prostředky tak byly kvůli zákonu z roku 1996 vyšší než prostředky, jimiž společnost France Télécom disponovala v rámci zákona z roku 1990 v jeho původním znění. Ovšem trhy telekomunikačních služeb, na nichž působila a působí společnost France Télécom, byly počínaje rokem 1988 otevírány po etapách postupným rušením výlučných a zvláštních práv hospodářské soutěži na celém území Francie a v ostatních členských státech a poté, počínaje rokem 1998, s výjimkou zvláštních odchylek zcela otevřeny. Ve Francii došlo k úplnému otevření hospodářské soutěži v roce 2002. Mizení právních zábran provázel vstup dalších operátorů, s nimiž společnost France Télécom hospodářsky soutěžila a soutěží, a to ještě před přijetím legislativních opatření z roku 1990 a 1996, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(114)

Zákon z roku 1996 tak umožnil a stále umožňuje, aby společnost France Télécom disponovala zvýšenými finančními prostředky pro působení na trzích, na nichž vyvíjí činnost. Tyto prostředky tak byly kvůli zákonu z roku 1996 vyšší než prostředky, jimiž společnost France Télécom disponovala v rámci zákona z roku 1990 v jeho původním znění. Ovšem trhy telekomunikačních služeb, na nichž působila a působí společnost France Télécom, byly počínaje rokem 1988 otevírány po etapách postupným rušením výlučných a zvláštních práv hospodářské soutěži na celém území Francie a v ostatních členských státech a poté, počínaje rokem 1998, s výjimkou zvláštních odchylek zcela otevřeny. Ve Francii došlo k úplnému otevření hospodářské soutěži v roce 2002. Mizení právních zábran provázel vstup dalších operátorů, s nimiž společnost France Télécom hospodářsky soutěžila a soutěží, a to ještě před přijetím legislativních opatření z roku 1990 a 1996, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí.

| (115) | Tím, že byla zbavena povinnosti vytvářet rezervy pro své budoucí důchodové náklady v oblasti důchodového zabezpečení svých státních zaměstnanců a že pro ni platila nižší sazba ročních odvodů, společnost France Télécom mohla vykazovat účetní rozvahu oproštěnou o závazky a náklady, čímž se zvýšila její přitažlivost při získávání finančních prostředků, a společnost se tak ocitla ve výhodnější situaci, než byla situace před reformou z roku 1996. Díky osvobození od zatížení, které měla na svém tradičním francouzském trhu, se společnost France Télécom mohla snadněji rozvíjet na trzích ostatních členských států, které se právě otevřely hospodářské soutěži, což také skutečně učinila, jak se prokázáno v bodech odůvodnění č. 48 až 50. |
| --- | --- |

(115)

Tím, že byla zbavena povinnosti vytvářet rezervy pro své budoucí důchodové náklady v oblasti důchodového zabezpečení svých státních zaměstnanců a že pro ni platila nižší sazba ročních odvodů, společnost France Télécom mohla vykazovat účetní rozvahu oproštěnou o závazky a náklady, čímž se zvýšila její přitažlivost při získávání finančních prostředků, a společnost se tak ocitla ve výhodnější situaci, než byla situace před reformou z roku 1996. Díky osvobození od zatížení, které měla na svém tradičním francouzském trhu, se společnost France Télécom mohla snadněji rozvíjet na trzích ostatních členských států, které se právě otevřely hospodářské soutěži, což také skutečně učinila, jak se prokázáno v bodech odůvodnění č. 48 až 50.

| (116) | Z uvedeného vyplývá, že snížení nákladů společnosti France Télécom plynoucí ze způsobu výpočtu vyrovnání, které musí platit francouzskému státu za převzetí penzí státních zaměstnanců, kteří u ní pracují, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž mezi France Télécom a novými operátory ve Francii a v dalších členských státech, v nichž společnost France Télécom působí. |
| --- | --- |

(116)

Z uvedeného vyplývá, že snížení nákladů společnosti France Télécom plynoucí ze způsobu výpočtu vyrovnání, které musí platit francouzskému státu za převzetí penzí státních zaměstnanců, kteří u ní pracují, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž mezi France Télécom a novými operátory ve Francii a v dalších členských státech, v nichž společnost France Télécom působí.

6.1.4   Ovlivnění obchodu mezi členskými státy

| (117) | Trhy, na nichž společnost France Télécom ve Francii působí, byly počínaje rokem 1988 postupně otevírány hospodářské soutěži, a jsou tak široce otevřeny obchodu mezi členskými státy. Směrnice 96/19/ES měla za cíl úplnou liberalizaci odvětví komunikací od 1. ledna 1998. Operátoři, jejichž kapitál je částečně v držení podniků z jiných členských států než Francie, zde tak začali působit. Některé z těchto trhů se týkají mezinárodních komunikací mezi členskými státy. Stejně tak France Télécom prostřednictvím svých dceřiných společností poskytuje elektronické komunikační služby v jiných členských státech, a to zejména ve Španělsku, Belgii či Spojeném království. |
| --- | --- |

(117)

Trhy, na nichž společnost France Télécom ve Francii působí, byly počínaje rokem 1988 postupně otevírány hospodářské soutěži, a jsou tak široce otevřeny obchodu mezi členskými státy. Směrnice 96/19/ES měla za cíl úplnou liberalizaci odvětví komunikací od 1. ledna 1998. Operátoři, jejichž kapitál je částečně v držení podniků z jiných členských států než Francie, zde tak začali působit. Některé z těchto trhů se týkají mezinárodních komunikací mezi členskými státy. Stejně tak France Télécom prostřednictvím svých dceřiných společností poskytuje elektronické komunikační služby v jiných členských státech, a to zejména ve Španělsku, Belgii či Spojeném království.

| (118) | Za těchto okolností může opatření, které snižuje všeobecné provozní náklady společnosti France Télécom a uvolňuje tím prostředky, jimiž tento podnik disponuje pro investice nebo pro zlepšení svých obchodních nabídek ve Francii nebo aby začal působit v jiných členských státech, ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(118)

Za těchto okolností může opatření, které snižuje všeobecné provozní náklady společnosti France Télécom a uvolňuje tím prostředky, jimiž tento podnik disponuje pro investice nebo pro zlepšení svých obchodních nabídek ve Francii nebo aby začal působit v jiných členských státech, ovlivnit obchod mezi členskými státy.

6.1.5   Závěr k existenci podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU

| (119) | Z předchozího vyplývá, že snížením vyrovnání, jež představuje odvod zaměstnavatele hrazený státu za důchodové náklady stanovené zákonem z roku 1990 v jeho původním znění, jeho nahrazením vyrovnáním stanoveným zákonem z roku 1996 a z důvodu, že posledně uvedené vyrovnání je nižší než předchozí uplatňované vyrovnání, poskytla Francouzská republika ze svých prostředků společnosti France Télécom podporu, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a to převodem nákladů stanoveném zákonem z roku 1996. |
| --- | --- |

(119)

Z předchozího vyplývá, že snížením vyrovnání, jež představuje odvod zaměstnavatele hrazený státu za důchodové náklady stanovené zákonem z roku 1990 v jeho původním znění, jeho nahrazením vyrovnáním stanoveným zákonem z roku 1996 a z důvodu, že posledně uvedené vyrovnání je nižší než předchozí uplatňované vyrovnání, poskytla Francouzská republika ze svých prostředků společnosti France Télécom podporu, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a to převodem nákladů stanoveném zákonem z roku 1996.

| (120) | Je proto nutno přezkoumat, zda lze tuto podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(120)

Je proto nutno přezkoumat, zda lze tuto podporu prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem.

6.2   Alternativní právní základy slučitelnosti podpory

| (121) | Komise bere na vědomí, že Francie nezmínila čl. 106 odst. 2 SFEU jako základ slučitelnosti předmětných opatření. |
| --- | --- |

(121)

Komise bere na vědomí, že Francie nezmínila čl. 106 odst. 2 SFEU jako základ slučitelnosti předmětných opatření.

| (122) | Odchylky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU a týkající se podpor sociální povahy poskytovaných individuálním spotřebitelům, podpor určených k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a podpor poskytovaných hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo nejsou v tomto konkrétním případě zcela zjevně relevantní. |
| --- | --- |

(122)

Odchylky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU a týkající se podpor sociální povahy poskytovaných individuálním spotřebitelům, podpor určených k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a podpor poskytovaných hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo nejsou v tomto konkrétním případě zcela zjevně relevantní.

| (123) | Pokud jde o odchylky uvedené v čl. 107 odst. 3 SFEU, Komise konstatuje, že předmětné podpory nejsou určeny na pomoc hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádné nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, že nepředstavují projekt evropského zájmu a že nemají za cíl napravit vážnou poruchu ve francouzském hospodářství. Nemají ani za cíl pomáhat kultuře a zachovat kulturní dědictví. |
| --- | --- |

(123)

Pokud jde o odchylky uvedené v čl. 107 odst. 3 SFEU, Komise konstatuje, že předmětné podpory nejsou určeny na pomoc hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádné nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, že nepředstavují projekt evropského zájmu a že nemají za cíl napravit vážnou poruchu ve francouzském hospodářství. Nemají ani za cíl pomáhat kultuře a zachovat kulturní dědictví.

| (124) | Zdá se proto, že pro posouzení slučitelnosti tohoto opatření by se mohl použít pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(124)

Zdá se proto, že pro posouzení slučitelnosti tohoto opatření by se mohl použít pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

6.3   Slučitelnost podpory z hlediska čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

| (125) | Podle znění čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU: „Za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: (...) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem (...)“. |
| --- | --- |

(125)

Podle znění čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU: „Za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: (...) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem (...)“.

| (126) | Aby určitá podpora byla považována za slučitelnou s vnitřním trhem z důvodu, že usnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, musí zlepšit způsob, jímž je hospodářská činnost vykonávána. Podpora je slučitelná ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) pouze tehdy, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Ve svém posouzení přikládá Komise mimořádný význam kritériím nutnosti a přiměřenosti (58). |
| --- | --- |

(126)

Aby určitá podpora byla považována za slučitelnou s vnitřním trhem z důvodu, že usnadňuje rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, musí zlepšit způsob, jímž je hospodářská činnost vykonávána. Podpora je slučitelná ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) pouze tehdy, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Ve svém posouzení přikládá Komise mimořádný význam kritériím nutnosti a přiměřenosti (58).

| (127) | Předběžně a s ohledem na pochyby vyjádřené Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení je nutno poznamenat, že Francouzská republika vybrala od společnosti France Télécom uspokojivou částku, jež odpovídá vrácení podpor požadovanému Komisí v jejím rozhodnutí o uplatnění živnostenské daně na společnost France Télécom (59). Po potvrzení Soudním dvorem rozhodnutí Soudu prvního stupně, kterým se zamítá žaloba na neplatnost tohoto rozhodnutí (60), Komise soudí, že Francouzská republika přijala nutná opatření pro provedení povinností, které z tohoto rozhodnutí plynou. Protože řádné vrácení podpor poskytnutých při uplatňování živnostenské daně ruší hospodářské zvýhodnění poskytnuté společnosti France Télécom v této oblasti, není nutno zkoumat důsledky případné kumulace s podporou, jež je předmětem tohoto řízení. |
| --- | --- |

(127)

Předběžně a s ohledem na pochyby vyjádřené Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení je nutno poznamenat, že Francouzská republika vybrala od společnosti France Télécom uspokojivou částku, jež odpovídá vrácení podpor požadovanému Komisí v jejím rozhodnutí o uplatnění živnostenské daně na společnost France Télécom (59). Po potvrzení Soudním dvorem rozhodnutí Soudu prvního stupně, kterým se zamítá žaloba na neplatnost tohoto rozhodnutí (60), Komise soudí, že Francouzská republika přijala nutná opatření pro provedení povinností, které z tohoto rozhodnutí plynou. Protože řádné vrácení podpor poskytnutých při uplatňování živnostenské daně ruší hospodářské zvýhodnění poskytnuté společnosti France Télécom v této oblasti, není nutno zkoumat důsledky případné kumulace s podporou, jež je předmětem tohoto řízení.

| (128) | Pokud jde o další, je nutno hned zpočátku poznamenat, že na rozdíl od investičních nákladů se u odvodů na sociální zabezpečení jedná o opakující se provozní náklady a že podpora, která je snižuje, představuje podporu na provoz podniku, jejíž slučitelnost musí Komise podle judikatury Soudního dvora posuzovat velmi restriktivně. |
| --- | --- |

(128)

Pokud jde o další, je nutno hned zpočátku poznamenat, že na rozdíl od investičních nákladů se u odvodů na sociální zabezpečení jedná o opakující se provozní náklady a že podpora, která je snižuje, představuje podporu na provoz podniku, jejíž slučitelnost musí Komise podle judikatury Soudního dvora posuzovat velmi restriktivně.

6.3.1   Soulad opatření podpory s cílem společného zájmu

| (129) | Podpora poskytovaná počínaje rokem 1997 může být v tomto konkrétním případě považována za podporu určenou na usnadnění rozvoje hospodářské činnosti v oblasti poskytování elektronických komunikačních služeb v souvislostech úplné liberalizace těchto trhů. Zákon z roku 1996 byl totiž přijat souběžně se zákonem č. 96-659 ze dne 26. července 1996 o právní úpravě telekomunikací, kterým se provedly závazky vyplývající pro Francii z unijního práva a zejména ze směrnice 96/19/ES. |
| --- | --- |

(129)

Podpora poskytovaná počínaje rokem 1997 může být v tomto konkrétním případě považována za podporu určenou na usnadnění rozvoje hospodářské činnosti v oblasti poskytování elektronických komunikačních služeb v souvislostech úplné liberalizace těchto trhů. Zákon z roku 1996 byl totiž přijat souběžně se zákonem č. 96-659 ze dne 26. července 1996 o právní úpravě telekomunikací, kterým se provedly závazky vyplývající pro Francii z unijního práva a zejména ze směrnice 96/19/ES.

| (130) | V tomto ohledu a pokud jde o hrazení finančního vyrovnání francouzskému státu, obecným cílem zákona z roku 1996 je sblížit úrovně povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení. Použitý prostředek, tj. opatření podpory zaměřené přímo a výlučně na způsob, jakým se stanoví příspěvky zaměstnavatele společnosti France Télécom, se jeví pro dosažení stanoveného cíle jako odpovídající. |
| --- | --- |

(130)

V tomto ohledu a pokud jde o hrazení finančního vyrovnání francouzskému státu, obecným cílem zákona z roku 1996 je sblížit úrovně povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení. Použitý prostředek, tj. opatření podpory zaměřené přímo a výlučně na způsob, jakým se stanoví příspěvky zaměstnavatele společnosti France Télécom, se jeví pro dosažení stanoveného cíle jako odpovídající.

| (131) | Opatření podpory, jež má za cíl snížit běžné sociální odvody France Télécom, které tato společnost měla v době, kdy poskytování služby za monopolního postavení u převažující části jejích činností nevyžadovalo účinné ekonomické chování, může přispět v jiných konkurenčních souvislostech ke zlepšení způsobu, jímž jsou poskytovány dříve monopolní služby, za podmínky, že přidělování finančních prostředků konkurenčními podniky na jejich sociální odvody nepokřiví plnohodnotnou hospodářskou soutěž. K přiměřenosti některých ustanovení zákona pro dosažení cíle, který stanoví, jsou v další části vyjádřeny výhrady. Nicméně nelze zpochybňovat ani jeho legitimitu a ani jeho soulad s cílem společného zájmu rozvíjet trhy elektronických komunikačních služeb, na nichž existuje skutečná hospodářská soutěž, a přispět tak technologickému pokroku a hospodářskému rozvoji této činnosti. |
| --- | --- |

(131)

Opatření podpory, jež má za cíl snížit běžné sociální odvody France Télécom, které tato společnost měla v době, kdy poskytování služby za monopolního postavení u převažující části jejích činností nevyžadovalo účinné ekonomické chování, může přispět v jiných konkurenčních souvislostech ke zlepšení způsobu, jímž jsou poskytovány dříve monopolní služby, za podmínky, že přidělování finančních prostředků konkurenčními podniky na jejich sociální odvody nepokřiví plnohodnotnou hospodářskou soutěž. K přiměřenosti některých ustanovení zákona pro dosažení cíle, který stanoví, jsou v další části vyjádřeny výhrady. Nicméně nelze zpochybňovat ani jeho legitimitu a ani jeho soulad s cílem společného zájmu rozvíjet trhy elektronických komunikačních služeb, na nichž existuje skutečná hospodářská soutěž, a přispět tak technologickému pokroku a hospodářskému rozvoji této činnosti.

6.3.2   Nutnost opatření podpory

| (132) | Omezení počtu státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom v důsledku zákazu jejich najímání po 1. lednu 2002 stanovenému zákonem z roku 1996 by mělo údajně za nevyhnutelný důsledek značné zvýšení nákladů na důchody, které by musela France Télécom nést úměrně k počtu státních zaměstnanců v činné službě. Společnost France Télécom takto zbavená možnosti najímat státní zaměstnance ze státních orgánů, což je ostatně pochopitelné vzhledem ke konkurenční povaze, kterou napříště nabylo poskytování předmětných služeb, by musela čelit platebním nákladům u dotčených zaměstnanců, které by se staly nadměrnými v poměru k nákladům, jimž museli a musí čelit její konkurenti. Je nutno také poznamenat, že závazky vyrovnání hrazeného francouzskému státu a stanovené původními ustanoveními zákona z roku 1990 se netýkaly pouze státních zaměstnanců pracujících na konkurenčních trzích v roce 1990 a později, ale také státních zaměstnanců generálního ředitelství ministerstva pošt a telekomunikací, kteří byli v roce 1990 v důchodu. |
| --- | --- |

(132)

Omezení počtu státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom v důsledku zákazu jejich najímání po 1. lednu 2002 stanovenému zákonem z roku 1996 by mělo údajně za nevyhnutelný důsledek značné zvýšení nákladů na důchody, které by musela France Télécom nést úměrně k počtu státních zaměstnanců v činné službě. Společnost France Télécom takto zbavená možnosti najímat státní zaměstnance ze státních orgánů, což je ostatně pochopitelné vzhledem ke konkurenční povaze, kterou napříště nabylo poskytování předmětných služeb, by musela čelit platebním nákladům u dotčených zaměstnanců, které by se staly nadměrnými v poměru k nákladům, jimž museli a musí čelit její konkurenti. Je nutno také poznamenat, že závazky vyrovnání hrazeného francouzskému státu a stanovené původními ustanoveními zákona z roku 1990 se netýkaly pouze státních zaměstnanců pracujících na konkurenčních trzích v roce 1990 a později, ale také státních zaměstnanců generálního ředitelství ministerstva pošt a telekomunikací, kteří byli v roce 1990 v důchodu.

| (133) | Podle Francouzské republiky lze jako příklad uvést, že míra odvodů, které by pro společnost France Télécom vyplynula ze zachování ustanovení zákona z roku 1990 v původním stavu, by roce 2010 údajně dosáhla výše 77 % hrubých tabulkových platů státních zaměstnanců v činné službě. Tuto míru je nutno porovnat s mírou ve výši [...] %, která by umožnila zajistit úplnou konkurenční spravedlnost u společných a nespolečných rizik mezi France Télécom a jejími konkurenty. V porovnání s mírou odvodů, která by zajistila konkurenční spravedlnost, by rozdíl v absolutních hodnotách představoval přibližně [...] milionů EUR nadnákladů. Pokud by se navíc nezanesla do zákona napříště přímá povaha odvodu zaměstnavatele, společnost France Télécom by musela nadále čelit potřebě vytvářet rezervy, které by byly značně větší než rezervy ve výši 3,6 miliardy EUR, které si již vytvořila v roce 1996. |
| --- | --- |

(133)

Podle Francouzské republiky lze jako příklad uvést, že míra odvodů, které by pro společnost France Télécom vyplynula ze zachování ustanovení zákona z roku 1990 v původním stavu, by roce 2010 údajně dosáhla výše 77 % hrubých tabulkových platů státních zaměstnanců v činné službě. Tuto míru je nutno porovnat s mírou ve výši [...] %, která by umožnila zajistit úplnou konkurenční spravedlnost u společných a nespolečných rizik mezi France Télécom a jejími konkurenty. V porovnání s mírou odvodů, která by zajistila konkurenční spravedlnost, by rozdíl v absolutních hodnotách představoval přibližně [...] milionů EUR nadnákladů. Pokud by se navíc nezanesla do zákona napříště přímá povaha odvodu zaměstnavatele, společnost France Télécom by musela nadále čelit potřebě vytvářet rezervy, které by byly značně větší než rezervy ve výši 3,6 miliardy EUR, které si již vytvořila v roce 1996.

| (134) | V tomto ohledu nejsou připomínky stěžovatelů ohledně skutečnosti, že společnost France Télécom dokázala od roku 1996 snášet finanční zadlužení podstatně přesahující náklady, od kterých ji francouzský stát osvobodil, relevantní, protože nemají žádnou spojitost se zkoumanou otázkou. I když nárůst finančního zadlužení společnosti France Télécom od roku 1996 a aktuální dotčené částky zřejmě vylučují riziko úpadku společnosti, které zmiňovala Francouzská republika, pokud by režim stanovený zákonem z roku 1990 zůstal nadále v platnosti, opatření podpory se jeví pro budoucnost jako nutné, aby umožnilo společnosti France Télécom vyvíjet na dotčených trzích plnohodnotnou hospodářskou soutěž, aniž by byla znevýhodňována váhou sociálních odvodů zděděných z minulosti, které její konkurenti nemají. |
| --- | --- |

(134)

V tomto ohledu nejsou připomínky stěžovatelů ohledně skutečnosti, že společnost France Télécom dokázala od roku 1996 snášet finanční zadlužení podstatně přesahující náklady, od kterých ji francouzský stát osvobodil, relevantní, protože nemají žádnou spojitost se zkoumanou otázkou. I když nárůst finančního zadlužení společnosti France Télécom od roku 1996 a aktuální dotčené částky zřejmě vylučují riziko úpadku společnosti, které zmiňovala Francouzská republika, pokud by režim stanovený zákonem z roku 1990 zůstal nadále v platnosti, opatření podpory se jeví pro budoucnost jako nutné, aby umožnilo společnosti France Télécom vyvíjet na dotčených trzích plnohodnotnou hospodářskou soutěž, aniž by byla znevýhodňována váhou sociálních odvodů zděděných z minulosti, které její konkurenti nemají.

| (135) | Připomínky stěžovatelů a telekomunikačního operátora ohledně důležitosti celkové bilance pro posouzení nutnosti podpory vzhledem k jiným zvýhodněním, kterých se společnosti France Télécom dostalo na základě jejího minulého monopolního postavení, nejsou v tomto konkrétním případě opodstatněné. Je pravda, že od roku 1996 postavení společnosti France Télécom na řadě trhů služeb, na nichž ve Francii působí, zůstává dominantní, a to zejména z důvodu síťového efektu, který je vlastní komunikačním trhům. Stejně tak společnost France Télécom rozšířila své působení na trhy jiných členských států, na nichž dosáhla významného postavení, a to zejména v Polsku a ve Španělsku. Jak ale nepřímo zdůrazňuje telekomunikační operátor ve svých připomínkách, zůstává skutečností, že společnost France Télécom kvůli svému dominantnímu postavení ve smyslu článku 102 SFEU a své podstatné tržní síle ve smyslu předpisů platných pro elektronické komunikace v Unii (61) podléhá zvláštním asymetrickým povinnostem, kterými nejsou omezeny konkurenční podniky s menší tržní silou. |
| --- | --- |

(135)

Připomínky stěžovatelů a telekomunikačního operátora ohledně důležitosti celkové bilance pro posouzení nutnosti podpory vzhledem k jiným zvýhodněním, kterých se společnosti France Télécom dostalo na základě jejího minulého monopolního postavení, nejsou v tomto konkrétním případě opodstatněné. Je pravda, že od roku 1996 postavení společnosti France Télécom na řadě trhů služeb, na nichž ve Francii působí, zůstává dominantní, a to zejména z důvodu síťového efektu, který je vlastní komunikačním trhům. Stejně tak společnost France Télécom rozšířila své působení na trhy jiných členských států, na nichž dosáhla významného postavení, a to zejména v Polsku a ve Španělsku. Jak ale nepřímo zdůrazňuje telekomunikační operátor ve svých připomínkách, zůstává skutečností, že společnost France Télécom kvůli svému dominantnímu postavení ve smyslu článku 102 SFEU a své podstatné tržní síle ve smyslu předpisů platných pro elektronické komunikace v Unii (61) podléhá zvláštním asymetrickým povinnostem, kterými nejsou omezeny konkurenční podniky s menší tržní silou.

| (136) | Tyto povinnosti, jako např. v oblasti přístupu k její síti, zaměření sazeb na náklady či nepoužívání obchodních postupů, které by byly povoleny nedominantnímu podniku, mají právě za cíl znemožnit, aby postavení, které společnost France Télécom zdědila ze svého minulého monopolního postavení, nebylo nadále na újmu hospodářské soutěži. Tyto předpisové nástroje ad hoc, vypracované a uplatňované pravidelně vnitrostátními regulačními orgány, orgány na ochranu hospodářské soutěže a Komisí (62), jsou více zaměřené a účinnější při odstraňování přetrvávajících důsledků zvýhodnění, která společnosti France Télécom poskytovalo její bývalé monopolní postavení a o kterých se zmiňují stěžovatelé. |
| --- | --- |

(136)

Tyto povinnosti, jako např. v oblasti přístupu k její síti, zaměření sazeb na náklady či nepoužívání obchodních postupů, které by byly povoleny nedominantnímu podniku, mají právě za cíl znemožnit, aby postavení, které společnost France Télécom zdědila ze svého minulého monopolního postavení, nebylo nadále na újmu hospodářské soutěži. Tyto předpisové nástroje ad hoc, vypracované a uplatňované pravidelně vnitrostátními regulačními orgány, orgány na ochranu hospodářské soutěže a Komisí (62), jsou více zaměřené a účinnější při odstraňování přetrvávajících důsledků zvýhodnění, která společnosti France Télécom poskytovalo její bývalé monopolní postavení a o kterých se zmiňují stěžovatelé.

| (137) | Státní podpora, která je předmětem tohoto řízení, se tak ve své podstatě jeví jako nutná pro dosažení cíle společného zájmu v tom, že zlepšuje podmínky hospodářské soutěže spojené s odvody na důchodové zabezpečení, a tím i poskytování služeb elektronických komunikací. |
| --- | --- |

(137)

Státní podpora, která je předmětem tohoto řízení, se tak ve své podstatě jeví jako nutná pro dosažení cíle společného zájmu v tom, že zlepšuje podmínky hospodářské soutěže spojené s odvody na důchodové zabezpečení, a tím i poskytování služeb elektronických komunikací.

6.3.3   Přiměřenost opatření podpory

| (138) | Je nutno konstatovat, že finanční vyrovnání ve prospěch státu stanovené zákonem z roku 1990 za vyměření a vyplácení penzí je specifické pro společnost France Télécom a sui generis. Zásada celkového proplacení stanovená původním zákonem z roku 1990 byla nahrazena odlišným režimem určení výše vyrovnání hrazeného státu počínaje rokem 1996. Teoreticky existovalo několik možností, jak stanovit výši odvodu zaměstnavatele, který měla společnost France Télécom platit, a to až po úplné převzetí státem bez vyrovnání. Od roku 1997 se toto vyrovnání vypočítává s odkazem na určité náklady, které mají konkurenční podniky v odvětví. Za účelem určení, zda je podpora přiměřená pro dosažení stanoveného cíle, je proto nutno přezkoumat objektivní a odůvodněnou povahu reference, která slouží pro stanovení výše vyrovnání použité zákonem z roku 1996. |
| --- | --- |

(138)

Je nutno konstatovat, že finanční vyrovnání ve prospěch státu stanovené zákonem z roku 1990 za vyměření a vyplácení penzí je specifické pro společnost France Télécom a sui generis. Zásada celkového proplacení stanovená původním zákonem z roku 1990 byla nahrazena odlišným režimem určení výše vyrovnání hrazeného státu počínaje rokem 1996. Teoreticky existovalo několik možností, jak stanovit výši odvodu zaměstnavatele, který měla společnost France Télécom platit, a to až po úplné převzetí státem bez vyrovnání. Od roku 1997 se toto vyrovnání vypočítává s odkazem na určité náklady, které mají konkurenční podniky v odvětví. Za účelem určení, zda je podpora přiměřená pro dosažení stanoveného cíle, je proto nutno přezkoumat objektivní a odůvodněnou povahu reference, která slouží pro stanovení výše vyrovnání použité zákonem z roku 1996.

| (139) | Hned zpočátku je nutno poznamenat, že v řízeních věnovaných snížení nákladů spojených s důchody státních zaměstnanců pracujících u bývalých monopolních operátorů v odvětví komunikací, tj. OTE v Řecké republice a BT Plc ve Spojeném království, při rozhodování o slučitelnosti či neslučitelnosti s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU státních podpor poskytnutých dotčeným operátorům Komise zejména ověřovala, zda tyto podniky podléhaly odvodům na sociální zabezpečení odpovídajícím odvodům konkurentů (63). V tomto konkrétním případě ovšem Komise zjišťuje, že přímé příspěvky hrazené každoročně společností France Télécom a stanovené zákonem z roku 1996 neumožňují zajistit platbu odvodů na sociální zabezpečení, které by odpovídaly odvodům jejích konkurentů. Míra konkurenční spravedlnosti (dále jen „MKS“) není dosažena. |
| --- | --- |

(139)

Hned zpočátku je nutno poznamenat, že v řízeních věnovaných snížení nákladů spojených s důchody státních zaměstnanců pracujících u bývalých monopolních operátorů v odvětví komunikací, tj. OTE v Řecké republice a BT Plc ve Spojeném království, při rozhodování o slučitelnosti či neslučitelnosti s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU státních podpor poskytnutých dotčeným operátorům Komise zejména ověřovala, zda tyto podniky podléhaly odvodům na sociální zabezpečení odpovídajícím odvodům konkurentů (63). V tomto konkrétním případě ovšem Komise zjišťuje, že přímé příspěvky hrazené každoročně společností France Télécom a stanovené zákonem z roku 1996 neumožňují zajistit platbu odvodů na sociální zabezpečení, které by odpovídaly odvodům jejích konkurentů. Míra konkurenční spravedlnosti (dále jen „MKS“) není dosažena.

| (140) | Francouzská republika a společnost France Télécom nicméně zdůrazňují mimořádný paušální odvod ve výši 5,7 miliardy EUR, který společnost France Télécom podle zákona z roku 1996 zaplatila v roce 1997. Výše tohoto paušálního odvodu byla stanovena v roce 1996 tak, aby za desetileté období provádění zákona z roku 1996 vyrovnala nadnáklady, se kterými se tehdy pro stát počítalo, a to při zohlednění účetních rezerv vytvořených předtím společností France Télécom a které podnik mohl použít v hospodářském roce 1996–1997. Mimořádný paušální odvod se dělí na dvě části:






  — | na jedné straně na částku ve výši 3,6 miliardy EUR, jež odpovídá rezervám vytvářeným společností France Télécom až do roku 1996 se záměrem čelit nákladům na budoucí důchody státních zaměstnanců, se kterými se tehdy počítalo, |
| --- | --- | --- |

(140)

Francouzská republika a společnost France Télécom nicméně zdůrazňují mimořádný paušální odvod ve výši 5,7 miliardy EUR, který společnost France Télécom podle zákona z roku 1996 zaplatila v roce 1997. Výše tohoto paušálního odvodu byla stanovena v roce 1996 tak, aby za desetileté období provádění zákona z roku 1996 vyrovnala nadnáklady, se kterými se tehdy pro stát počítalo, a to při zohlednění účetních rezerv vytvořených předtím společností France Télécom a které podnik mohl použít v hospodářském roce 1996–1997. Mimořádný paušální odvod se dělí na dvě části:

—

na jedné straně na částku ve výši 3,6 miliardy EUR, jež odpovídá rezervám vytvářeným společností France Télécom až do roku 1996 se záměrem čelit nákladům na budoucí důchody státních zaměstnanců, se kterými se tehdy počítalo,

| — | na druhé straně na částku ve výši 2,1 miliardy EUR (dále jen „doplňková částka“), jež odpovídá jak v prognózách veřejných orgánů, tak ve skutečnosti čistým nákladům na sociální zabezpečení při vyměření penzí, které by stát musel nést během deseti roků v období 1997–2006 kvůli převedení nákladů na penze státních zaměstnanců v odvětví telekomunikací. |
| --- | --- |

—

na druhé straně na částku ve výši 2,1 miliardy EUR (dále jen „doplňková částka“), jež odpovídá jak v prognózách veřejných orgánů, tak ve skutečnosti čistým nákladům na sociální zabezpečení při vyměření penzí, které by stát musel nést během deseti roků v období 1997–2006 kvůli převedení nákladů na penze státních zaměstnanců v odvětví telekomunikací.

| (141) | Protože paušální částka ve výši 5,7 miliardy EUR neměla nikdy za cíl vyrovnat neexistující míru konkurenční spravedlnosti mezi společností France Télécom a jejími konkurenty, nebylo by odůvodněné poměřovat tuto částku s přímými každoročními příspěvky, které společnost France Télécom neplatila, ačkoliv by pro dosažení míry konkurenční spravedlnosti byly nutné. |
| --- | --- |

(141)

Protože paušální částka ve výši 5,7 miliardy EUR neměla nikdy za cíl vyrovnat neexistující míru konkurenční spravedlnosti mezi společností France Télécom a jejími konkurenty, nebylo by odůvodněné poměřovat tuto částku s přímými každoročními příspěvky, které společnost France Télécom neplatila, ačkoliv by pro dosažení míry konkurenční spravedlnosti byly nutné.

| (142) | Z parlamentních jednání naopak vyplývá, že doplňková částka ve výši 2,1 miliard EUR byla určena na pokrytí tohoto převádění nákladů v období 1997–2006 a ve skutečnosti na odstranění důsledků podpory během desetiletého období. Čisté finanční úsilí společnosti France Télécom, které odpovídá této doplňkové částce, tak spočívalo ve financování po dobu deseti let nadnákladů, které reformou pro francouzský stát vzniknou. |
| --- | --- |

(142)

Z parlamentních jednání naopak vyplývá, že doplňková částka ve výši 2,1 miliard EUR byla určena na pokrytí tohoto převádění nákladů v období 1997–2006 a ve skutečnosti na odstranění důsledků podpory během desetiletého období. Čisté finanční úsilí společnosti France Télécom, které odpovídá této doplňkové částce, tak spočívalo ve financování po dobu deseti let nadnákladů, které reformou pro francouzský stát vzniknou.

| (143) | Mimořádný odvod kromě toho zahrnuje převzetí účetních rezerv vytvářených až do roku 1996, které se staly bezpředmětnými. Rezervy, které stát převzal, společnost France Télécom vytvářela, aby čelila budoucím nákladům na důchody, a toto převzetí tak ruší důsledky podpory po dobu vyplácení důchodů, kterou mají pokrývat. |
| --- | --- |

(143)

Mimořádný odvod kromě toho zahrnuje převzetí účetních rezerv vytvářených až do roku 1996, které se staly bezpředmětnými. Rezervy, které stát převzal, společnost France Télécom vytvářela, aby čelila budoucím nákladům na důchody, a toto převzetí tak ruší důsledky podpory po dobu vyplácení důchodů, kterou mají pokrývat.

| (144) | Zákon z roku 1996 ovšem hovoří o jednorázovém mimořádném odvodu, aniž by prováděcí ustanovení, a to ani v případě zákona o státním rozpočtu nebo pozdějších nařízení, odlišovaly částku vyplývající z rezerv, již by bylo nutno odečíst od nákladů převedených na stát během doby trvání tohoto období. Článek 6 zákona z roku 1996 výslovně upřesňuje, že mimořádný paušální odvod je hrazen jako vyrovnání státu za převzetí penzí přiznaných státním zaměstnancům. V analýze reformy je proto nutno brát částku tohoto mimořádného odvodu v celém jejím rozsahu. |
| --- | --- |

(144)

Zákon z roku 1996 ovšem hovoří o jednorázovém mimořádném odvodu, aniž by prováděcí ustanovení, a to ani v případě zákona o státním rozpočtu nebo pozdějších nařízení, odlišovaly částku vyplývající z rezerv, již by bylo nutno odečíst od nákladů převedených na stát během doby trvání tohoto období. Článek 6 zákona z roku 1996 výslovně upřesňuje, že mimořádný paušální odvod je hrazen jako vyrovnání státu za převzetí penzí přiznaných státním zaměstnancům. V analýze reformy je proto nutno brát částku tohoto mimořádného odvodu v celém jejím rozsahu.

| (145) | Jelikož společnost France Télécom uhrazením tohoto mimořádného paušálního odvodu pokryla náklady na důchodové penze státních zaměstnanců v odvětví telekomunikací a náklady na vyrovnání mezi jednotlivými režimy za období přibližně patnácti let, byly důsledky podpory neutralizovány. Společnost France Télécom tak uhrazením tohoto mimořádného odvodu neutralizovala důsledky reformy během tohoto období. Je proto oprávněné, aby společnost France Télécom nemusela plnit podmínky slučitelnosti této podpory, a tím platit každoroční odvod nutný k dosažení míry konkurenční spravedlnosti zahrnující rizika, která nejsou společná se soukromoprávními zaměstnanci. |
| --- | --- |

(145)

Jelikož společnost France Télécom uhrazením tohoto mimořádného paušálního odvodu pokryla náklady na důchodové penze státních zaměstnanců v odvětví telekomunikací a náklady na vyrovnání mezi jednotlivými režimy za období přibližně patnácti let, byly důsledky podpory neutralizovány. Společnost France Télécom tak uhrazením tohoto mimořádného odvodu neutralizovala důsledky reformy během tohoto období. Je proto oprávněné, aby společnost France Télécom nemusela plnit podmínky slučitelnosti této podpory, a tím platit každoroční odvod nutný k dosažení míry konkurenční spravedlnosti zahrnující rizika, která nejsou společná se soukromoprávními zaměstnanci.

| (146) | Je nutno se podrobněji vrátit k jednotlivým krokům tohoto uvažování. |
| --- | --- |

(146)

Je nutno se podrobněji vrátit k jednotlivým krokům tohoto uvažování.

| (147) | Je nutno konstatovat, že přímé každoroční odvody placené společností France Télécom od reformy z roku 1996 nedovolují dosáhnout míry konkurenční spravedlnosti, jak bylo zdůrazněno již v rozhodnutí o zahájení řízení. Vyplývá to ze skutečnosti, že sazba uplatňovaná na France Télécom zahrnuje pouze odvody, které odpovídají rizikům, která jsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, a vylučuje tak odvody odpovídající rizikům, která nejsou společná, jako je riziko nezaměstnanosti nebo neuhrazení mezd v případě konkurzu nebo likvidace podniku. |
| --- | --- |

(147)

Je nutno konstatovat, že přímé každoroční odvody placené společností France Télécom od reformy z roku 1996 nedovolují dosáhnout míry konkurenční spravedlnosti, jak bylo zdůrazněno již v rozhodnutí o zahájení řízení. Vyplývá to ze skutečnosti, že sazba uplatňovaná na France Télécom zahrnuje pouze odvody, které odpovídají rizikům, která jsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, a vylučuje tak odvody odpovídající rizikům, která nejsou společná, jako je riziko nezaměstnanosti nebo neuhrazení mezd v případě konkurzu nebo likvidace podniku.

| (148) | Z tabulky č. 4 tak vyplývá, že nezohlednění nespolečných rizik ve výpočtu odvodu, který má France Télécom platit, se projevuje výrazným rozdílem mezi vyrovnáním, které France Télécom státu platí, a vyrovnáním, které by platila, pokud by míra odvodu byla počítána tak, aby se zajistila úplná konkurenční spravedlnost se základy výpočtu odvodů konkurentů. Opatření podpory vyplývající ze zákona tak neodpovídá zásadě přiměřenosti. Aby této zásadě vyhovovala a aby se dosáhlo oznámeného oprávněného cíle zlepšit podmínky hospodářské soutěže vyrovnáním způsobů výpočtu odvodů podniků činných na dotčených telekomunikačních trzích ve Francii, měla a musí podpora poskytnutá společnosti France Télécom na základě zákona z roku 1996 skutečně v budoucnu srovnat uvedené odvody tím, že do nich zahrne odvody za rizika, která nejsou společná oběma kategoriím zaměstnanců. |
| --- | --- |

(148)

Z tabulky č. 4 tak vyplývá, že nezohlednění nespolečných rizik ve výpočtu odvodu, který má France Télécom platit, se projevuje výrazným rozdílem mezi vyrovnáním, které France Télécom státu platí, a vyrovnáním, které by platila, pokud by míra odvodu byla počítána tak, aby se zajistila úplná konkurenční spravedlnost se základy výpočtu odvodů konkurentů. Opatření podpory vyplývající ze zákona tak neodpovídá zásadě přiměřenosti. Aby této zásadě vyhovovala a aby se dosáhlo oznámeného oprávněného cíle zlepšit podmínky hospodářské soutěže vyrovnáním způsobů výpočtu odvodů podniků činných na dotčených telekomunikačních trzích ve Francii, měla a musí podpora poskytnutá společnosti France Télécom na základě zákona z roku 1996 skutečně v budoucnu srovnat uvedené odvody tím, že do nich zahrne odvody za rizika, která nejsou společná oběma kategoriím zaměstnanců.

| (149) | V tomto ohledu nelze přijmout tvrzení Francie, podle nějž nejsou státní zaměstnanci vystaveni určitým rizikům, a proto není důvod, aby proti těmto rizikům platili pojištění. Zaprvé uvedená rizika neexistují kvůli státním opatřením, a není proto odůvodněné, aby z toho měla společnost France Télécom peněžní výhodu. Například k nevyplacení mezd v případě řízení o nuceném vyrovnání podniku nemůže dojít kvůli závazku francouzského státu vůči státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom a kvůli skutečnosti, že francouzský stát je sám sobě pojišťovatelem. Ovšem možnost, že společnost France Télécom se prohlásí v úpadku stejně jako jakýkoliv konkurent, nelze vyloučit. V obou případech se nejedná o výhodu poskytnutou podniku ale přímo jeho zaměstnancům. K plnění záruky vyplacení mezd dojde poté, co podnik přestal existovat. Jenomže na rozdíl od společnosti France Télécom bude muset konkurenční podnik platit odvody, aby se pojistil proti riziku nevyplacení mezd po ukončení své činnosti. Není proto odůvodněné, aby společnost France Télécom byla zvýhodněna formou nižších odvodů nebo ve skutečnosti vyloučením tohoto rizika z výpočtu jejích příspěvků. |
| --- | --- |

(149)

V tomto ohledu nelze přijmout tvrzení Francie, podle nějž nejsou státní zaměstnanci vystaveni určitým rizikům, a proto není důvod, aby proti těmto rizikům platili pojištění. Zaprvé uvedená rizika neexistují kvůli státním opatřením, a není proto odůvodněné, aby z toho měla společnost France Télécom peněžní výhodu. Například k nevyplacení mezd v případě řízení o nuceném vyrovnání podniku nemůže dojít kvůli závazku francouzského státu vůči státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom a kvůli skutečnosti, že francouzský stát je sám sobě pojišťovatelem. Ovšem možnost, že společnost France Télécom se prohlásí v úpadku stejně jako jakýkoliv konkurent, nelze vyloučit. V obou případech se nejedná o výhodu poskytnutou podniku ale přímo jeho zaměstnancům. K plnění záruky vyplacení mezd dojde poté, co podnik přestal existovat. Jenomže na rozdíl od společnosti France Télécom bude muset konkurenční podnik platit odvody, aby se pojistil proti riziku nevyplacení mezd po ukončení své činnosti. Není proto odůvodněné, aby společnost France Télécom byla zvýhodněna formou nižších odvodů nebo ve skutečnosti vyloučením tohoto rizika z výpočtu jejích příspěvků.

| (150) | Dále a zásadněji, cílem reformy zavedené v roce 1996, který zřejmě nebyl doveden do konce, je vyrovnat podmínky hospodářské soutěže v oblasti sociálních a daňových odvodů mezi všemi konkurenty odvětví a bez ohledu na status jejich zaměstnanců a existenci skutečného závazku společnosti France Télécom být členem příslušných správních subjektů a platit jim odvody. Právě tato logika vyrovnání podmínek hospodářské soutěže by mohla učinit zkoumané opatření slučitelné s vnitřním trhem. V rámci této logiky není proto relevantní, zda zaměstnanci společnosti France Télécom jsou či nejsou vystaveni uvedeným rizikům. |
| --- | --- |

(150)

Dále a zásadněji, cílem reformy zavedené v roce 1996, který zřejmě nebyl doveden do konce, je vyrovnat podmínky hospodářské soutěže v oblasti sociálních a daňových odvodů mezi všemi konkurenty odvětví a bez ohledu na status jejich zaměstnanců a existenci skutečného závazku společnosti France Télécom být členem příslušných správních subjektů a platit jim odvody. Právě tato logika vyrovnání podmínek hospodářské soutěže by mohla učinit zkoumané opatření slučitelné s vnitřním trhem. V rámci této logiky není proto relevantní, zda zaměstnanci společnosti France Télécom jsou či nejsou vystaveni uvedeným rizikům.

| (151) | Na závěr lze říci, že snížením nákladů na penze v podobě převedení čistého nákladu na stát by se dodržela zásada přiměřenosti pouze tehdy, pokud by umožnilo vyrovnání podmínek hospodářské soutěže. Protože některé sociální a daňové odvody nebyly zahrnuty od základu výpočtu ročního odvodu, společnost France Télécom nebyla postavena do stejného postavení s podniky odvětví, pokud jde o sociální odvody, které mají za základ platy. |
| --- | --- |

(151)

Na závěr lze říci, že snížením nákladů na penze v podobě převedení čistého nákladu na stát by se dodržela zásada přiměřenosti pouze tehdy, pokud by umožnilo vyrovnání podmínek hospodářské soutěže. Protože některé sociální a daňové odvody nebyly zahrnuty od základu výpočtu ročního odvodu, společnost France Télécom nebyla postavena do stejného postavení s podniky odvětví, pokud jde o sociální odvody, které mají za základ platy.

| (152) | Na rozdíl od tvrzení Francouzské republiky a společnosti France Télécom není rovněž odůvodněné zohledňovat výši mimořádného paušálního odvodu v částce 5,7 miliardy EUR, který společnost France Télécom již uhradila v roce 1997, a srovnávat ji s nedostatečnou mírou přímého odvodu uplatňovanou na společnost France Télécom. |
| --- | --- |

(152)

Na rozdíl od tvrzení Francouzské republiky a společnosti France Télécom není rovněž odůvodněné zohledňovat výši mimořádného paušálního odvodu v částce 5,7 miliardy EUR, který společnost France Télécom již uhradila v roce 1997, a srovnávat ji s nedostatečnou mírou přímého odvodu uplatňovanou na společnost France Télécom.

| (153) | Úvodem by Komise chtěla připomenout, že musí pro každou situaci zjistit, zda byly splněny podmínky pro uplatnění odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, aniž by ji předchozí rozhodovací praxe nutila k tomu, aby tuto odchylku považovala za prokázanou (64). |
| --- | --- |

(153)

Úvodem by Komise chtěla připomenout, že musí pro každou situaci zjistit, zda byly splněny podmínky pro uplatnění odchylky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, aniž by ji předchozí rozhodovací praxe nutila k tomu, aby tuto odchylku považovala za prokázanou (64).

| (154) | Zde zkoumaná reforma se v každém případě v mnoha ohledech liší od reformy, jež byla předmětem rozhodnutí o společnosti La Poste
   (65) a na niž se odvolávají francouzské orgány. |
| --- | --- |

(154)

Zde zkoumaná reforma se v každém případě v mnoha ohledech liší od reformy, jež byla předmětem rozhodnutí o společnosti La Poste
   (65) a na niž se odvolávají francouzské orgány.

| (155) | Na rozdíl od reformy, jež byla předmětem rozhodnutí o společnosti La Poste a které se dovolává Francouzská republika a společnost France Télécom, k reformě způsobu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom došlo v předvečer otevření trhů na úrovni Unie, na nichž France Télécom mohla působit. |
| --- | --- |

(155)

Na rozdíl od reformy, jež byla předmětem rozhodnutí o společnosti La Poste a které se dovolává Francouzská republika a společnost France Télécom, k reformě způsobu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom došlo v předvečer otevření trhů na úrovni Unie, na nichž France Télécom mohla působit.

| (156) | Ukazuje se ostatně, že společnost France Télécom využila této liberalizace k tomu, aby začala působit na trzích ostatních členských států, a to nejenom díky změně svého statusu na akciovou společnost, ale také částečně díky tomu, že ze své rozvahy mohla odstranit závazky v podobě důchodových nákladů, a díky nižším případným budoucím odvodům vyplývajícím z reformy. Toto snížení závazků v její účetní rozvaze umožnilo společnosti France Télécom posílit solventnost a možnosti získat půjčky. Z údajů o zadlužení, které poskytly stěžovatelé ve svých připomínkách a jehož výši Francouzská republika nepopírá, vyplývá, že čisté finanční zadlužení společnosti France Télécom se zvýšilo z 19,2 miliardy EUR v roce 1997 na 83 miliard EUR v roce 2002. |
| --- | --- |

(156)

Ukazuje se ostatně, že společnost France Télécom využila této liberalizace k tomu, aby začala působit na trzích ostatních členských států, a to nejenom díky změně svého statusu na akciovou společnost, ale také částečně díky tomu, že ze své rozvahy mohla odstranit závazky v podobě důchodových nákladů, a díky nižším případným budoucím odvodům vyplývajícím z reformy. Toto snížení závazků v její účetní rozvaze umožnilo společnosti France Télécom posílit solventnost a možnosti získat půjčky. Z údajů o zadlužení, které poskytly stěžovatelé ve svých připomínkách a jehož výši Francouzská republika nepopírá, vyplývá, že čisté finanční zadlužení společnosti France Télécom se zvýšilo z 19,2 miliardy EUR v roce 1997 na 83 miliard EUR v roce 2002.

| (157) | Je pravda, že výchozím bodem tohoto značného nárůstu finančního zadlužení může být aktivní investiční politika při rozvoji na trzích ostatních členských států umožněná liberalizací. Zůstává přesto skutečností, že získání nutných prostředků bylo zčásti umožněno snížením důchodových nákladů v čisté výši [...] miliard EUR, které byly v roce 1996 převedeny na francouzský stát. Vzhledem k této skutečnosti nejsou ani nepřímo neopodstatněné připomínky telekomunikačního operátora, kterými se snaží prokázat, že podpora údajně umožnila společnosti France Télécom financovat její mezinárodní rozvoj (připomínky převzaté v bodě odůvodnění č. 68). |
| --- | --- |

(157)

Je pravda, že výchozím bodem tohoto značného nárůstu finančního zadlužení může být aktivní investiční politika při rozvoji na trzích ostatních členských států umožněná liberalizací. Zůstává přesto skutečností, že získání nutných prostředků bylo zčásti umožněno snížením důchodových nákladů v čisté výši [...] miliard EUR, které byly v roce 1996 převedeny na francouzský stát. Vzhledem k této skutečnosti nejsou ani nepřímo neopodstatněné připomínky telekomunikačního operátora, kterými se snaží prokázat, že podpora údajně umožnila společnosti France Télécom financovat její mezinárodní rozvoj (připomínky převzaté v bodě odůvodnění č. 68).

| (158) | Naopak všechny trhy poštovních služeb, na nichž francouzská společnost La Poste může v Unii působit, nejsou ještě zcela otevřeny hospodářské soutěži a budou otevřeny až v roce 2012, tudíž šest let po reformě financování důchodů společnosti La Poste (66). Omezující vliv na hospodářskou soutěž podpory poskytnuté společnosti France Télécom na plně otevřených trzích je proto výraznější než v případě podpory poskytnuté společnosti La Poste. Úplná podobnost podmínek, které jsou nutné pro slučitelnost podpory, proto neexistuje, neboť se jedná o odlišné konkurenční situace na trzích, jejichž otevření na úrovni Unie má odlišné upřednostnění a jejichž přínos ke konkurenceschopnosti hospodářství Unie je také různý. Z uvedeného vyplývá, že kritérium společného zájmu uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nelze posuzovat v obou konkrétních případech stejným způsobem. |
| --- | --- |

(158)

Naopak všechny trhy poštovních služeb, na nichž francouzská společnost La Poste může v Unii působit, nejsou ještě zcela otevřeny hospodářské soutěži a budou otevřeny až v roce 2012, tudíž šest let po reformě financování důchodů společnosti La Poste (66). Omezující vliv na hospodářskou soutěž podpory poskytnuté společnosti France Télécom na plně otevřených trzích je proto výraznější než v případě podpory poskytnuté společnosti La Poste. Úplná podobnost podmínek, které jsou nutné pro slučitelnost podpory, proto neexistuje, neboť se jedná o odlišné konkurenční situace na trzích, jejichž otevření na úrovni Unie má odlišné upřednostnění a jejichž přínos ke konkurenceschopnosti hospodářství Unie je také různý. Z uvedeného vyplývá, že kritérium společného zájmu uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nelze posuzovat v obou konkrétních případech stejným způsobem.

| (159) | Kromě toho finanční situace společnosti La Poste, a tím i její možnosti rozvoje na vnějších trzích nebo posílení na francouzském trhu, nejsou srovnatelné se společností France Télécom. Jak zdůraznilo rozhodnutí o společnosti La Poste, bez reformy z roku 2006 by společnost La Poste kvůli přechodu na nové účetní standardy musela zanést do svých účtů rezervu ve výši 76 miliard EUR na závazky ve prospěch státu, kterou dosud vedla mimo rozvahu (67). Narozdíl od společnosti La Poste si ale společnost France Télécom vytvářela ve svých účtech účetní rezervy, aby čelila svým budoucím závazkům bez reformy, což objektivně odlišuje finanční situace obou podniků. |
| --- | --- |

(159)

Kromě toho finanční situace společnosti La Poste, a tím i její možnosti rozvoje na vnějších trzích nebo posílení na francouzském trhu, nejsou srovnatelné se společností France Télécom. Jak zdůraznilo rozhodnutí o společnosti La Poste, bez reformy z roku 2006 by společnost La Poste kvůli přechodu na nové účetní standardy musela zanést do svých účtů rezervu ve výši 76 miliard EUR na závazky ve prospěch státu, kterou dosud vedla mimo rozvahu (67). Narozdíl od společnosti La Poste si ale společnost France Télécom vytvářela ve svých účtech účetní rezervy, aby čelila svým budoucím závazkům bez reformy, což objektivně odlišuje finanční situace obou podniků.

| (160) | Neexistence reformy týkající se společnosti France Télécom a pokračování režimu stanoveného zákonem z roku 1990 by se projevilo nárůstem důchodových nákladů, který by se podle tehdejších výhledů uvedených v bodě odůvodnění č. 30 stal počínaje roky 2005–2007 výrazný, což potvrzují následné výsledky uvedené v tabulce č. 3. Pokračování zavedeného režimu uplatňovaného na společnost La Poste se v okamžiku reformy projevilo okamžitě ročními nadnáklady pro tuto společnost ve výši přibližně [...] milionů EUR (68). |
| --- | --- |

(160)

Neexistence reformy týkající se společnosti France Télécom a pokračování režimu stanoveného zákonem z roku 1990 by se projevilo nárůstem důchodových nákladů, který by se podle tehdejších výhledů uvedených v bodě odůvodnění č. 30 stal počínaje roky 2005–2007 výrazný, což potvrzují následné výsledky uvedené v tabulce č. 3. Pokračování zavedeného režimu uplatňovaného na společnost La Poste se v okamžiku reformy projevilo okamžitě ročními nadnáklady pro tuto společnost ve výši přibližně [...] milionů EUR (68).

| (161) | Není tak prokázáno, že by situace obou podniků byla pod vlivem zákona platného před jednotlivými reformami, jež se jich týkaly, a tedy i dopad těchto reforem na hospodářskou soutěž, stejná. Skutečnosti ukazují opak. Z uvedeného vyplývá, že přezkum, který by dospěl k podobným závěrům v obou případech, není opodstatněný. |
| --- | --- |

(161)

Není tak prokázáno, že by situace obou podniků byla pod vlivem zákona platného před jednotlivými reformami, jež se jich týkaly, a tedy i dopad těchto reforem na hospodářskou soutěž, stejná. Skutečnosti ukazují opak. Z uvedeného vyplývá, že přezkum, který by dospěl k podobným závěrům v obou případech, není opodstatněný.

| (162) | V případě rozhodnutí o společností La Poste byly navíc dostatečné důvody k usouzení, že mimořádný paušální odvod může být v budoucnu přidělen jako záloha na uhrazení odvodů vázaných na změněnou míru konkurenční spravedlnosti. Tyto důvody v tomto konkrétním případě neexistují. Podmínka vynucující přidělení mimořádného odvodu společnosti La Poste byla totiž stanovena poté, co Komise přistoupila k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, protože napadla podcenění přímého odvodu nutného k dosažení míry konkurenční spravedlnosti. |
| --- | --- |

(162)

V případě rozhodnutí o společností La Poste byly navíc dostatečné důvody k usouzení, že mimořádný paušální odvod může být v budoucnu přidělen jako záloha na uhrazení odvodů vázaných na změněnou míru konkurenční spravedlnosti. Tyto důvody v tomto konkrétním případě neexistují. Podmínka vynucující přidělení mimořádného odvodu společnosti La Poste byla totiž stanovena poté, co Komise přistoupila k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, protože napadla podcenění přímého odvodu nutného k dosažení míry konkurenční spravedlnosti.

| (163) | Ve velké míře a přesto, že to francouzské orgány výslovně neuznaly, přidělení předmětného mimořádného paušálního odvodu v rozhodnutí o společnosti La Poste tak bylo výsledkem jednání mezi Komisí a členským státem vedeného za účelem uhrazení přímého odvodu, který by zajistil míru konkurenční spravedlnosti. V tomto jednání spočívalo výchozí stanovisko francouzských orgánů, které sdělily ve svém oznámení ze dne 23. června 2006 po prvních výměnách o této věci v prosinci 2005, v tom, že mimořádný odvod, s nímž se pro společnost La Poste počítalo, není z hlediska konkurenční spravedlnosti nutný, a to na rozdíl od plánovaného návrhu reformy každoročního odvodu. |
| --- | --- |

(163)

Ve velké míře a přesto, že to francouzské orgány výslovně neuznaly, přidělení předmětného mimořádného paušálního odvodu v rozhodnutí o společnosti La Poste tak bylo výsledkem jednání mezi Komisí a členským státem vedeného za účelem uhrazení přímého odvodu, který by zajistil míru konkurenční spravedlnosti. V tomto jednání spočívalo výchozí stanovisko francouzských orgánů, které sdělily ve svém oznámení ze dne 23. června 2006 po prvních výměnách o této věci v prosinci 2005, v tom, že mimořádný odvod, s nímž se pro společnost La Poste počítalo, není z hlediska konkurenční spravedlnosti nutný, a to na rozdíl od plánovaného návrhu reformy každoročního odvodu.

| (164) | Rozhodnutí Komise tak nepotvrdilo již probíhající reformu, jak se zřejmě snaží tvrdit společnost France Télécom. Oznámení a rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 12. října 2006 předcházely stanovení výše mimořádného odvodu zákonem č. 2006-1771 ze dne 30. prosince 2006 (opravný zákon o státním rozpočtu na rok 2006). Uvedená jednání se týkala několika aspektů reformy, a to zejména zohlednění zvýhodnění, jež by mohla představovat reforma oznámená v minulosti, rozsah výpočtu plánované míry odvodu a způsoby zohlednění zvláštností poštovní banky ve srovnání s poštovními službami a přidělenými zaměstnanci. Jednání pokračovala a francouzské orgány souhlasily až ve svých připomínkách ze dne 8. června 2007 se způsoby přidělení mimořádného odvodu v rámci celkové dohody o reformě, a změnily tak své oznámené stanovisko ohledně mimořádného odvodu a způsobu výpočtu budoucích každoročních příspěvků. |
| --- | --- |

(164)

Rozhodnutí Komise tak nepotvrdilo již probíhající reformu, jak se zřejmě snaží tvrdit společnost France Télécom. Oznámení a rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 12. října 2006 předcházely stanovení výše mimořádného odvodu zákonem č. 2006-1771 ze dne 30. prosince 2006 (opravný zákon o státním rozpočtu na rok 2006). Uvedená jednání se týkala několika aspektů reformy, a to zejména zohlednění zvýhodnění, jež by mohla představovat reforma oznámená v minulosti, rozsah výpočtu plánované míry odvodu a způsoby zohlednění zvláštností poštovní banky ve srovnání s poštovními službami a přidělenými zaměstnanci. Jednání pokračovala a francouzské orgány souhlasily až ve svých připomínkách ze dne 8. června 2007 se způsoby přidělení mimořádného odvodu v rámci celkové dohody o reformě, a změnily tak své oznámené stanovisko ohledně mimořádného odvodu a způsobu výpočtu budoucích každoročních příspěvků.

| (165) | Dále pak na rozdíl od ustanovení zákona o státním rozpočtu na rok 1997, kterým vzniklo veřejnoprávní zařízení pro správu odvodu společnosti France Télécom a který stanovil nepružná pravidla pro každoroční úhrady státu, nepodléhalo veřejnoprávní zařízení pro správu odvodu společnosti La Poste zvláštním pravidlům (69). Protože se jednalo o mimořádný odvod, který bylo možno volně přidělit, Komise mohla soudit, že Francouzská republika by bývala mohla snížit jeho výši a souběžně zvýšit míru každoročního odvodu společnosti La Poste. |
| --- | --- |

(165)

Dále pak na rozdíl od ustanovení zákona o státním rozpočtu na rok 1997, kterým vzniklo veřejnoprávní zařízení pro správu odvodu společnosti France Télécom a který stanovil nepružná pravidla pro každoroční úhrady státu, nepodléhalo veřejnoprávní zařízení pro správu odvodu společnosti La Poste zvláštním pravidlům (69). Protože se jednalo o mimořádný odvod, který bylo možno volně přidělit, Komise mohla soudit, že Francouzská republika by bývala mohla snížit jeho výši a souběžně zvýšit míru každoročního odvodu společnosti La Poste.

| (166) | Je nutno dále konstatovat, že znění zákona z roku 1996 stanoví parametry výpočtu každoročního výpočtu hrazeného pravidelně státu jako vyrovnání za penze státních zaměstnanců, aniž se zmiňuje o zohlednění rizik, která nejsou společná státním a soukromoprávním zaměstnancům. V tomto ohledu Tribunál a Soudní dvůr ohledně živnostenské daně, kterou společnost France Télécom měla uhradit, upřesnily, že zmírnění zatížení nelze kompenzovat uložením odlišného zvláštního zatížení, a to zejména pokud členský stát, v tomto konkrétním případě Francouzská republika, není schopen prokázat, že předchozí zatížení byla zavedena s výhledem na nižší budoucí zatížení v rámci odlišného daňového režimu (70). |
| --- | --- |

(166)

Je nutno dále konstatovat, že znění zákona z roku 1996 stanoví parametry výpočtu každoročního výpočtu hrazeného pravidelně státu jako vyrovnání za penze státních zaměstnanců, aniž se zmiňuje o zohlednění rizik, která nejsou společná státním a soukromoprávním zaměstnancům. V tomto ohledu Tribunál a Soudní dvůr ohledně živnostenské daně, kterou společnost France Télécom měla uhradit, upřesnily, že zmírnění zatížení nelze kompenzovat uložením odlišného zvláštního zatížení, a to zejména pokud členský stát, v tomto konkrétním případě Francouzská republika, není schopen prokázat, že předchozí zatížení byla zavedena s výhledem na nižší budoucí zatížení v rámci odlišného daňového režimu (70).

| (167) | Komise nemůže přehlédnout, že cílem zvláštního paušálního odvodu uhrazeného již v roce 1997 bylo podle výslovného ustanovení článku 6 zákona z roku 1996 částečné vyrovnání francouzského státu za finanční zatížení, které pro něj vyplývalo ze zákona z roku 1996. |
| --- | --- |

(167)

Komise nemůže přehlédnout, že cílem zvláštního paušálního odvodu uhrazeného již v roce 1997 bylo podle výslovného ustanovení článku 6 zákona z roku 1996 částečné vyrovnání francouzského státu za finanční zatížení, které pro něj vyplývalo ze zákona z roku 1996.

| (168) | Ze zprávy Senátu převzaté v bodě odůvodnění č. 27 vyplývá, že odhlasováním zásady mimořádného odvodu se zákonodárci nepokoušeli zohlednit a ještě méně vyrovnat rozdíl mezi ročními odvody společnosti France Télécom a poměrně vyššími odvody konkurentů. Zákonodárci naopak úmyslně uložili společnosti France Télécom hrazení každoročních odvodů, které nepokrývaly rizika, jež nejsou společná oběma kategoriím zaměstnanců (státním a nestátním zaměstnancům), a to aniž by stanovili spojitost mezi tímto rozhodnutím a zaplacením mimořádného odvodu uhrazeného v roce 1997. |
| --- | --- |

(168)

Ze zprávy Senátu převzaté v bodě odůvodnění č. 27 vyplývá, že odhlasováním zásady mimořádného odvodu se zákonodárci nepokoušeli zohlednit a ještě méně vyrovnat rozdíl mezi ročními odvody společnosti France Télécom a poměrně vyššími odvody konkurentů. Zákonodárci naopak úmyslně uložili společnosti France Télécom hrazení každoročních odvodů, které nepokrývaly rizika, jež nejsou společná oběma kategoriím zaměstnanců (státním a nestátním zaměstnancům), a to aniž by stanovili spojitost mezi tímto rozhodnutím a zaplacením mimořádného odvodu uhrazeného v roce 1997.

| (169) | Náklady, které pro společnost France Télécom představoval paušální odvod, byly vloženy jako obecný příjem do státního rozpočtu, investovány do veřejnoprávního zařízení pověřeného jejich správou a vyčerpány. Za těchto okolností Komise nemůže částečně nebo úplně přiřknout teoreticky a následně již vyčerpaný mimořádný paušální odvod cíli, který je zcela odlišný od cíle, který mu určily francouzské orgány a se kterým zákon nepočítá, to znamená vyrovnání za nezohlednění rizik, jež nejsou společná soukromoprávním a státní zaměstnancům. Tento paušální odvod tak nebyl stanoven se záměrem úplného vyrovnání v rámci odlišného předpisového a právního režimu každoročních odvodů společnosti France Télécom s odvody konkurentů. |
| --- | --- |

(169)

Náklady, které pro společnost France Télécom představoval paušální odvod, byly vloženy jako obecný příjem do státního rozpočtu, investovány do veřejnoprávního zařízení pověřeného jejich správou a vyčerpány. Za těchto okolností Komise nemůže částečně nebo úplně přiřknout teoreticky a následně již vyčerpaný mimořádný paušální odvod cíli, který je zcela odlišný od cíle, který mu určily francouzské orgány a se kterým zákon nepočítá, to znamená vyrovnání za nezohlednění rizik, jež nejsou společná soukromoprávním a státní zaměstnancům. Tento paušální odvod tak nebyl stanoven se záměrem úplného vyrovnání v rámci odlišného předpisového a právního režimu každoročních odvodů společnosti France Télécom s odvody konkurentů.

| (170) | Ze stejných důvodů a kvůli pravidlům správy a převádění do státního rozpočtu, které od roku 1997 stanoví zákon o státním rozpočtu a které se dodnes provádějí, nelze přijmout tvrzení a výpočty Francouzské republiky, kterými se snaží prokázat, že reforma z roku 1996 vedla k dnešnímu dni ke značnému přebytku příjmů státu. |
| --- | --- |

(170)

Ze stejných důvodů a kvůli pravidlům správy a převádění do státního rozpočtu, které od roku 1997 stanoví zákon o státním rozpočtu a které se dodnes provádějí, nelze přijmout tvrzení a výpočty Francouzské republiky, kterými se snaží prokázat, že reforma z roku 1996 vedla k dnešnímu dni ke značnému přebytku příjmů státu.

| (171) | Vzhledem ke způsobům, jakými příslušné veřejnoprávní zařízení spravuje a využívá mimořádný paušální odvod společnosti France Télécom a které stanoví zákon o státním rozpočtu, a vzhledem k číselným údajům o převodech skutečně provedených od roku 1997, které předala Francouzská republika a které jsou popsány v bodech odůvodnění č. 36 a 37 a uvedeny v tabulce č. 3, je nutno konstatovat, že příjmy, které se Francouzská republika snaží zdůrazňovat a které byly investovány s úrokovým výnosem ve výši 7 %, nikdy neexistovaly.
  [...]. Tvrzení kromě toho neodpovídá skutečnému jednání francouzských orgánů. Vzhledem k pravidlům správy, které stanovily zákony o státním rozpočtu od jeho vzniku, uvedené veřejnoprávní zařízení nevytvářelo takové příjmy, s nimiž se ostatně nepočítalo a které nevynášely úroky. Prostředky zařízení naopak měly být údajně zcela vyčerpány k 31. prosinci 2011. Tyto prostředky by byly vyčerpány dříve, pokud by byly přiděleny na financování reformy z roku 1996, což Francouzská republika ostatně popírá, a to i tehdy, pokud by se do nich zahrnuly vyšší příjmy z daně z příjmů právnických osob, které francouzské orgány zdůrazňují. Zohlednění vyšších příjmů z daně z příjmů právnických osob je mimochodem protiprávní, protože vede ke smíšení různých úloh státu. Směšování mezi těmito různými úlohami, jež nabízejí francouzské orgány, nelze přijmout a je nutno nadále rozlišovat na jedné straně mezi státem, který poskytuje podporu společnosti France Télécom tím, že na sebe přebírá vyplácení důchodů státním zaměstnancům, aby rozvíjel plnohodnotnou hospodářskou soutěž, na druhé straně státem, který je akcionářem společnosti France Télécom, a konečně státem, který je veřejnou mocí vykonávající svou daňovou pravomoc. |
| --- | --- |

(171)

Vzhledem ke způsobům, jakými příslušné veřejnoprávní zařízení spravuje a využívá mimořádný paušální odvod společnosti France Télécom a které stanoví zákon o státním rozpočtu, a vzhledem k číselným údajům o převodech skutečně provedených od roku 1997, které předala Francouzská republika a které jsou popsány v bodech odůvodnění č. 36 a 37 a uvedeny v tabulce č. 3, je nutno konstatovat, že příjmy, které se Francouzská republika snaží zdůrazňovat a které byly investovány s úrokovým výnosem ve výši 7 %, nikdy neexistovaly.

[...]. Tvrzení kromě toho neodpovídá skutečnému jednání francouzských orgánů. Vzhledem k pravidlům správy, které stanovily zákony o státním rozpočtu od jeho vzniku, uvedené veřejnoprávní zařízení nevytvářelo takové příjmy, s nimiž se ostatně nepočítalo a které nevynášely úroky. Prostředky zařízení naopak měly být údajně zcela vyčerpány k 31. prosinci 2011. Tyto prostředky by byly vyčerpány dříve, pokud by byly přiděleny na financování reformy z roku 1996, což Francouzská republika ostatně popírá, a to i tehdy, pokud by se do nich zahrnuly vyšší příjmy z daně z příjmů právnických osob, které francouzské orgány zdůrazňují. Zohlednění vyšších příjmů z daně z příjmů právnických osob je mimochodem protiprávní, protože vede ke smíšení různých úloh státu. Směšování mezi těmito různými úlohami, jež nabízejí francouzské orgány, nelze přijmout a je nutno nadále rozlišovat na jedné straně mezi státem, který poskytuje podporu společnosti France Télécom tím, že na sebe přebírá vyplácení důchodů státním zaměstnancům, aby rozvíjel plnohodnotnou hospodářskou soutěž, na druhé straně státem, který je akcionářem společnosti France Télécom, a konečně státem, který je veřejnou mocí vykonávající svou daňovou pravomoc.

| (172) | Dále je nutno poznamenat, že žádost předložená Francouzskou republikou a společností France Télécom ohledně zohlednění mimořádného odvodu při přezkumu slučitelnosti reformy je v rozporu s připomínkami, které Francouzská republika vyjádřila dopisem ze dne 17. března 2004 a podle nichž „mimořádný paušální odvod stanovený článkem 6 zákona ze dne 26. července 1996 nelze analyzovat jako vyrovnání za údajné ’zvýhodnění‘. Analýza jeho výše je z hlediska předpisů o státní podpoře tím spíše nerelevantní“, že jeho výše představovala „mimořádný odvod ve prospěch jeho jediného akcionáře [francouzský stát], který lze přirovnat mimořádné dividendě rozdělené před otevřením kapitálu soukromým investorům“. |
| --- | --- |

(172)

Dále je nutno poznamenat, že žádost předložená Francouzskou republikou a společností France Télécom ohledně zohlednění mimořádného odvodu při přezkumu slučitelnosti reformy je v rozporu s připomínkami, které Francouzská republika vyjádřila dopisem ze dne 17. března 2004 a podle nichž „mimořádný paušální odvod stanovený článkem 6 zákona ze dne 26. července 1996 nelze analyzovat jako vyrovnání za údajné ’zvýhodnění‘. Analýza jeho výše je z hlediska předpisů o státní podpoře tím spíše nerelevantní“, že jeho výše představovala „mimořádný odvod ve prospěch jeho jediného akcionáře [francouzský stát], který lze přirovnat mimořádné dividendě rozdělené před otevřením kapitálu soukromým investorům“.

| (173) | Uvažování, které je základem tvrzení zastávaného kdysi Francouzskou republikou, má určitou finanční a hospodářskou logiku. Je pochopitelné, že jediný akcionář se těsně před otevřením kapitálu jiným investorům pokusí pro sebe získat co možná nejvíce dostupných prostředků z podniku, který svůj kapitál otevírá, za předpokladu, že to neohrozí přitažlivost investování. Tento poslední aspekt byl zohledněn ve finančních parametrech uložených počáteční rozvaze společnosti France Télécom, z níž nepřímo vyplývá výše mimořádného paušálního odvodu, jak to bylo uvedeno v parlamentu v roce 1996. Ze strany státu jako rozumně uvažujícího jediného akcionáře bylo proto zcela logické, že podle tvrzení Francouzské republiky samé odebral co možná nejvyšší částku mimořádné dividendy místo toho, aby ponechal prostředky v podniku, po jehož otevření kapitálu v roce 1997 by získával pouze to, co odpovídá jeho podílu na kapitálu, který si ponechal. |
| --- | --- |

(173)

Uvažování, které je základem tvrzení zastávaného kdysi Francouzskou republikou, má určitou finanční a hospodářskou logiku. Je pochopitelné, že jediný akcionář se těsně před otevřením kapitálu jiným investorům pokusí pro sebe získat co možná nejvíce dostupných prostředků z podniku, který svůj kapitál otevírá, za předpokladu, že to neohrozí přitažlivost investování. Tento poslední aspekt byl zohledněn ve finančních parametrech uložených počáteční rozvaze společnosti France Télécom, z níž nepřímo vyplývá výše mimořádného paušálního odvodu, jak to bylo uvedeno v parlamentu v roce 1996. Ze strany státu jako rozumně uvažujícího jediného akcionáře bylo proto zcela logické, že podle tvrzení Francouzské republiky samé odebral co možná nejvyšší částku mimořádné dividendy místo toho, aby ponechal prostředky v podniku, po jehož otevření kapitálu v roce 1997 by získával pouze to, co odpovídá jeho podílu na kapitálu, který si ponechal.

| (174) | Platnost tohoto uvažování, které ve své době Francouzská republika předložila při žádosti, aby analýza doplatku ve výši 5,7 miliardy EUR nebyla v žádném případě zohledněna při posuzování reformy z hlediska pravidel o státní podpoře, potvrzují ostatně její připomínky předložené během řízení. Svým prohlášením, že nastavení výše doplatku bylo údajně provedeno ne v závislosti na odhadovaných nákladech reformy pro stát nebo výhod, které by společnost France Télécom získala, ale na možnostech podniku hradit odvody, Francouzská republika naznačuje, že uvalení doplatku vyplývá spíše z chování rozumně uvažujícího jediného akcionáře než z chování státu jako regulátora, který se stará o vyváženost důchodových nákladů, které podle reformy má. |
| --- | --- |

(174)

Platnost tohoto uvažování, které ve své době Francouzská republika předložila při žádosti, aby analýza doplatku ve výši 5,7 miliardy EUR nebyla v žádném případě zohledněna při posuzování reformy z hlediska pravidel o státní podpoře, potvrzují ostatně její připomínky předložené během řízení. Svým prohlášením, že nastavení výše doplatku bylo údajně provedeno ne v závislosti na odhadovaných nákladech reformy pro stát nebo výhod, které by společnost France Télécom získala, ale na možnostech podniku hradit odvody, Francouzská republika naznačuje, že uvalení doplatku vyplývá spíše z chování rozumně uvažujícího jediného akcionáře než z chování státu jako regulátora, který se stará o vyváženost důchodových nákladů, které podle reformy má.

| (175) | Pokud by se mělo postupovat podle takového uvažování, Komise by neměla, jak to kdysi požadovala Francouzská republika, mimořádný paušální odvod v analýze slučitelnosti reformy s pravidly o státní podpoře zohledňovat. Z uvedeného vyplývá, že by se mělo zohlednit pouze snížení ročních odvodů společnosti France Télécom pod úroveň odvodů konkurentů, kterého se chtělo od roku 1997 reformou dosáhnout. |
| --- | --- |

(175)

Pokud by se mělo postupovat podle takového uvažování, Komise by neměla, jak to kdysi požadovala Francouzská republika, mimořádný paušální odvod v analýze slučitelnosti reformy s pravidly o státní podpoře zohledňovat. Z uvedeného vyplývá, že by se mělo zohlednit pouze snížení ročních odvodů společnosti France Télécom pod úroveň odvodů konkurentů, kterého se chtělo od roku 1997 reformou dosáhnout.

| (176) | Ze stejných důvodů nemůže Komise postupovat podle připomínek stěžovatelů, ve kterých požadují zavedení vyrovnávacích mechanizmů pro mimořádný paušální odvod uhrazený v roce 1997 a každoroční odvod zaměstnavatele společnosti France Télécom s cílem zajistit finanční neutralitu reformy. Znamenalo by to provést také nový výpočet a teoretické následné přerozdělení celého nebo části mimořádného paušálního odvodu uhrazeného státnímu rozpočtu v roce 1997. Zmiňovaný mechanizmus by také znamenal zavést následnou kontrolu rok po roce, jejímž cílem by nebylo zajistit přiměřenost poskytnuté podpory, byť sníženou o mimořádný paušální odvod z roku 1997, ale odstranit z reformy jakoukoliv podporu. |
| --- | --- |

(176)

Ze stejných důvodů nemůže Komise postupovat podle připomínek stěžovatelů, ve kterých požadují zavedení vyrovnávacích mechanizmů pro mimořádný paušální odvod uhrazený v roce 1997 a každoroční odvod zaměstnavatele společnosti France Télécom s cílem zajistit finanční neutralitu reformy. Znamenalo by to provést také nový výpočet a teoretické následné přerozdělení celého nebo části mimořádného paušálního odvodu uhrazeného státnímu rozpočtu v roce 1997. Zmiňovaný mechanizmus by také znamenal zavést následnou kontrolu rok po roce, jejímž cílem by nebylo zajistit přiměřenost poskytnuté podpory, byť sníženou o mimořádný paušální odvod z roku 1997, ale odstranit z reformy jakoukoliv podporu.

| (177) | Na druhé straně je ale nutno přezkoumat, zda lze zaplacení mimořádného odvodu zohlednit při posouzení slučitelnosti opatření podpory s vnitřním trhem a držet se přitom zdůvodnění tohoto zaplacení v podobě stanovené zákonem z roku 1996. |
| --- | --- |

(177)

Na druhé straně je ale nutno přezkoumat, zda lze zaplacení mimořádného odvodu zohlednit při posouzení slučitelnosti opatření podpory s vnitřním trhem a držet se přitom zdůvodnění tohoto zaplacení v podobě stanovené zákonem z roku 1996.

| (178) | Podle zákona z roku 1996 byl mimořádný paušální odvod v roce 1997 zaplacen jako vyrovnání za převzetí penzí státem. Za těchto okolností je nutno zohlednit důsledky uvalení tohoto odvodu na celkovou finanční bilanci reformy zavedené zákonem z roku 1996 v podobě, v jaké je dodnes prováděna. Je nutno zohlednit dobu, po kterou byly náklady na důchodové penze pokryty mimořádným paušálním odvodem. |
| --- | --- |

(178)

Podle zákona z roku 1996 byl mimořádný paušální odvod v roce 1997 zaplacen jako vyrovnání za převzetí penzí státem. Za těchto okolností je nutno zohlednit důsledky uvalení tohoto odvodu na celkovou finanční bilanci reformy zavedené zákonem z roku 1996 v podobě, v jaké je dodnes prováděna. Je nutno zohlednit dobu, po kterou byly náklady na důchodové penze pokryty mimořádným paušálním odvodem.

| (179) | Pokud jde o srovnání finančních toků u společnosti France Télécom rozložené v čase, to znamená zaplacení mimořádného odvodu v roce 1997 a nižší každoroční odvody vyplývající od té doby ze zákona z roku 1996, je nutno částky aktualizovat. Během roku 1997 bylo až do října 1997 hrazení mimořádného odvodu rozloženo do několika splátek, i když jeho financování pomocí půjčky znamenalo pro společnost France Télécom odložení finančního zatížení. Na druhé straně k placením přímého odvodu docházelo od počátku roku 1997. Diskontní sazba má v zásadě být sazba vyplývající ze sdělení Komise platné v této oblasti (71), tedy sazba, která pro znázornění dosahovala v říjnu 1997 výše 5,53 %. Je nutno přezkoumat, zde je v tomto konkrétním případě vhodné použít sazbu odlišnou od platné sazby Komise, a odchýlit se tak od pravidel sdělených členským státům, které Komise přijala a které je nutno provádět s výjimkou řádně odůvodněných případů. |
| --- | --- |

(179)

Pokud jde o srovnání finančních toků u společnosti France Télécom rozložené v čase, to znamená zaplacení mimořádného odvodu v roce 1997 a nižší každoroční odvody vyplývající od té doby ze zákona z roku 1996, je nutno částky aktualizovat. Během roku 1997 bylo až do října 1997 hrazení mimořádného odvodu rozloženo do několika splátek, i když jeho financování pomocí půjčky znamenalo pro společnost France Télécom odložení finančního zatížení. Na druhé straně k placením přímého odvodu docházelo od počátku roku 1997. Diskontní sazba má v zásadě být sazba vyplývající ze sdělení Komise platné v této oblasti (71), tedy sazba, která pro znázornění dosahovala v říjnu 1997 výše 5,53 %. Je nutno přezkoumat, zde je v tomto konkrétním případě vhodné použít sazbu odlišnou od platné sazby Komise, a odchýlit se tak od pravidel sdělených členským státům, které Komise přijala a které je nutno provádět s výjimkou řádně odůvodněných případů.

| (180) | V tomto ohledu se zvolení sazby ve výši 7 %, kterou použil pojistný matematik francouzské vlády pro aktualizaci finančních toků reformy od roku 1996 až do roku 2043, nejeví jako oprávněné, [...], protože tato analýza se týká kratšího období z důvodu zjištěného časového rozložení. Sazba ve výši 7 % také značně přesahuje průměr ročních diskontních sazeb za období 1997–2010 ve výši 4,4 %, který Francouzská republika použila ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení, nebo diskontní sazbu ve výši [...] % použitou pro rok 1998 v reformě způsobu financování důchodů společnosti La Poste (72). |
| --- | --- |

(180)

V tomto ohledu se zvolení sazby ve výši 7 %, kterou použil pojistný matematik francouzské vlády pro aktualizaci finančních toků reformy od roku 1996 až do roku 2043, nejeví jako oprávněné, [...], protože tato analýza se týká kratšího období z důvodu zjištěného časového rozložení. Sazba ve výši 7 % také značně přesahuje průměr ročních diskontních sazeb za období 1997–2010 ve výši 4,4 %, který Francouzská republika použila ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení, nebo diskontní sazbu ve výši [...] % použitou pro rok 1998 v reformě způsobu financování důchodů společnosti La Poste (72).

| (181) | Nelze rovněž přijmout sazby okolo 7 % u OAT na 15 let v roce 1996, které zdůrazňuje Francouzská republika. Sazba musí být stanovena v roce 1997 a ne na základě průměru roku 1996. Období 15 let je navíc příliš dlouhé vzhledem k výši každoročních platebních toků, jimž mimořádný paušální odvod měl teoreticky čelit během období a u kterých by pouhé úroky nestačily. Alternativně by z hlediska francouzského státu bylo možno uvažovat o použití složené sazby vytvořené na základě různých sazeb investiční optimalizace mimořádného paušálního odvodu, aby se čelilo časovému rozložení toků vyvolaných reformou z roku 1996. Kromě skutečnosti, že by se taková sazba ve výši okolo 5,50 % podstatně nelišila od referenční sazby Komise pro říjen 1997, použití takové sazby by nezohledňovalo skutečnost, že se analýza provádí z hlediska společnosti France Télécom (73). |
| --- | --- |

(181)

Nelze rovněž přijmout sazby okolo 7 % u OAT na 15 let v roce 1996, které zdůrazňuje Francouzská republika. Sazba musí být stanovena v roce 1997 a ne na základě průměru roku 1996. Období 15 let je navíc příliš dlouhé vzhledem k výši každoročních platebních toků, jimž mimořádný paušální odvod měl teoreticky čelit během období a u kterých by pouhé úroky nestačily. Alternativně by z hlediska francouzského státu bylo možno uvažovat o použití složené sazby vytvořené na základě různých sazeb investiční optimalizace mimořádného paušálního odvodu, aby se čelilo časovému rozložení toků vyvolaných reformou z roku 1996. Kromě skutečnosti, že by se taková sazba ve výši okolo 5,50 % podstatně nelišila od referenční sazby Komise pro říjen 1997, použití takové sazby by nezohledňovalo skutečnost, že se analýza provádí z hlediska společnosti France Télécom (73).

| (182) | V tomto ohledu referenční sazba 7 % u dluhopisů společnosti France Télécom mezi rokem 1991 a rokem 1997, již Francouzská republika zdůrazňuje, pokrývá šestileté období, které zkoumaným skutečnostem jasně předcházelo. V tomto konkrétním případě zůstává skutečností, že společnost France Télécom financovala mimořádný paušální odvod z roku 1996 pomocí krátkodobých emisí a ve značně menším měřítku vydáním dluhopisů. Diskontní sazba vyplývající z úrokových sazeb placených společností France Télécom u nových dluhů nasmlouvaných v roce 1996 ovšem údajně dosahovala podle její účetní rozvahy k 31. prosinci 1996 výše 4,8 % (74). Taková sazba je přizpůsobena skutkové podstatě skutečných finančních nákladů, které společnost France Télécom v té době měla při financování mimořádného odvodu. Nicméně se nejeví jako vhodné činit diskontní sazbu závislou na rozhodnutích přijatých podnikem ve své době, ale použít objektivní referenci zvolenou Komisí v jejím sdělení, jež platí pro oblast diskontních sazeb (75). |
| --- | --- |

(182)

V tomto ohledu referenční sazba 7 % u dluhopisů společnosti France Télécom mezi rokem 1991 a rokem 1997, již Francouzská republika zdůrazňuje, pokrývá šestileté období, které zkoumaným skutečnostem jasně předcházelo. V tomto konkrétním případě zůstává skutečností, že společnost France Télécom financovala mimořádný paušální odvod z roku 1996 pomocí krátkodobých emisí a ve značně menším měřítku vydáním dluhopisů. Diskontní sazba vyplývající z úrokových sazeb placených společností France Télécom u nových dluhů nasmlouvaných v roce 1996 ovšem údajně dosahovala podle její účetní rozvahy k 31. prosinci 1996 výše 4,8 % (74). Taková sazba je přizpůsobena skutkové podstatě skutečných finančních nákladů, které společnost France Télécom v té době měla při financování mimořádného odvodu. Nicméně se nejeví jako vhodné činit diskontní sazbu závislou na rozhodnutích přijatých podnikem ve své době, ale použít objektivní referenci zvolenou Komisí v jejím sdělení, jež platí pro oblast diskontních sazeb (75).

| (183) | Shrnuto, v tomto konkrétním případě není vhodné použít jako referenci sazbu odlišnou od sazby, která vyplývá ze sdělení Komise platného v této oblasti, a odchýlit se tak od pravidel sdělených členským státům, které Komise přijala.

  Tabulka 5


  Finanční toky vyplývající pro společnosti France Télécom z reformy z roku 1996 (1997–2011)













  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| Rok | Vyplacené penze
  (A) | Vyrovnání a nadvyrovnání
  (B) | Roční odvody
  (C) | Zvýhodnění spol. FT
  (D)
  (A + B - C) (76) | Doplatek 1. ledna
  (E) | Úrok
  (F) | Doplatek 31. pros.
  (E + F – D) |
| 1997
   (77) | (...) | (...) | (...) | 122,3 | 5 716,8 | 184,4 | 5 777,9 |
| 1998 | (...) | (...) | (...) | 188,2 | 5 777,9 | 319,5 | 5 909,2 |
| 1999 | (...) | (...) | (...) | 189,8 | 5 909,2 | 326,8 | 6 046,2 |
| 2000 | (...) | (...) | (...) | 298,3 | 6 046,2 | 334,4 | 6 082,2 |
| 2001 | (...) | (...) | (...) | 302,9 | 6 082,2 | 336,3 | 6 115,6 |
| 2002 | (...) | (...) | (...) | 305,9 | 6 115,6 | 338,2 | 6 148,0 |
| 2003 | (...) | (...) | (...) | 364,7 | 6 148,0 | 340,0 | 6 123,3 |
| 2004 | (...) | (...) | (...) | 477,4 | 6 123,3 | 338,6 | 5 984,5 |
| 2005 | (...) | (...) | (...) | 619,1 | 5 984,5 | 330,9 | 5 696,3 |
| 2006 | (...) | (...) | (...) | 744,4 | 5 696,3 | 315,0 | 5 266,9 |
| 2007 | (...) | (...) | (...) | 909,9 | 5 266,9 | 291,3 | 4 648,2 |
| 2008 | (...) | (...) | (...) | 1 101,0 | 4 648,2 | 257,0 | 3 804,3 |
| 2009 | (...) | (...) | (...) | 1 255,8 | 3 804,3 | 210,4 | 2 758,9 |
| 2010 | (...) | (...) | (...) | 1 386,6 | 2 758,9 | 152,6 | 1 524,8 |
| 2011


  (
  odh
  .) | (...) | (...) | (...) | 1 497,5 | 1 524,8 | 84,3 | 111,6 |

(183)

Shrnuto, v tomto konkrétním případě není vhodné použít jako referenci sazbu odlišnou od sazby, která vyplývá ze sdělení Komise platného v této oblasti, a odchýlit se tak od pravidel sdělených členským státům, které Komise přijala.

Tabulka 5

Finanční toky vyplývající pro společnosti France Télécom z reformy z roku 1996 (1997–2011)

(v milionech EUR)

Rok

Vyplacené penze

(A)

Vyrovnání a nadvyrovnání

(B)

Roční odvody

(C)

Zvýhodnění spol. FT

(D)

(A + B - C) (76)

Doplatek 1. ledna

(E)

Úrok

(F)

Doplatek 31. pros.

(E + F – D)

1997
   (77)

(...)

(...)

(...)

122,3

5 716,8

184,4

5 777,9

1998

(...)

(...)

(...)

188,2

5 777,9

319,5

5 909,2

1999

(...)

(...)

(...)

189,8

5 909,2

326,8

6 046,2

2000

(...)

(...)

(...)

298,3

6 046,2

334,4

6 082,2

2001

(...)

(...)

(...)

302,9

6 082,2

336,3

6 115,6

2002

(...)

(...)

(...)

305,9

6 115,6

338,2

6 148,0

2003

(...)

(...)

(...)

364,7

6 148,0

340,0

6 123,3

2004

(...)

(...)

(...)

477,4

6 123,3

338,6

5 984,5

2005

(...)

(...)

(...)

619,1

5 984,5

330,9

5 696,3

2006

(...)

(...)

(...)

744,4

5 696,3

315,0

5 266,9

2007

(...)

(...)

(...)

909,9

5 266,9

291,3

4 648,2

2008

(...)

(...)

(...)

1 101,0

4 648,2

257,0

3 804,3

2009

(...)

(...)

(...)

1 255,8

3 804,3

210,4

2 758,9

2010

(...)

(...)

(...)

1 386,6

2 758,9

152,6

1 524,8

2011

(
  odh
  .)

(...)

(...)

(...)

1 497,5

1 524,8

84,3

111,6

| (184) | Při kapitalizaci s diskontní sazbou ve výši 5,53 % by zohlednění doplatku mělo až do prvního čtvrtletí roku 2012 (78) vyrovnávat snížení každoročních odvodů, které poskytlo společnosti France Télécom provádění reformy z roku 1996. |
| --- | --- |

(184)

Při kapitalizaci s diskontní sazbou ve výši 5,53 % by zohlednění doplatku mělo až do prvního čtvrtletí roku 2012 (78) vyrovnávat snížení každoročních odvodů, které poskytlo společnosti France Télécom provádění reformy z roku 1996.

| (185) | Konečná lhůta tohoto vyrovnání, kterým se neutralizují důsledky reformy, by se navíc s odchylkou několika málo měsíců časově shodovala se skutečným vyčerpáním prostředků veřejného zařízení pověřeného správou mimořádného odvodu společnosti France Télécom, ke kterému mělo dojít dne 31. prosince 2011. K analýze aktualizace se tak připojuje skutečnost, že mimořádný odvod je skutečně vyčerpán. Neexistovaly by tak částky nepřevedené do státního rozpočtu, které by bylo možno přidělit jinak, než stanoví platný zákon o státním rozpočtu. |
| --- | --- |

(185)

Konečná lhůta tohoto vyrovnání, kterým se neutralizují důsledky reformy, by se navíc s odchylkou několika málo měsíců časově shodovala se skutečným vyčerpáním prostředků veřejného zařízení pověřeného správou mimořádného odvodu společnosti France Télécom, ke kterému mělo dojít dne 31. prosince 2011. K analýze aktualizace se tak připojuje skutečnost, že mimořádný odvod je skutečně vyčerpán. Neexistovaly by tak částky nepřevedené do státního rozpočtu, které by bylo možno přidělit jinak, než stanoví platný zákon o státním rozpočtu.

| (186) | Je proto odůvodněné, že kvůli uhrazení tohoto mimořádného odvodu v roce 1997 není společnost France Télécom nucena zaplatit dodatečný roční odvod za období mezi 1. lednem 1997 a dnem po 31. prosinci 2010, který je nutno přesně stanovit. Protože číselné údaje za rok 2011 a údaje ohledně vyrovnání a dodatečného vyrovnání uvedené v tabulce č. 5 vyplývají zejména z odhadů, je nutno, aby Francouzská republika stanovila přesný den na základě skutečných okamžiků provedení plateb, konečných částek vyplacených dávek a nižších odvodů a jiných zvýhodnění společnosti France Télécom, jak vyplývají ze zákona z roku 1996, a to podle zásad výpočtu uvedených v tabulce č. 5. |
| --- | --- |

(186)

Je proto odůvodněné, že kvůli uhrazení tohoto mimořádného odvodu v roce 1997 není společnost France Télécom nucena zaplatit dodatečný roční odvod za období mezi 1. lednem 1997 a dnem po 31. prosinci 2010, který je nutno přesně stanovit. Protože číselné údaje za rok 2011 a údaje ohledně vyrovnání a dodatečného vyrovnání uvedené v tabulce č. 5 vyplývají zejména z odhadů, je nutno, aby Francouzská republika stanovila přesný den na základě skutečných okamžiků provedení plateb, konečných částek vyplacených dávek a nižších odvodů a jiných zvýhodnění společnosti France Télécom, jak vyplývají ze zákona z roku 1996, a to podle zásad výpočtu uvedených v tabulce č. 5.

| (187) | Po neutralizování důsledků mimořádného odvodu a vyčerpání prostředků převedených na stát se ale podpora poskytnutá společnosti France Télécom naplno projeví a poskytne mimo jiné této společnosti zvýhodnění vůči jejím konkurentům. Oprávněnost této podpory bude nadále zachována pouze za podmínky podřízení společnosti France Télécom uhrazení přímého odvodu, který bude vypočítán na základě míry zajišťující skutečnou konkurenční spravedlnost. Pokud tak zůstanou zachována v nezměněné podobě ustanovení zákona z roku 1990 ve znění změněném zákonem z roku 1996 a také platná odvozená prováděcí ustanovení v tom smyslu, že stanoví, že se míra přímého odvodu počítá tak, aby se mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací podléhajícím obecnému právu sociálního zabezpečení vyrovnaly povinné daňové a sociální odvody založené na mzdách při omezení výpočtu na odvody pojištění vůči rizikům, jež jsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, nesplnila by podpora poskytnutá společnosti France Télécom až do uplynutí finančních závazků, které za ni převzal francouzský stát na základě zákona z roku 1996, zásadu přiměřenosti. |
| --- | --- |

(187)

Po neutralizování důsledků mimořádného odvodu a vyčerpání prostředků převedených na stát se ale podpora poskytnutá společnosti France Télécom naplno projeví a poskytne mimo jiné této společnosti zvýhodnění vůči jejím konkurentům. Oprávněnost této podpory bude nadále zachována pouze za podmínky podřízení společnosti France Télécom uhrazení přímého odvodu, který bude vypočítán na základě míry zajišťující skutečnou konkurenční spravedlnost. Pokud tak zůstanou zachována v nezměněné podobě ustanovení zákona z roku 1990 ve znění změněném zákonem z roku 1996 a také platná odvozená prováděcí ustanovení v tom smyslu, že stanoví, že se míra přímého odvodu počítá tak, aby se mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací podléhajícím obecnému právu sociálního zabezpečení vyrovnaly povinné daňové a sociální odvody založené na mzdách při omezení výpočtu na odvody pojištění vůči rizikům, jež jsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, nesplnila by podpora poskytnutá společnosti France Télécom až do uplynutí finančních závazků, které za ni převzal francouzský stát na základě zákona z roku 1996, zásadu přiměřenosti.

| (188) | Ke splnění kritéria slučitelnosti se společným zájmem stanoveným v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU tak slučitelnost podpory vyžaduje, aby byly dodrženy podmínky uvedené v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(188)

Ke splnění kritéria slučitelnosti se společným zájmem stanoveným v čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU tak slučitelnost podpory vyžaduje, aby byly dodrženy podmínky uvedené v tomto rozhodnutí.

7.   PODMÍNKY BUDOUCÍ SLUČITELNOSTI

| (189) | Je proto nutno, aby Francouzská republika změnila platná předpisová a právní ustanovení pro stanovení, výpočet a vybírání přímého odvodu, který má hradit společnost France Télécom, tak, aby se vyrovnaly míry povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení. Dále je nutno, aby způsoby a parametry výpočtu byly stanoveny transparentně a objektivně tak, aby mohly být kontrolovány a byla možnost se proti nim odvolat. |
| --- | --- |

(189)

Je proto nutno, aby Francouzská republika změnila platná předpisová a právní ustanovení pro stanovení, výpočet a vybírání přímého odvodu, který má hradit společnost France Télécom, tak, aby se vyrovnaly míry povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení. Dále je nutno, aby způsoby a parametry výpočtu byly stanoveny transparentně a objektivně tak, aby mohly být kontrolovány a byla možnost se proti nim odvolat.

| (190) | Francouzská republika by měla rovněž při výpočtu míry přímého odvodu skutečně vyrovnat výši povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení, tím, že zohlední také rizika, která nejsou společná soukromoprávním zaměstnancům a státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom. |
| --- | --- |

(190)

Francouzská republika by měla rovněž při výpočtu míry přímého odvodu skutečně vyrovnat výši povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení, tím, že zohlední také rizika, která nejsou společná soukromoprávním zaměstnancům a státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom.

| (191) | V připomínkách Francouzské republiky, které jsou podrobněji rozvedeny v jejich aktualizovaných přílohách III a V, francouzské orgány předložily odhady míry přímého odvodu, který by společnost France Télécom musela od roku 1997 platit (viz tabulka č. 4), pokud by nespolečná rizika byla zahrnuta do výpočtu (dále jen „upravená míra“). Upravená míra zahrnuje jak odvody na pojištění proti nezaměstnanosti a pojištění na záruku vyplacení mezd, které tuto míru zvyšují, tak zvláštní odvody, které konkurenti společnosti France Télécom neplatí, jako je 1 % na solidaritu a dávky v hotovosti při přerušení práce, které si společnost France Télécom pojišťuje sama a které tuto míru snižují. Z uvedeného vyplývá míra přesahující přibližně o 7 procentních bodů míru, která je v současnosti skutečně uplatňovaná. |
| --- | --- |

(191)

V připomínkách Francouzské republiky, které jsou podrobněji rozvedeny v jejich aktualizovaných přílohách III a V, francouzské orgány předložily odhady míry přímého odvodu, který by společnost France Télécom musela od roku 1997 platit (viz tabulka č. 4), pokud by nespolečná rizika byla zahrnuta do výpočtu (dále jen „upravená míra“). Upravená míra zahrnuje jak odvody na pojištění proti nezaměstnanosti a pojištění na záruku vyplacení mezd, které tuto míru zvyšují, tak zvláštní odvody, které konkurenti společnosti France Télécom neplatí, jako je 1 % na solidaritu a dávky v hotovosti při přerušení práce, které si společnost France Télécom pojišťuje sama a které tuto míru snižují. Z uvedeného vyplývá míra přesahující přibližně o 7 procentních bodů míru, která je v současnosti skutečně uplatňovaná.

| (192) | Ve srovnání s částečnou konkurenční spravedlností zavedenou zákonem z roku 1996 zajišťuje tato míra skutečnou konkurenční spravedlnost, a to při zohlednění sociálních odvodů, které jsou pro společnost France Télécom specifické. Komise proto nezpochybňuje zásady, základ zdanění a způsoby výpočtu používané Francouzskou republikou pro stanovení upravené míry přímého odvodu za účelem vyrovnání úrovně povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení, v podobě uvedené v aktualizovaných připomínkách Francouzské republiky a podrobně popsané v přílohách III a V zmíněných připomínek. |
| --- | --- |

(192)

Ve srovnání s částečnou konkurenční spravedlností zavedenou zákonem z roku 1996 zajišťuje tato míra skutečnou konkurenční spravedlnost, a to při zohlednění sociálních odvodů, které jsou pro společnost France Télécom specifické. Komise proto nezpochybňuje zásady, základ zdanění a způsoby výpočtu používané Francouzskou republikou pro stanovení upravené míry přímého odvodu za účelem vyrovnání úrovně povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení, v podobě uvedené v aktualizovaných připomínkách Francouzské republiky a podrobně popsané v přílohách III a V zmíněných připomínek.

| (193) | Každoroční stanovení míry Francouzskou republikou, jež umožňuje vyrovnat podmínky hospodářské soutěže, se proto bude řídit zásadami, daňovým základem a způsoby výpočtu přímého odvodu, které jsou uvedeny v připomínkách zmíněných v bodě odůvodnění č. 191. Upravená míra bude zejména zahrnovat jak odvody na pojištění proti nezaměstnanosti a pojištění na záruku vyplacení mezd, tak zvláštní odvody, které konkurenti společnosti France Télécom neplatí, jako je 1 % na solidaritu a dávky v hotovosti při přerušení práce, které si společnost France Télécom pojišťuje sama. |
| --- | --- |

(193)

Každoroční stanovení míry Francouzskou republikou, jež umožňuje vyrovnat podmínky hospodářské soutěže, se proto bude řídit zásadami, daňovým základem a způsoby výpočtu přímého odvodu, které jsou uvedeny v připomínkách zmíněných v bodě odůvodnění č. 191. Upravená míra bude zejména zahrnovat jak odvody na pojištění proti nezaměstnanosti a pojištění na záruku vyplacení mezd, tak zvláštní odvody, které konkurenti společnosti France Télécom neplatí, jako je 1 % na solidaritu a dávky v hotovosti při přerušení práce, které si společnost France Télécom pojišťuje sama.

| (194) | Toto opravdové vyrovnání zajistí skutečnou konkurenční spravedlnost mezi společností France Télécom a jejími konkurenty a zaručí přiměřenost a slučitelnost podpory zavedené v roce 1996 s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(194)

Toto opravdové vyrovnání zajistí skutečnou konkurenční spravedlnost mezi společností France Télécom a jejími konkurenty a zaručí přiměřenost a slučitelnost podpory zavedené v roce 1996 s vnitřním trhem.

8.   ZÁVĚR

| (195) | Komise konstatuje, že Francouzská republika začala protiprávně provádět státní podporu zavedenou reformou způsobu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom z roku 1996, a to porušováním čl. 108 odst. 3 SFEU od vstupu reformy v platnost. |
| --- | --- |

(195)

Komise konstatuje, že Francouzská republika začala protiprávně provádět státní podporu zavedenou reformou způsobu financování důchodů státních zaměstnanců pracujících u společnosti France Télécom z roku 1996, a to porušováním čl. 108 odst. 3 SFEU od vstupu reformy v platnost.

| (196) | Provádění této podpory od roku 1997 umožnilo snížit každoroční sociální odvody, které platila společnost France Télécom. Tento důsledek byl nicméně neutralizován přinejmenším až do roku 2010 uhrazením mimořádného paušálního odvodu stanoveného touto reformou. Tato neutralizace je důvodem, aby podmínky, které by postavily společnost France Télécom a její konkurenty do stavu skutečné rovnosti, pokud jde o tyto odvody, a které by z této podpory učinily podporu slučitelnou s vnitřním trhem, byly uplatňovány po 31. prosinci 2010 od okamžiku, který je nutno teprve stanovit. |
| --- | --- |

(196)

Provádění této podpory od roku 1997 umožnilo snížit každoroční sociální odvody, které platila společnost France Télécom. Tento důsledek byl nicméně neutralizován přinejmenším až do roku 2010 uhrazením mimořádného paušálního odvodu stanoveného touto reformou. Tato neutralizace je důvodem, aby podmínky, které by postavily společnost France Télécom a její konkurenty do stavu skutečné rovnosti, pokud jde o tyto odvody, a které by z této podpory učinily podporu slučitelnou s vnitřním trhem, byly uplatňovány po 31. prosinci 2010 od okamžiku, který je nutno teprve stanovit.

| (197) | Proto v míře, v jaké Francouzská republika zohlední ve výpočtu přímého odvodu, který má společnost France Télécom hradit, úrovně povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení, a to při zohlednění rizik, která jsou a nejsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, a pokud tak učiní, může být reforma zavedená zákonem z roku 1996 prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Francouzská republika proto musí přijmout opatření, a to zejména právní a předpisová, která jsou nutná pro splnění podmínek uvedených v tomto bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(197)

Proto v míře, v jaké Francouzská republika zohlední ve výpočtu přímého odvodu, který má společnost France Télécom hradit, úrovně povinných daňových a sociálních odvodů založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení, a to při zohlednění rizik, která jsou a nejsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, a pokud tak učiní, může být reforma zavedená zákonem z roku 1996 prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Francouzská republika proto musí přijmout opatření, a to zejména právní a předpisová, která jsou nutná pro splnění podmínek uvedených v tomto bodě odůvodnění.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora vyplývající ze snížení vyrovnání, jež je nutno uhradit státu za vyměření a vyplácení penzí přiznaných podle zákona o vojenských a civilních důchodových penzích státním zaměstnancům pracujícím u společnosti France Télécom na základě zákona č. 96-660 ze dne 26. července 1996 o státním podniku France Télécom, kterým se mění zákon č. 90-568 ze dne 2. července 1990 o organizování veřejné služby v oblasti pošt a telekomunikací, je slučitelná s vnitřním trhem při splnění podmínek stanovených v článku 2.

Článek 2

Odvod zaměstnavatele přímé povahy, který hradí společnost France Télécom na základě čl. 30 písm. c) zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 o organizování veřejné služby v oblasti pošt a telekomunikací, se vypočte a vybere tak, aby se vyrovnaly úrovně všech povinných daňových a sociálních dávek založených na mzdách mezi společností France Télécom a ostatními podniky odvětví telekomunikací, které podléhají obecnému právu sociálního zabezpečení.

Aby splnila tuto podmínku nejpozději do sedmi měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí, Francouzská republika:

| a) | změní článek 30 zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 o organizování veřejné služby v oblasti pošt a telekomunikací a znění předpisů a jiných dokumentů přijatých pro jeho provádění tak, aby se základ výpočtu a výběr přímého odvodu zaměstnavatele, který hradí společnost France Télécom, neomezoval na pouhá rizika, jež jsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, ale zahrnoval rovněž rizika, která jim nejsou společná; |
| --- | --- |

a)

změní článek 30 zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 o organizování veřejné služby v oblasti pošt a telekomunikací a znění předpisů a jiných dokumentů přijatých pro jeho provádění tak, aby se základ výpočtu a výběr přímého odvodu zaměstnavatele, který hradí společnost France Télécom, neomezoval na pouhá rizika, jež jsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům, ale zahrnoval rovněž rizika, která jim nejsou společná;

| b) | vybere od společnosti France Télécom ode dne, kdy se částka mimořádného odvodu zavedeného zákonem č. 96-660 ze dne 26. července 1996 a kapitalizovaná za diskontní sazbu vyplývající z uplatnění sdělení Komise o metodě stanovení referenčních a diskontních sazeb platných v tomto konkrétním případě rovnala příspěvkům a odvodům, které by společnost France Télécom bývala nadále platila na základě článku 30 zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 v jeho původním znění, přímý odvod zaměstnavatele vypočítaný podle pravidel upřesněných v písm. a), a to při zohlednění rizik, která jsou a nejsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům. |
| --- | --- |

b)

vybere od společnosti France Télécom ode dne, kdy se částka mimořádného odvodu zavedeného zákonem č. 96-660 ze dne 26. července 1996 a kapitalizovaná za diskontní sazbu vyplývající z uplatnění sdělení Komise o metodě stanovení referenčních a diskontních sazeb platných v tomto konkrétním případě rovnala příspěvkům a odvodům, které by společnost France Télécom bývala nadále platila na základě článku 30 zákona č. 90-568 ze dne 2. července 1990 v jeho původním znění, přímý odvod zaměstnavatele vypočítaný podle pravidel upřesněných v písm. a), a to při zohlednění rizik, která jsou a nejsou společná soukromoprávním a státním zaměstnancům.

Článek 3

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francouzská republika Komisi podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí. Komisi informuje zejména o:

| a) | postupu změn předpisových a právních ustanovení uvedených v článku 2; |
| --- | --- |

a)

postupu změn předpisových a právních ustanovení uvedených v článku 2;

| b) | konečných částkách vyrovnání a odvodů za rok 2011 a o částkách případně plánovaných na rok 2012, a to zejména ohledně případného zůstatku kapitalizovaných částek mimořádného odvodu; |
| --- | --- |

b)

konečných částkách vyrovnání a odvodů za rok 2011 a o částkách případně plánovaných na rok 2012, a to zejména ohledně případného zůstatku kapitalizovaných částek mimořádného odvodu;

| c) | výších přímého odvodu zaměstnavatele vypočítaných podle pravidel upřesněných v článku 2 u budoucích splátek do doby, než dojde ke změně právních předpisů; |
| --- | --- |

c)

výších přímého odvodu zaměstnavatele vypočítaných podle pravidel upřesněných v článku 2 u budoucích splátek do doby, než dojde ke změně právních předpisů;

| d) | platbách odvodu zaměstnavatele poté, kdy došlo nebo dojde k tomu, že částky mimořádného odvodu zavedeného zákonem č. 96-660 ze dne 26. července 1996 a kapitalizované za diskontní sazbu vyplývající z uplatnění sdělení Komise o metodě stanovení referenčních a diskontních sazeb platných v tomto konkrétním případě přestanou neutralizovat důsledky reformy z roku 1996. |
| --- | --- |

d)

platbách odvodu zaměstnavatele poté, kdy došlo nebo dojde k tomu, že částky mimořádného odvodu zavedeného zákonem č. 96-660 ze dne 26. července 1996 a kapitalizované za diskontní sazbu vyplývající z uplatnění sdělení Komise o metodě stanovení referenčních a diskontních sazeb platných v tomto konkrétním případě přestanou neutralizovat důsledky reformy z roku 1996.

2.   Francouzská republika bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí. Na pouhou žádost Komise předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 20. prosince 2011.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES staly články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“). V obou případech jsou ustanovení ve své podstatě identická. Pro účely tohoto rozhodnutí je v případě potřeby nutné odkazy na články 107 a 108 SFEU chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES.

1

(2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. C 213, 21.8.2008, s. 11.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 3.

4

(5)  Rozsudek ze dne 28. listopadu 2008, Hôtel Cipriani a další v. Komise, spojené věci T-254/00, T-270/00 a T-277/00, Sb. rozh., s. II-3269.

5

Hôtel Cipriani a další

Komise

(6)  Rozhodnutí Komise 2009/703/ES ze dne 11. února 2009 o státní podpoře C 55/2007 poskytnuté Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska – Státní záruka pro Penzijní Fond BT (Úř. věst. L 242, 15.9.2009, s. 21).

6

(7)  Zákon č. 90-568 ze dne 2. července 1990 o organizaci veřejné služby v oblasti pošty a telekomunikací, Úř. věst. Francouzské republiky č. 157 ze dne 8. července 1990, s. 8069.

7

(8)  Zaokrouhleno.

8

(9)  Výroční zpráva France Télécom za rok 1996, s. 35, 60 a 64; odpověď francouzských orgánů ze dne 17. března 2004, bod 4 odst. 1) písm. a).

9

(10)  Zákon č. 96-660 ze dne 26. července 1996 o státním podniku France Télécom, Úř. věst. Francouzské republiky č. 174 ze dne 27. července 1996, s. 11398.

10

(11)  Referenční dokument France Télécom za rok 2008 uložený u Orgánu pro finanční trhy (Autorité des Marchés Financiers), s. 18.

11

(12)  Senát – Zpráva č. 406 senátora Gérarda Larchera přednesená jménem Komise pro hospodářské otázky a plánování a věnovaná návrhu zákona o státním podniku France Télécom, s. 17.

12

(13)  Číselné údaje nebo části v závorkách [...] jsou důvěrné nebo podléhají obchodnímu tajemství.

13

(14)  Senát – výše uvedená zpráva č. 406 senátora Gérarda Larchera, s. 15.

14

(15)  Národní shromáždění – zápis z jednání ze dne 26. června 1996, s. 4 až 6 a 20. Senát – zápis ze zasedání dne 10. června 1996, s. 6.

15

(16)  France Télécom – Výroční zpráva za rok 1996, s. 56.

16

(17)  France Télécom – Výroční zpráva za rok 1996, s. 35, 60 a 64.

17

(18)  France Télécom – Výroční zpráva za rok 1996, s. 70 až 73. Poznámka k účtům č. 15 uvádí nárůst krátkodobých a dlouhodobých zadlužení, která vzrostla z 6,2 miliardy FRF na 30,8 miliardy FRF a z 66,9 miliardy FRF na 74,2 miliardy FRF, což představuje celkové zvýšení o 31,8 miliardy FRF během hospodářského roku 1996. Zvýšení zadlužení společnosti v roce 1996, ke kterému došlo z téměř dvou čtvrtin nárůstem krátkodobých obchodních cenných papírů a tzv. „commercial paper“, přičítají účetní auditoři financování mimořádného příspěvku ve výši 37,5 miliardy FRF ve prospěch státu. Průměrné úrokové míry uplatňované na dluhy společnosti France Télécom k 31. prosinci 1996 byly 4,33 % u krátkodobých úvěrů a 6,57 % u krátkodobých a dlouhodobých úvěrů.

18

(19)  Článek 46 zákona č. 96-1181 o státním rozpočtu na rok 1997, Úř. věst. Francouzské republiky ze dne 31. prosince 1996, s. 19490.

19

(20)  Zpráva č. 3030 o návrhu zákona o státním rozpočtu na rok 1997 předložená Národnímu shromáždění panem Philippem Aubergerem, s. 453.

20

(21)  V roce 2006 byla platba zařízení zvýšena o 1 miliardu EUR z důvodů potřeb provozního kapitálu na penzijním účtu zvláštního určení. Od roku 2006 došlo k dalším odchylkám od stropu 10 % každoroční platby z důvodů potřeby financování účtu zvláštního určení, což vedlo k vyšším každoročním platbám – viz příloha 37 s názvem „Režimy důchodového a sociálního zabezpečení – penze“, č. 1198 (kapitola II-2 B-3) zprávy č. 1127 předložené Národnímu shromážděním poslancem Gillesem Carrezem k návrhu zákona o státním rozpočtu na rok 2008. Viz také zpráva Generální finanční inspekce M2007-005-02, „Víceletá správa veřejných financí“, duben 2007, příloha VI, s. 9.

21

(22)  Zákon č. 2010-1657 ze dne 29. prosince 2010 o státním rozpočtu na rok 2011, Etats législatifs, příloha III, Účty zvláštního určení, Penze, řádka 60, Úř. věst. Francouzské republiky č. 0302 ze dne 30. prosince 2010, s. 23033. V příloze 37 s názvem „Režimy důchodového a sociálního zabezpečení – penze“, č. 1198, zákonodárci stanovili, že platbou ve výši 252 milionů EUR dojde k 31. prosinci 2011 k likvidaci disponibilních prostředků veřejnoprávního zařízení při roční platbě za rok 2010 ve výši 626 milionů EUR, zatímco skutečná platba dosáhla výše 635,8 milionu EUR. Tento rozdíl ve výši 10 milionů EUR zřejmě vysvětluje, proč zákon o státním rozpočtu na rok 2011 stanovil platbu na výši 243 milionů EUR.

22

(23)  Částka 36,9 miliardy EUR (242 miliard FRF) odpovídá pravděpodobné hodnotě budoucích závazků k 1. lednu 1997. Liší se proto a je zároveň vhodnější pro posouzení předmětných opatření než částka 35,7 miliardy EUR (234 miliard FRF) uvedená v bodě č. 24 rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení, jež odpovídá pravděpodobné hodnotě budoucích závazků k 1. lednu 1996, tj. před vstupem v platnost zákona z roku 1996.

23

(24)  Podobné ocenění, jež pokrývá celé období až do uplynutí finančních povinností francouzského státu vůči státním zaměstnancům v důchodu a osobám s právy odvozenými od těchto zaměstnanců, je nutně založeno na četných předpokladech zejména ohledně uzavírání sňatků, porodnosti, odchodech do důchodu a úmrtích dotčených osob, a to při současné závislosti na zvolené diskontní sazbě, která v tomto konkrétním případě dosahuje výše 7 %. Pojistný matematik JWA pověřený francouzskou vládou se domníval, že se tato sazba jeví jako vysoká, protože po odečtení inflace ve výši 2 % zůstává čistá hodnota diskontní sazby ve výši 5 %, což je „hodnota, kterou je nutno srovnat např. s nejvyšší možnou hodnotou 3,5 % povolenou francouzským zákonem o diskontu doživotních rent“. Viz zpráva JWA v příloze 2 dopisu francouzských orgánů ze dne 17. března 2004, s. 6 a 13 až 15.

24

(25)  Připomínky Francouzské republiky ze dne 9. prosince 2010 a společnosti France Télécom (zpráva JWA) ze dne 18. října 2010.

25

(26)  Úř. věst. L 131, 27.5.1988, s. 73.

26

(27)  Úř. věst. L 192, 24.7.1990, s. 10.

27

(28)  Úř. věst. L 74, 22.3.1996, s. 13.

28

(29)  Viz výroční zpráva společnosti France Télécom za rok 1997 a zprávy Úřadu pro regulaci telekomunikací (Autorité de Régulation des Télécommunications) za rok 1997 a rok 2002, jež jsou dostupné na adrese: http://www.arcep.fr/index.php?id=2105

29

(30)  France Télécom – Výroční zpráva za rok 1997.

30

(31)  Národní shromáždění, zápis z jednání ze dne 26. června 1996, s. 3.

31

(32)  V tomto ohledu viz referenční dokument France Télécom za rok 2008 uložený u Orgánu pro finanční trhy (Autorité des Marchés Financiers), a zejména část s názvem „Popis činností“, s. 18.

32

(33)  Rozhodnutí Komise ze dne 10. října 2007 ve věci C 43/2006 (Úř. věst. L 63, 7.3.2008, s. 16).

33

(34)  Rozhodnutí Komise 2005/709/ES oznámené pod číslem K(2004) 3061 (Úř. věst. L 269, 14.10.2005, s. 30).

34

(35)  Rozsudek ze dne 18. října 2007 ve věci C-441/06, Komise v. Francie, Sb. rozh., s. I-8887.

35

Komise

Francie

(36)  Rozsudek ze dne 16. března 2004, Danske Busvognmaend v. Komise, („Combus“), T-157/01, Sb. rozh., s. II-917, bod 57.

36

Danske Busvognmaend

Komise

Combus

(37)  Rozsudek ze dne 28. listopadu 2008, Hotel Cipriani a další v. Komise, spojené věci T-254/00, T-270/00 a T-277/00, Sb. rozh., s. II-3269, body 181, 185, 186, 189, 192 a 193.

37

Hotel Cipriani a další

Komise

(38)  Viz poznámka pod čarou 32.

38

(39)  Viz poznámka pod čarou 32.

39

(40)  Pokračování v platbách přerušených zákonem z roku 1996 by údajně vedlo k nákladům na vyrovnání ve výši přibližně [...] % penzí vyplacených v roce 1997 a tyto náklady by se poté každý rok snižovaly o [...] %. Připomínky společnosti France Télécom ze dne 18. října 2010, tabulka na straně 4.

40

(41)  Viz poznámka pod čarou 33.

41

(42)  Částka je vypočítána odečtením od celkového aktualizovaného dluhu společnosti France Télécom v oblasti důchodového zabezpečení státních zaměstnanců (38,1 miliardy EUR), kteří u ní pracují, aktualizované výše přímých odvodů zaměstnavatele počínaje rokem 1996 (– 15,2 miliardy EUR), paušálního odvodu stanoveného v roce 1996 (– 5,7 miliardy EUR) a odvodů ze mzdy dotčených zaměstnanců (– 4,9 miliardy EUR), to znamená celkem 12,3 miliardy EUR, nebo nejméně 9,9 miliardy EUR, pokud by byl celkový aktualizovaný dluh společnosti France Télécom v oblasti důchodového zabezpečení státních zaměstnanců, kteří u ní pracují, ohodnocen na 35,7 miliardy EUR, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.

42

(43)  Viz poznámka pod čarou 32.

43

(44)  Dokument dostupný na následující internetové adrese: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_38233

44

(45)  Rozsudek ze dne 6. října 2011, Deggendorf (C-421/10), ve Sb. rozh. dosud nezveřejněno.

45

Deggendorf

(46)  Viz poznámka pod čarou 32.

46

(47)  Rozsudek ze dne 23. března 2006, Enirisorse, C-237/04, Sb. rozh., s. I-2843.

47

Enirisorse

(48)  Rozsudek ze dne 16. března 2004, Danske Busvognmaend v. Commission („Combus“), T-157/01, Sb. rozh., s. II-917.

48

Danske Busvognmaend

Commission („Combus“

(49)  Rozhodnutí Komise ze dne 25. července 1995, Sabena/Swissair – aspekt podpory.

49

(50)  Viz poznámka pod čarou 32.

50

(51)  Viz poznámka pod čarou 32.

51

(52)  Tato částka ve výši 9,1 miliard EUR údajně zahrnuje doplatek ve výši 5,7 miliardy EUR a 3,4 miliardy EUR přebytku. Uvedený přebytek vyplývá z rozdílu mezi skutečnými náklady na reformu pro stát během tohoto období, které jsou odhadovány na 2,37 miliardy EUR, na jedné straně a na druhé straně úroky ve výši 4,9 miliardy EUR vytvořenými doplatkem uloženým s úrokovou mírou ve výši 7 % a přebytkem u daně z příjmů právnickým osob ve výši 840 milionů EUR, který vznikl z důvodů nižších ročních sociálních odvodů společnosti France Télécom.

52

(53)  Viz poznámka pod čarou 33.

53

(54)  Sdělení Komise „Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory“, (2007/C 272/05) (Úř. věst. C 272, 15.11.2007, s. 4).

54

(55)  Rozhodnutí Komise 2005/145/ES ze dne 16. prosince 2003 o státních podporách, které Francie poskytla EDF a odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu (K(2003) 4637 v konečném znění), článek 2 (Úř. věst. L 49, 22.2.2005, s. 9).

55

(56)  Rozhodnutí Komise 2009/703/ES ze dne 11. února 2009 o státní podpoře C 55/2007 poskytnuté Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska – Státní záruka pro Penzijní Fond BT, s. 21, 80. bod odůvodnění (Úř. věst. L 242, 15.9.2009).

56

(57)  Tento přibližný odhad platí pouze v míře, v jaké se četné podkladové předpoklady ve skutečnosti potvrdí. Kromě toho diskontní sazba ve výši 7 % zvolená pro důchody společnosti France Télécom značně převyšuje např. diskontní sazbu ve výši 3 %, kterou Francouzská republika uplatnila, byť až po tomto konkrétním případě, při reformě systému důchodového zabezpečení v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu, jež byla předmětem rozhodnutí Komise ze dne 16. prosince 2003 (výše uvedené rozhodnutí Komise o státních podporách, které Francie poskytla EDF a odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu (K(2003) 4637 v konečném znění).

57

(58)  Rozsudek ze dne 7. června 2001, Agrana Zucker und Stärke AG v. Komise, T-187/99, Sb. rozh., s. II-1587, bod č. 74.

58

Agrana Zucker und Stärke AG

Komise

(59)  Viz poznámka pod čarou 33.

59

(60)  Rozsudek ze dne 30. listopadu 2009, Francouzská republika a France Télécom SA v. Komise, spojené věci T-427/04 a T-17/05, Sb. rozh., s. II-4315. Rozsudek ze dne 8. prosince 2011, France Télécom v. Komise, T-81/10 P (dosud nezveřejněno).

60

Francouzská republika a France Télécom SA

Komise

France Télécom

Komise

(61)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33); směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikacím a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 7); směrnice Komise 2002/77/ES ze dne 16. září 2002 o hospodářské soutěži na trzích sítí a služeb elektronických komunikací (Úř. věst. L 249, 17.9.2002, s. 21).

61

(62)  Pokud jde o předpisy francouzského orgánu regulujícího elektronické komunikace ARCEP, názory Komise ohledně návrhů oznámených od roku 2003 jsou dostupné na adrese: http://circa.europa.eu/Public/irc/infso/ecctf/library?l=/commissionsdecisions&vm=detailed&sb=Title.

62

Rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2003 ve věci COMP-38.233, kterým se trestá zneužití dominantního postavení společností Wanadoo, která byla tehdy dceřinou společností France Télécom, je dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_38233. Odvolání proti rozsudku Soudu prvního stupně ve věci C-202/07 P, France Télécom v. Komise, Sb. rozh., s. I-2369, bylo Soudním dvorem zamítnuto dne 2. dubna 2009.

France Télécom

Komise

(63)  Rozhodnutí Komise 2008/722/ES ze dne 10. května 2007 o státní podpoře C 2/06, kterou hodlá Řecko poskytnout pracovníkům OTE v rámci režimu dobrovolného předčasného odchodu do důchodu (Úř. věst. L 243, 11.9.2008, s. 7), 137. bod odůvodnění. Výše uvedené rozhodnutí Komise 2009/703/ES ze dne 11. února 2009 o státní podpoře C 55/2007 poskytnuté Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska – Státní záruka pro Penzijní Fond BT, 72., 81., 82. a 98. bod odůvodnění.

63

(64)  Viz zejména rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 15. června 2005 ve věci T-171/02, Regione autonoma Sardegna v. Komise, 177. bod odůvodnění.

64

Regione autonoma Sardegna

Komise

(65)  Viz poznámka pod čarou 32.

65

(66)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/6/ES ze dne 20. února 2008, kterou se mění směrnice 97/67/ES s ohledem na úplné dotvoření vnitřního trhu poštovních služeb Společenství (Úř. věst L 52, 27.2.2008, s. 3). Část trhů je otevřena s účinností od 30. prosince 2010.

66

(67)  Rozhodnutí o společnosti La Poste, výše uvedené v poznámce pod čarou 32, 35., 36., 167. a 169. bod odůvodnění

67

La Poste

(68)  Rozhodnutí o společnosti La Poste, uvedené výše v poznámce pod čarou 32, 169. bod odůvodnění.

68

La Poste

(69)  Viz příloha 37 s názvem „Režimy důchodového a sociálního zabezpečení – penze“, č. 1198 (kapitola II-2 B-3) zprávy č. 1127 předložené Národnímu shromážděním poslancem Gillesem Carrezem k návrhu zákona o státním rozpočtu na rok 2008.

69

(70)  Rozsudek ze dne 30. listopadu 2009 ve spojených věcech T-427/04 a T-17/05, Francouzská republika a France Télécom v. Komise, Sb. rozh., s. II-4315, body č. 215 a 217. Odvolání proti tomuto rozsudku Soudní dvůr zamítl (rozsudek ze dne 8. prosince 2011 ve věci C-81/10 P, France Télécom, viz zejména bod 43 a následující).

70

Francouzská republika a France Télécom

Komise

France Télécom

(71)  Sdělení Komise o metodě stanovení referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 232, 10.8.1996, s. 10) a sdělení Komise o současných úrokových sazbách pro navrácení státní podpory a referenčních/diskontních sazbách pro 15 členských států platných od 1. ledna 2005 a o historických úrokových sazbách pro navrácení státní podpory a referenčních/diskontních sazbách platných od 1. srpna 1997 (Úř. věst. C 88, 12.4.2005, s. 5).

71

(72)  Rozhodnutí o společnosti La Poste, uvedené výše v poznámce pod čarou 32.

72

La Poste

(73)  Tento přístup by spočíval v teoretickém investování částí celkové částky mimořádného odvodu do finančních nástrojů o různé době trvání (např. x % na jeden rok, y % na 3 roky, z % na deset roků), a to v závislosti na časovém rozložení splátek toků (roční zůstatek dávek nepokrytých odvody). Za druhé pololetí roku 1997 dosahovaly sazby OAT na 10 roků výše 5,49 %, přičemž sazby u kratší doby trvání byly nižší.

73

(74)  Viz poznámka pod čarou 17. Diskontní sazba odráží průměrnou úrokovou sazbu k 31. prosinci 1996 u krátkodobých a dlouhodobých dluhů společnosti France Télécom vyváženou výšemi nových krátkodobých a dlouhodobých dluhů nasmlouvaných v roce 1996, které účetní auditoři přisuzují hlavně financování platby mimořádného odvodu francouzskému státu. Téměř tři čtvrtiny (72 %) tohoto navýšení vyplývalo z krátkodobých nástrojů (obchodních cenných papírů a tzv. „commercial paper“), jejichž průměrná sazby za rok dosahovala k 31. prosinci 1996 výše 4,33 %.

74

(75)  Viz poznámka pod čarou 69.

75

(76)  V této kolonce je zaznamenán sebemenší roční odvod společnosti France Télécom na základě zákona z roku 1996 při odečtení uhrazených zaměstnavatelských a zaměstnaneckých odvodů, nákladů na poskytnuté dávky a výše vyrovnání a nadvyrovnání, které by společnost France Télécom bez existence reformy nadále platila, a to podle odhadů společnosti France Télécom upravených podle výpočtů Francouzské republiky, které za období 1997–2010 snižují zatížení o 165 milionů EUR.

76

(77)  Pro rok 1997, kdy byla úhrada mimořádného odvodu rozložena do splátek až do října, je odpovídající okamžik úhrady stanoven Francouzskou republikou na 4. června 1997. Úroky jsou počítány k tomuto okamžiku.

77

(78)  Jedná se zde o přibližný odhad.

78

---

| 12.10.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 279/30

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 22. února 2012

o státní podpoře SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09), kterou poskytlo Řecko společnosti United Textiles SA

(oznámeno pod číslem C(2011) 9385)

(Pouze řecké znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2012/541/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem Smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Po obdržení informací, že Řecko zamýšlí poskytnout státní záruku za nové úvěry ve výši 35 milionů EUR určené na financování společnosti Enómeni Klostoÿfantourgía AE (která je známá pod anglickým názvem „United Textiles“ a na niž se dále odkazuje pomocí tohoto názvu), požádala Komise dopisy ze dne 11. září 2008, 14. října 2008, 20. října 2008, 18. listopadu 2008 a 4. prosince 2008 řecké orgány, aby se k tomuto opatření vyjádřily. Řecké orgány odpověděly dopisy ze dne 15. října 2008 a 10. listopadu 2008, poskytnuté odpovědi však nebyly úplné. |
| --- | --- |

(1)

Po obdržení informací, že Řecko zamýšlí poskytnout státní záruku za nové úvěry ve výši 35 milionů EUR určené na financování společnosti Enómeni Klostoÿfantourgía AE (která je známá pod anglickým názvem „United Textiles“ a na niž se dále odkazuje pomocí tohoto názvu), požádala Komise dopisy ze dne 11. září 2008, 14. října 2008, 20. října 2008, 18. listopadu 2008 a 4. prosince 2008 řecké orgány, aby se k tomuto opatření vyjádřily. Řecké orgány odpověděly dopisy ze dne 15. října 2008 a 10. listopadu 2008, poskytnuté odpovědi však nebyly úplné.

| (2) | Dne 3. března 2009 proto Komise vydala příkaz k poskytnutí informací podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a požádala Řecko, aby poskytlo veškeré informace, které jsou potřebné pro posouzení toho, zda společnost United Textiles obdržela státní podporu a zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. Řecko požadované informace poskytlo v dopise ze dne 11. března 2009. |
| --- | --- |

(2)

Dne 3. března 2009 proto Komise vydala příkaz k poskytnutí informací podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a požádala Řecko, aby poskytlo veškeré informace, které jsou potřebné pro posouzení toho, zda společnost United Textiles obdržela státní podporu a zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. Řecko požadované informace poskytlo v dopise ze dne 11. března 2009.

| (3) | Komise si vyžádala další informace ohledně státního opatření uvedeného v 1. bodě odůvodnění a řady dalších opatření ve prospěch společnosti United Textiles a jejích úvěrujících bank, a to dopisy ze dne 20. března 2009, 8. února 2010, 17. března 2010, 19. července 2010 a 23. srpna 2010. Řecké orgány odpověděly dopisy ze dne 7. dubna 2009, 25. února 2010, 26. března 2010, 13. srpna 2010 a 30. srpna 2010. |
| --- | --- |

(3)

Komise si vyžádala další informace ohledně státního opatření uvedeného v 1. bodě odůvodnění a řady dalších opatření ve prospěch společnosti United Textiles a jejích úvěrujících bank, a to dopisy ze dne 20. března 2009, 8. února 2010, 17. března 2010, 19. července 2010 a 23. srpna 2010. Řecké orgány odpověděly dopisy ze dne 7. dubna 2009, 25. února 2010, 26. března 2010, 13. srpna 2010 a 30. srpna 2010.

| (4) | Na žádost řeckých orgánů se dne 7. července 2010 uskutečnila schůzka. Při této příležitosti byl předložen nový návrh plánu restrukturalizace společnosti United Textiles. Společnost potvrdila, že nový plán není spojen s předchozími restrukturalizačními opatřeními, která byla provedena v roce 2007 a která byla neúspěšná. |
| --- | --- |

(4)

Na žádost řeckých orgánů se dne 7. července 2010 uskutečnila schůzka. Při této příležitosti byl předložen nový návrh plánu restrukturalizace společnosti United Textiles. Společnost potvrdila, že nový plán není spojen s předchozími restrukturalizačními opatřeními, která byla provedena v roce 2007 a která byla neúspěšná.

| (5) | Dopisem ze dne 27. října 2010 Komise Řecko informovala, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) s ohledem na tato opatření:






  a) | státní záruka poskytnutá v květnu 2007; |
| --- | --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 27. října 2010 Komise Řecko informovala, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) s ohledem na tato opatření:

a)

státní záruka poskytnutá v květnu 2007;

| b) | restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení, k níž došlo v roce 2009; |
| --- | --- |

b)

restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení, k níž došlo v roce 2009;

| c) | státní záruka poskytnutá v červnu 2010. |
| --- | --- |

c)

státní záruka poskytnutá v červnu 2010.

| (6) | Řecko podalo připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) dne 31. prosince 2010. |
| --- | --- |

(6)

Řecko podalo připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) dne 31. prosince 2010.

| (7) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k opatřením vyjádřily. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k opatřením vyjádřily.

| (8) | Dne 7. a 9. února 2011 obdržela Komise připomínky společnosti United Textiles. Připomínky byly předány Řecku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Jeho připomínky byly obdrženy dne 4. května 2011. |
| --- | --- |

(8)

Dne 7. a 9. února 2011 obdržela Komise připomínky společnosti United Textiles. Připomínky byly předány Řecku, které mělo možnost se k nim vyjádřit. Jeho připomínky byly obdrženy dne 4. května 2011.

| (9) | Dne 28. července 2011 si Komise od řeckých orgánů vyžádala doplňkové informace a Řecko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 30. srpna 2011. |
| --- | --- |

(9)

Dne 28. července 2011 si Komise od řeckých orgánů vyžádala doplňkové informace a Řecko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 30. srpna 2011.

| (10) | Na žádost řeckých orgánů se dne 4. dubna 2011 uskutečnila schůzka. Na této schůzce předložily řecké orgány tvrzení ohledně údajných opatření podpory. |
| --- | --- |

(10)

Na žádost řeckých orgánů se dne 4. dubna 2011 uskutečnila schůzka. Na této schůzce předložily řecké orgány tvrzení ohledně údajných opatření podpory.

II.   PODROBNÝ POPIS ÚDAJNÉ PODPORY

II.a)   Potenciální příjemci

| (11) | United Textiles je významná řecká textilní společnost, která je kótována na aténské burze cenných papírů. V roce 2008 činil její odbyt v Řecku 45 % (38 % v roce 2007), v ostatních státech EU 54 % (60 % v roce 2007) a ve třetích zemích 1 % (2 % v roce 2007). |
| --- | --- |

(11)

United Textiles je významná řecká textilní společnost, která je kótována na aténské burze cenných papírů. V roce 2008 činil její odbyt v Řecku 45 % (38 % v roce 2007), v ostatních státech EU 54 % (60 % v roce 2007) a ve třetích zemích 1 % (2 % v roce 2007).

| (12) | V roce 2009 měla společnost celková aktiva ve výši 201,7 milionu EUR a obrat ve výši 4,5 milionu EUR (omezený prodej zásob). Odbyt v předchozích letech činil 30,6 milionu EUR v roce 2008 a 74,7 milionu EUR v roce 2007. Na konci roku 2009 měla společnost 839 zaměstnanců. Podnik má čtyři dceřiné společnosti nacházející se ve třech zemích, v Bulharsku, Albánii a Bývalé jugoslávské republice Makedonii. Hlavním akcionářem podniku je offshore společnost s názvem European Textiles Investments Ltd (Mauricius). |
| --- | --- |

(12)

V roce 2009 měla společnost celková aktiva ve výši 201,7 milionu EUR a obrat ve výši 4,5 milionu EUR (omezený prodej zásob). Odbyt v předchozích letech činil 30,6 milionu EUR v roce 2008 a 74,7 milionu EUR v roce 2007. Na konci roku 2009 měla společnost 839 zaměstnanců. Podnik má čtyři dceřiné společnosti nacházející se ve třech zemích, v Bulharsku, Albánii a Bývalé jugoslávské republice Makedonii. Hlavním akcionářem podniku je offshore společnost s názvem European Textiles Investments Ltd (Mauricius).

| (13) | Společnost United Textiles působí v oblasti výroby oděvů, vláken a tkanin. Své výrobky prodává na velkoobchodních i maloobchodních trzích. Má 12 výrobních závodů v různých řeckých krajích. Tyto výrobní závody i výrobní závody dceřiných společností uvedených v 12. bodě odůvodnění od roku 2008 kvůli nedostatku provozního kapitálu nefungují. |
| --- | --- |

(13)

Společnost United Textiles působí v oblasti výroby oděvů, vláken a tkanin. Své výrobky prodává na velkoobchodních i maloobchodních trzích. Má 12 výrobních závodů v různých řeckých krajích. Tyto výrobní závody i výrobní závody dceřiných společností uvedených v 12. bodě odůvodnění od roku 2008 kvůli nedostatku provozního kapitálu nefungují.

| (14) | Situace společnosti se přinejmenším od roku 2004 soustavně zhoršuje, což se projevuje tím, že postupně klesá odbyt a podnik vykazuje záporný zisk před zdaněním a od roku 2008 záporný vlastní kapitál. Záporný vlastní kapitál znamená, že podle řeckých právních předpisů může být společnost zlikvidována (5). |
| --- | --- |

(14)

Situace společnosti se přinejmenším od roku 2004 soustavně zhoršuje, což se projevuje tím, že postupně klesá odbyt a podnik vykazuje záporný zisk před zdaněním a od roku 2008 záporný vlastní kapitál. Záporný vlastní kapitál znamená, že podle řeckých právních předpisů může být společnost zlikvidována (5).

| (15) | Podle výročních zpráv společnosti je od roku 2001 podpora ze strany úvěrujících bank omezená a úvěrové linky a půjčky se snížily. Počínaje červnem 2008 byla velká část provozů společnosti uzavřena. V březnu 2009 byla výroba téměř úplně zastavena. V červenci 2008 se hlavní akcionář společnosti rozhodl, že se nebude podílet na plánovaném navýšení kapitálu. Od roku 2008 není většina bankovních úvěrů řádně splácena. Od února 2010 bylo obchodování s akciemi společnosti na aténské burze cenných papírů pozastaveno. Podle oznámení zveřejněných společností na jejích internetových stránkách (6) a na internetových stránkách aténské burzy cenných papírů (7) nebyla kvůli zastavení práce zveřejněna její účetní závěrka za rok 2010, přičemž tato situace přetrvala ke dni 29. srpna 2011, což je datum posledního dostupného oznámení. |
| --- | --- |

(15)

Podle výročních zpráv společnosti je od roku 2001 podpora ze strany úvěrujících bank omezená a úvěrové linky a půjčky se snížily. Počínaje červnem 2008 byla velká část provozů společnosti uzavřena. V březnu 2009 byla výroba téměř úplně zastavena. V červenci 2008 se hlavní akcionář společnosti rozhodl, že se nebude podílet na plánovaném navýšení kapitálu. Od roku 2008 není většina bankovních úvěrů řádně splácena. Od února 2010 bylo obchodování s akciemi společnosti na aténské burze cenných papírů pozastaveno. Podle oznámení zveřejněných společností na jejích internetových stránkách (6) a na internetových stránkách aténské burzy cenných papírů (7) nebyla kvůli zastavení práce zveřejněna její účetní závěrka za rok 2010, přičemž tato situace přetrvala ke dni 29. srpna 2011, což je datum posledního dostupného oznámení.

| (16) | Řeckými bankami, které společnosti United Textiles poskytovaly úvěry a jichž se týkají předmětná opatření státní podpory, jsou Ethnikí Trápeza tis Elládos (Řecká národní banka), Emporikí Trápeza (Komerční banka, „Emporiki Bank“), Agrotikí Trápeza tis Elládos (Řecká zemědělská banka), Alpha Bank a Eurobank. Jedná se o komerční banky, které poskytují celou škálu finančních produktů a služeb. Všechny tyto banky mají dceřiné společnosti v ostatních zemích Evropské unie, konkrétně v Bulharsku, ve Francii, na Kypru, v Lucembursku, Německu, Nizozemsku, Polsku, Rumunsku a ve Spojeném království (8). |
| --- | --- |

(16)

Řeckými bankami, které společnosti United Textiles poskytovaly úvěry a jichž se týkají předmětná opatření státní podpory, jsou Ethnikí Trápeza tis Elládos (Řecká národní banka), Emporikí Trápeza (Komerční banka, „Emporiki Bank“), Agrotikí Trápeza tis Elládos (Řecká zemědělská banka), Alpha Bank a Eurobank. Jedná se o komerční banky, které poskytují celou škálu finančních produktů a služeb. Všechny tyto banky mají dceřiné společnosti v ostatních zemích Evropské unie, konkrétně v Bulharsku, ve Francii, na Kypru, v Lucembursku, Německu, Nizozemsku, Polsku, Rumunsku a ve Spojeném království (8).

II.b)   Posuzovaná opatření

| (17) | V letech 2007–2010 byla ve prospěch společnosti United Textiles provedena tři státní opatření, která mohla zahrnovat prvky státní podpory; tato opatření jsou popsána v 18. až 23. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(17)

V letech 2007–2010 byla ve prospěch společnosti United Textiles provedena tři státní opatření, která mohla zahrnovat prvky státní podpory; tato opatření jsou popsána v 18. až 23. bodě odůvodnění.

První opatření:   státní záruka z května 2007

| (18) | Dne 30. května 2007 získala Řecká národní banka, úvěrující banka podniku United Textiles, státní záruku za nový úvěr, který zahrnoval: a) restrukturalizaci stávajícího úvěru ve výši 7,5 milionu EUR a b) nový úvěr ve výši 12,5 milionu EUR. Státní záruka pokrývala 80 % úvěru. Nový úvěr měl úrokovou sazbu rovnající se šestiměsíční sazbě Euribor s připočtením rozpětí ve výši 1,85 % (9), což ke dni 30. května 2007 znamenalo úrokovou sazbu ve výši 6,10 %. Státní záruka byla poskytnuta bez prémie. Podle předložené smlouvy o restrukturalizaci dluhu byl stávající úvěr zajištěn zástavou na fixní aktivum. Podle výročních zpráv společnosti United Textiles za roky 2007, 2008 a 2009 se na nový úvěr vztahovala záruka, kterou poskytl hlavní akcionář, a předpokládalo se rovněž, že bude zajištěna zástavními právy na majetek, nejsou však uvedeny žádné odkazy na takovéto poskytnuté zástavy. |
| --- | --- |

(18)

Dne 30. května 2007 získala Řecká národní banka, úvěrující banka podniku United Textiles, státní záruku za nový úvěr, který zahrnoval: a) restrukturalizaci stávajícího úvěru ve výši 7,5 milionu EUR a b) nový úvěr ve výši 12,5 milionu EUR. Státní záruka pokrývala 80 % úvěru. Nový úvěr měl úrokovou sazbu rovnající se šestiměsíční sazbě Euribor s připočtením rozpětí ve výši 1,85 % (9), což ke dni 30. května 2007 znamenalo úrokovou sazbu ve výši 6,10 %. Státní záruka byla poskytnuta bez prémie. Podle předložené smlouvy o restrukturalizaci dluhu byl stávající úvěr zajištěn zástavou na fixní aktivum. Podle výročních zpráv společnosti United Textiles za roky 2007, 2008 a 2009 se na nový úvěr vztahovala záruka, kterou poskytl hlavní akcionář, a předpokládalo se rovněž, že bude zajištěna zástavními právy na majetek, nejsou však uvedeny žádné odkazy na takovéto poskytnuté zástavy.

| (19) | Záruka byla udělena na základě rozhodnutí ministra ze dne 26. ledna 2007 (rozhodnutí č. 2/75172/0025/26.01.2007). V rozhodnutí bylo stanoveno, že státní záruky mohou být poskytnuty za stávající úvěry pro průmyslové a důlní podniky, podniky živočišné výroby a hotely nacházející se v prefektuře Imathía (v níž se nachází část provozu společnosti United Textiles). Režim nevylučoval podniky v obtížích ani nestanovil žádnou prémii, která má být za státní záruku zaplacena. Nestanovil ani žádná objektivní kritéria pro výběr příjemců podpory. Režim nebyl oznámen v souladu s článkem 108 SFEU, a Komise si proto vyhrazuje právo prověřit jakákoli další státní opatření, která mohla být v jeho rámci provedena. |
| --- | --- |

(19)

Záruka byla udělena na základě rozhodnutí ministra ze dne 26. ledna 2007 (rozhodnutí č. 2/75172/0025/26.01.2007). V rozhodnutí bylo stanoveno, že státní záruky mohou být poskytnuty za stávající úvěry pro průmyslové a důlní podniky, podniky živočišné výroby a hotely nacházející se v prefektuře Imathía (v níž se nachází část provozu společnosti United Textiles). Režim nevylučoval podniky v obtížích ani nestanovil žádnou prémii, která má být za státní záruku zaplacena. Nestanovil ani žádná objektivní kritéria pro výběr příjemců podpory. Režim nebyl oznámen v souladu s článkem 108 SFEU, a Komise si proto vyhrazuje právo prověřit jakákoli další státní opatření, která mohla být v jeho rámci provedena.

| (20) | Na základě záruky byly dne 11. října 2007 podepsány úvěrové smlouvy. |
| --- | --- |

(20)

Na základě záruky byly dne 11. října 2007 podepsány úvěrové smlouvy.

Druhé opatření:   restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení

| (21) | Dne 25. května 2009 restrukturalizovaly řecké orgány dluhy společnosti na pojistném na sociální zabezpečení za období 2004–2009 ve výši 14,57 milionu EUR, které měly být nyní splaceny v 96 měsíčních splátkách, každé ve výši 0,19 milionu EUR. K restrukturalizaci dluhu došlo podle zákona č. 3762/2009 (10). Některé restrukturalizované dluhy již byly zahrnuty v předchozích restrukturalizacích, jejichž podmínky nebyly dodrženy. Podle předložených informací se nezdá, že by společnost United Textiles uhradila některé z těchto příspěvků. |
| --- | --- |

(21)

Dne 25. května 2009 restrukturalizovaly řecké orgány dluhy společnosti na pojistném na sociální zabezpečení za období 2004–2009 ve výši 14,57 milionu EUR, které měly být nyní splaceny v 96 měsíčních splátkách, každé ve výši 0,19 milionu EUR. K restrukturalizaci dluhu došlo podle zákona č. 3762/2009 (10). Některé restrukturalizované dluhy již byly zahrnuty v předchozích restrukturalizacích, jejichž podmínky nebyly dodrženy. Podle předložených informací se nezdá, že by společnost United Textiles uhradila některé z těchto příspěvků.

Třetí opatření:   státní záruka z října 2009 a června 2010

| (22) | Dne 30. června 2010 poskytl řecký stát na základě rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025 záruku úvěrujícím bankám společnosti United Textiles, a to Řecké národní bance, Emporiki Bank, Řecké zemědělské bance, Alpha Bank a Eurobank. Záruka byla určena na pokrytí nového plánovaného syndikovaného úvěru ve výši 63,6 milionu EUR, který byl rozdělen na tři části, a to k těmto účelům:






  a) | částka ve výši 36,6 milionu EUR na restrukturalizaci úvěrů, které společnosti poskytly úvěrující banky v období od srpna 2008 do září 2009. Podle dostupných informací byly úrokové sazby u dotyčných úvěrů v rozmezí od tříměsíční do šestiměsíční sazby Euribor s připočtením rozpětí ve výši 1,25 % až 3 %. Podle dostupných informací se na tyto úvěry zpočátku státní záruka nevztahovala; |
| --- | --- | --- |

(22)

Dne 30. června 2010 poskytl řecký stát na základě rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025 záruku úvěrujícím bankám společnosti United Textiles, a to Řecké národní bance, Emporiki Bank, Řecké zemědělské bance, Alpha Bank a Eurobank. Záruka byla určena na pokrytí nového plánovaného syndikovaného úvěru ve výši 63,6 milionu EUR, který byl rozdělen na tři části, a to k těmto účelům:

a)

částka ve výši 36,6 milionu EUR na restrukturalizaci úvěrů, které společnosti poskytly úvěrující banky v období od srpna 2008 do září 2009. Podle dostupných informací byly úrokové sazby u dotyčných úvěrů v rozmezí od tříměsíční do šestiměsíční sazby Euribor s připočtením rozpětí ve výši 1,25 % až 3 %. Podle dostupných informací se na tyto úvěry zpočátku státní záruka nevztahovala;

| b) | částka ve výši 15 milionů EUR na financování splacení dluhů společnosti vůči státu, dodavatelům a zaměstnancům; |
| --- | --- |

b)

částka ve výši 15 milionů EUR na financování splacení dluhů společnosti vůči státu, dodavatelům a zaměstnancům;

| c) | částka ve výši 12 milionů EUR na financování investic a provozních výdajů. |
| --- | --- |

c)

částka ve výši 12 milionů EUR na financování investic a provozních výdajů.

| (23) | Plánovaný související syndikovaný úvěr měl trvat devět let. V rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025 o udělení záruky není pro úvěry, které mají být zárukou pokryty, uvedena žádná úroková sazba. Pouze se v něm uvádí, že úvěry musí být poskytnuty s tržní sazbou. Státní záruka pokrývala 80 % úvěru. Stát měl získat roční prémii ve výši 2 % průměrné roční dlužné částky. Kromě státní záruky měly úvěrující banky obdržet s ohledem na nový úvěr rovněž zajištění ve formě zastavených akcií společnosti, a to nejméně 25,9 % z celkového počtu akcií, a prvořadého zástavního práva na nemovitosti společnosti. Stát neměl za svou záruku obdržet žádné zajištění, pokud by však byla záruka uplatněna, mělo být zajištění převedeno na stát. |
| --- | --- |

(23)

Plánovaný související syndikovaný úvěr měl trvat devět let. V rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025 o udělení záruky není pro úvěry, které mají být zárukou pokryty, uvedena žádná úroková sazba. Pouze se v něm uvádí, že úvěry musí být poskytnuty s tržní sazbou. Státní záruka pokrývala 80 % úvěru. Stát měl získat roční prémii ve výši 2 % průměrné roční dlužné částky. Kromě státní záruky měly úvěrující banky obdržet s ohledem na nový úvěr rovněž zajištění ve formě zastavených akcií společnosti, a to nejméně 25,9 % z celkového počtu akcií, a prvořadého zástavního práva na nemovitosti společnosti. Stát neměl za svou záruku obdržet žádné zajištění, pokud by však byla záruka uplatněna, mělo být zajištění převedeno na stát.

| (24) | Zárukou, která byla poskytnuta v červnu 2010 na základě rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025, byla zrušena předchozí záruka udělená dne 2. října 2009 (rozhodnutí ministra č. 2/71055/0025). Tato dřívější záruka byla poskytnuta za nový úvěr ve výši 40 milionů EUR, který byl rovněž určen na financování restrukturalizace úvěrů, jež byly společnosti poskytnuty v období od srpna 2008 do února 2009 (viz 22. bod odůvodnění písm. a)). Úvěr ve výši 40 milionů EUR však nebyl nikdy vyplacen, takže záruka z října 2009 nebyla aktivována. Tato záruka byla místo toho nahrazena novou zárukou z června 2010 vztahující se na syndikovaný úvěr ve výši 63,6 milionu EUR. Podle řeckých orgánů byla důvodem této změny skutečnost, že úvěr ve výši 40 milionů EUR již nepostačoval k pokrytí požadavků společnosti na likviditu. |
| --- | --- |

(24)

Zárukou, která byla poskytnuta v červnu 2010 na základě rozhodnutí ministra č. 2/35129/0025, byla zrušena předchozí záruka udělená dne 2. října 2009 (rozhodnutí ministra č. 2/71055/0025). Tato dřívější záruka byla poskytnuta za nový úvěr ve výši 40 milionů EUR, který byl rovněž určen na financování restrukturalizace úvěrů, jež byly společnosti poskytnuty v období od srpna 2008 do února 2009 (viz 22. bod odůvodnění písm. a)). Úvěr ve výši 40 milionů EUR však nebyl nikdy vyplacen, takže záruka z října 2009 nebyla aktivována. Tato záruka byla místo toho nahrazena novou zárukou z června 2010 vztahující se na syndikovaný úvěr ve výši 63,6 milionu EUR. Podle řeckých orgánů byla důvodem této změny skutečnost, že úvěr ve výši 40 milionů EUR již nepostačoval k pokrytí požadavků společnosti na likviditu.

| (25) | Navzdory záruce nebyla související půjčka nikdy poskytnuta. Vzhledem k akutním problémům společnosti banky úvěrovou smlouvu nepodepsaly a úvěr nikdy nevyplatily. |
| --- | --- |

(25)

Navzdory záruce nebyla související půjčka nikdy poskytnuta. Vzhledem k akutním problémům společnosti banky úvěrovou smlouvu nepodepsaly a úvěr nikdy nevyplatily.

III.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (26) | V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. října 2010 měla Komise pochybnosti, zda jsou podmínky státních záruk z roku 2007 (první opatření) a z roku 2010 (třetí opatření) v souladu s tržními podmínkami a sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (11) (dále jen „sdělení o zárukách“). |
| --- | --- |

(26)

V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. října 2010 měla Komise pochybnosti, zda jsou podmínky státních záruk z roku 2007 (první opatření) a z roku 2010 (třetí opatření) v souladu s tržními podmínkami a sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (11) (dále jen „sdělení o zárukách“).

| (27) | Co se týká restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení (druhé opatření), Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, že by za dané situace soukromý věřitel souhlasil s jakoukoli restrukturalizací. Vyhlídky na obdržení opožděné splátky dluhu se jevily jako slabé, jelikož společnost United Textiles již měla vážné finanční potíže a zastavila většinu své výroby. |
| --- | --- |

(27)

Co se týká restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení (druhé opatření), Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, že by za dané situace soukromý věřitel souhlasil s jakoukoli restrukturalizací. Vyhlídky na obdržení opožděné splátky dluhu se jevily jako slabé, jelikož společnost United Textiles již měla vážné finanční potíže a zastavila většinu své výroby.

| (28) | Komise si proto nebyla jistá, zda opatření, která jsou předmětem šetření, nepředstavují protiprávní státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a zda jsou slučitelná se SFEU. |
| --- | --- |

(28)

Komise si proto nebyla jistá, zda opatření, která jsou předmětem šetření, nepředstavují protiprávní státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a zda jsou slučitelná se SFEU.

IV.   PŘIPOMÍNKY ŘECKA A PŘÍJEMCE

| (29) | Informace o dotyčných opatřeních, které předložily řecké orgány a příjemce, lze shrnout následovně. |
| --- | --- |

(29)

Informace o dotyčných opatřeních, které předložily řecké orgány a příjemce, lze shrnout následovně.

IV.a)   První opatření: státní záruka z května 2007

| (30) | Co se týká prvního opatření, připomínky Řecka a příjemce se do značné míry překrývají a Komise je shrne společně. |
| --- | --- |

(30)

Co se týká prvního opatření, připomínky Řecka a příjemce se do značné míry překrývají a Komise je shrne společně.

| (31) | Řecko a příjemce tvrdí, že v době poskytnutí záruky z roku 2007 měla společnost potíže vyplývající z mezinárodní konkurence zemí s nižšími náklady. Řecko uznává, že záruky poskytlo. |
| --- | --- |

(31)

Řecko a příjemce tvrdí, že v době poskytnutí záruky z roku 2007 měla společnost potíže vyplývající z mezinárodní konkurence zemí s nižšími náklady. Řecko uznává, že záruky poskytlo.

| (32) | Řecko a příjemce uvedli, že záruka z roku 2007 nepředstavovala státní podporu, jelikož nebyla selektivní: nebyla zaměřena na společnost United Textiles, nýbrž byla poskytnuta na základě rozhodnutí ministra, které se vztahovalo nejen na společnost United Textiles, nýbrž rovněž na jiné podniky. |
| --- | --- |

(32)

Řecko a příjemce uvedli, že záruka z roku 2007 nepředstavovala státní podporu, jelikož nebyla selektivní: nebyla zaměřena na společnost United Textiles, nýbrž byla poskytnuta na základě rozhodnutí ministra, které se vztahovalo nejen na společnost United Textiles, nýbrž rovněž na jiné podniky.

| (33) | Řecko a příjemce dále uvedli, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta na základě řeckého zákona č. 2322/1995, který ministru financí umožňoval udělovat bankovním institucím státní záruky za úvěry na restrukturalizaci dluhů nebo poskytnutí nového provozního kapitálu. |
| --- | --- |

(33)

Řecko a příjemce dále uvedli, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta na základě řeckého zákona č. 2322/1995, který ministru financí umožňoval udělovat bankovním institucím státní záruky za úvěry na restrukturalizaci dluhů nebo poskytnutí nového provozního kapitálu.

| (34) | Řecko a příjemce tvrdí, že před obdržením záruky předložila společnost řeckým orgánům plán restrukturalizace s financováním ze strany bank a bez státní záruky. Takovýto plán restrukturalizace však nebyl Komisi nikdy oficiálně předložen. |
| --- | --- |

(34)

Řecko a příjemce tvrdí, že před obdržením záruky předložila společnost řeckým orgánům plán restrukturalizace s financováním ze strany bank a bez státní záruky. Takovýto plán restrukturalizace však nebyl Komisi nikdy oficiálně předložen.

| (35) | Řecko rovněž uvedlo, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta v souladu s pravidly Evropské unie pro poskytování státních podpor. Řecko uvedlo, že záruka nepokrývala více než 80 % úvěru a že byla udělena pro úvěry s tržními úrokovými sazbami. Řecko tvrdí, že úvěr byl řádně zajištěn zastaveným majetkem a osobními zárukami akcionářů a že byl poskytnut na konkrétní transakci a s konkrétní dobou trvání. |
| --- | --- |

(35)

Řecko rovněž uvedlo, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta v souladu s pravidly Evropské unie pro poskytování státních podpor. Řecko uvedlo, že záruka nepokrývala více než 80 % úvěru a že byla udělena pro úvěry s tržními úrokovými sazbami. Řecko tvrdí, že úvěr byl řádně zajištěn zastaveným majetkem a osobními zárukami akcionářů a že byl poskytnut na konkrétní transakci a s konkrétní dobou trvání.

| (36) | Řecko a příjemce uvedli, že příjemce je jednou z největších textilních společností v Řecku, která zaměstnává vysoký počet pracovníků a působí především v příhraničních regionech. |
| --- | --- |

(36)

Řecko a příjemce uvedli, že příjemce je jednou z největších textilních společností v Řecku, která zaměstnává vysoký počet pracovníků a působí především v příhraničních regionech.

| (37) | Řecko a příjemce rovněž uvedli, že Řecká národní banka (úvěrující banka) souhlasila se snížením státní záruky a místo ní přijala zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles, což povede k zrušení záruky. |
| --- | --- |

(37)

Řecko a příjemce rovněž uvedli, že Řecká národní banka (úvěrující banka) souhlasila se snížením státní záruky a místo ní přijala zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles, což povede k zrušení záruky.

| (38) | Řecko a příjemce rovněž tvrdí, že záruka byla zahrnuta do záruky z roku 2010, takže k splácení úvěrů společnosti existuje integrovaný přístup. |
| --- | --- |

(38)

Řecko a příjemce rovněž tvrdí, že záruka byla zahrnuta do záruky z roku 2010, takže k splácení úvěrů společnosti existuje integrovaný přístup.

IV.b)   Druhé opatření: restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení

| (39) | Řecko a příjemce uvedli, že opatření vychází ze zákona č. 3762/2009, což je obecný právní předpis vztahující se na všechny společnosti se splatnými nebo nesplacenými závazky týkajícími se veřejného pojištění; opatření není tudíž selektivní. |
| --- | --- |

(39)

Řecko a příjemce uvedli, že opatření vychází ze zákona č. 3762/2009, což je obecný právní předpis vztahující se na všechny společnosti se splatnými nebo nesplacenými závazky týkajícími se veřejného pojištění; opatření není tudíž selektivní.

IV.c)   Třetí opatření: státní záruka z června 2010

| (40) | Řecko připouští poskytnutí záruky z roku 2010, uvedlo však, že tak učinilo kvůli tomu, že předchozí záruka z roku 2009 (která nebyla nikdy uplatněna) již nepostačovala k pokrytí požadavků společnosti na likviditu, a záruka z roku 2009 byla proto zahrnuta do záruky z roku 2010. |
| --- | --- |

(40)

Řecko připouští poskytnutí záruky z roku 2010, uvedlo však, že tak učinilo kvůli tomu, že předchozí záruka z roku 2009 (která nebyla nikdy uplatněna) již nepostačovala k pokrytí požadavků společnosti na likviditu, a záruka z roku 2009 byla proto zahrnuta do záruky z roku 2010.

| (41) | Řecko tvrdí, že záruka z roku 2010 je v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci“) (12) a neposkytuje společnosti United Textiles výhodu. Řecko mimoto uvedlo, že nedošlo k porušení zásady „jednou a dost“, která je zakotvena v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, jelikož záruka z roku 2010 nahrazuje záruku z roku 2009 a mění řadu ustanovení záruky z roku 2007 (viz první opatření, 18. bod odůvodnění). Záruka z roku 2010 spojuje veškerá ustanovení, která upravují úvěry poskytnuté společnosti, do jednoho dokumentu s jednotnými ustanoveními. Řecko rovněž uvedlo, že záruka ještě není platná, jelikož ji příslušné oddělení ministerstva dosud neschválilo. |
| --- | --- |

(41)

Řecko tvrdí, že záruka z roku 2010 je v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci“) (12) a neposkytuje společnosti United Textiles výhodu. Řecko mimoto uvedlo, že nedošlo k porušení zásady „jednou a dost“, která je zakotvena v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, jelikož záruka z roku 2010 nahrazuje záruku z roku 2009 a mění řadu ustanovení záruky z roku 2007 (viz první opatření, 18. bod odůvodnění). Záruka z roku 2010 spojuje veškerá ustanovení, která upravují úvěry poskytnuté společnosti, do jednoho dokumentu s jednotnými ustanoveními. Řecko rovněž uvedlo, že záruka ještě není platná, jelikož ji příslušné oddělení ministerstva dosud neschválilo.

| (42) | Řecko Komisi rovněž informovalo, že záruka z roku 2010 nebyla dosud aktivována, jelikož společnost nepodepsala s žádnou bankou úvěrovou smlouvu a nebyl poskytnut žádný úvěr. Řecké orgány Komisi upozornily na skutečnost, že rozhodnutí ministra o schválení záruky, tj. rozhodnutí č. 2/35129/0025/28.06.2010, stanoví, že první dvě splátky úvěru (36,6 milionu EUR a 15 milionů EUR) mají být uhrazeny do 28. července 2010 a že toto datum již uplynulo, takže podle podmínek záruky ji již ve skutečnosti nelze aktivovat. |
| --- | --- |

(42)

Řecko Komisi rovněž informovalo, že záruka z roku 2010 nebyla dosud aktivována, jelikož společnost nepodepsala s žádnou bankou úvěrovou smlouvu a nebyl poskytnut žádný úvěr. Řecké orgány Komisi upozornily na skutečnost, že rozhodnutí ministra o schválení záruky, tj. rozhodnutí č. 2/35129/0025/28.06.2010, stanoví, že první dvě splátky úvěru (36,6 milionu EUR a 15 milionů EUR) mají být uhrazeny do 28. července 2010 a že toto datum již uplynulo, takže podle podmínek záruky ji již ve skutečnosti nelze aktivovat.

| (43) | Společnost United Textiles tvrdí, že související úvěrová smlouva nebyla podepsána, a proto nebyla stanovena žádná úroková sazba. Jakmile k tomu dojde, bude sazba stanovena za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(43)

Společnost United Textiles tvrdí, že související úvěrová smlouva nebyla podepsána, a proto nebyla stanovena žádná úroková sazba. Jakmile k tomu dojde, bude sazba stanovena za tržních podmínek.

| (44) | Co se týká plánu restrukturalizace z roku 2010 (viz 4. bod odůvodnění), společnost United Textiles tvrdí, že tento plán předpokládá výrazné omezení výroby, a že předpokládané obnovení životaschopnosti proto nenaruší hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(44)

Co se týká plánu restrukturalizace z roku 2010 (viz 4. bod odůvodnění), společnost United Textiles tvrdí, že tento plán předpokládá výrazné omezení výroby, a že předpokládané obnovení životaschopnosti proto nenaruší hospodářskou soutěž.

V.   POSOUZENÍ PODPORY

| (45) | V tomto oddíle Komise posoudí opatření na základě výše uvedených skutečností a tvrzení, která předložilo Řecko a společnost United Textiles. Komise za prvé posoudí situaci společnosti United Textiles v době provedení předmětných opatření, aby rozhodla, zda byla společnost podnikem v obtížích, či nikoli (oddíl V.a). Za druhé Komise posoudí, zda předmětná opatření zahrnují státní podporu (oddíl V.b). Pokud opatření zahrnuje podporu, posoudí Komise za třetí to, zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem (oddíl V.c). |
| --- | --- |

(45)

V tomto oddíle Komise posoudí opatření na základě výše uvedených skutečností a tvrzení, která předložilo Řecko a společnost United Textiles. Komise za prvé posoudí situaci společnosti United Textiles v době provedení předmětných opatření, aby rozhodla, zda byla společnost podnikem v obtížích, či nikoli (oddíl V.a). Za druhé Komise posoudí, zda předmětná opatření zahrnují státní podporu (oddíl V.b). Pokud opatření zahrnuje podporu, posoudí Komise za třetí to, zda je tato podpora slučitelná s vnitřním trhem (oddíl V.c).

V.a)   Situace společnosti

| (46) | Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění a popsáno podrobněji v tabulce 1, v období 2004–2009 se provozní a finanční výsledky společnosti významně zhoršily.

  Tabulka 1


  Hlavní finanční údaje společnosti United Textiles (v milionech EUR) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat | 154,3 | 97,5 | 64,6 | 74,7 (13) | 30,6 | 4,5 |
| Zisk před zdaněním | –89,6 | –61,3 | –49,3 | –38,5 | –62,4 | –60,6 |
| Nahromaděné ztráty | 264,1 | 316 | 378,3 | 418,7 | 481 | 520,3 (14) |
| Zapsaný kapitál | 276,3 | 283,3 | 280,8 | 288,9 | 290,4 | 290,4 (14) |
| Vlastní kapitál akcionářů | 95,2 | 35,7 | 32,9 | 4,6 | –49,1 | – 111,5 |
| Poměr dluhu k vlastnímu kapitálu | 281 % | 692 % | 829 % | 6 243 % | – 561 % | – 280 % |
| Údaje z účetních závěrek pro roky 2004–2009. |

(46)

Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění a popsáno podrobněji v tabulce 1, v období 2004–2009 se provozní a finanční výsledky společnosti významně zhoršily.

Tabulka 1

Hlavní finanční údaje společnosti United Textiles (v milionech EUR)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Obrat

154,3

97,5

64,6

74,7 (13)

30,6

4,5

Zisk před zdaněním

–89,6

–61,3

–49,3

–38,5

–62,4

–60,6

Nahromaděné ztráty

264,1

316

378,3

418,7

481

520,3 (14)

Zapsaný kapitál

276,3

283,3

280,8

288,9

290,4

290,4 (14)

Vlastní kapitál akcionářů

95,2

35,7

32,9

4,6

–49,1

– 111,5

Poměr dluhu k vlastnímu kapitálu

281 %

692 %

829 %

6 243 %

– 561 %

– 280 %

Údaje z účetních závěrek pro roky 2004–2009.

| (47) | Na základě těchto finančních údajů vyvozuje Komise závěr, že v době přijetí předmětných opatření (2007–2010) byla společnost podnikem „v obtížích“ ve smyslu bodu 10 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Komise se stejně tak domnívá, že společnost je podnikem v obtížích i v současnosti. |
| --- | --- |

(47)

Na základě těchto finančních údajů vyvozuje Komise závěr, že v době přijetí předmětných opatření (2007–2010) byla společnost podnikem „v obtížích“ ve smyslu bodu 10 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. Komise se stejně tak domnívá, že společnost je podnikem v obtížích i v současnosti.

| (48) | Pokud jde o bod 10 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, v období 2004–2009 nedošlo ke ztrátě zapsaného kapitálu společnosti, jak je prokázáno v jejích účetních závěrkách, nýbrž ten se ve skutečnosti zvýšil. V témže období se však snížil vlastní kapitál společnosti, v roce 2007 dosáhl minimální úrovně a v letech 2008 a 2009 byl záporný. Společnost nepřijala vhodná opatření, aby vyřešila pokles vlastního kapitálu, jak stanoví řecké právní předpisy (15). Opatření, která měla společnost k dispozici, zahrnovala buď navýšení kapitálu, nebo kapitalizaci ztrát, která by vymazala zapsaný kapitál. V případě společnosti United Textiles se však zdá, že schůdná byla pouze kapitalizace ztrát, a to vzhledem k její kritické finanční situaci (viz tabulka 1) a jejím problémům se získáním přístupu k financím (viz 15. bod odůvodnění). Komise se proto domnívá, že společnost skutečně ztratila více než polovinu zapsaného kapitálu. |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o bod 10 písm. a) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, v období 2004–2009 nedošlo ke ztrátě zapsaného kapitálu společnosti, jak je prokázáno v jejích účetních závěrkách, nýbrž ten se ve skutečnosti zvýšil. V témže období se však snížil vlastní kapitál společnosti, v roce 2007 dosáhl minimální úrovně a v letech 2008 a 2009 byl záporný. Společnost nepřijala vhodná opatření, aby vyřešila pokles vlastního kapitálu, jak stanoví řecké právní předpisy (15). Opatření, která měla společnost k dispozici, zahrnovala buď navýšení kapitálu, nebo kapitalizaci ztrát, která by vymazala zapsaný kapitál. V případě společnosti United Textiles se však zdá, že schůdná byla pouze kapitalizace ztrát, a to vzhledem k její kritické finanční situaci (viz tabulka 1) a jejím problémům se získáním přístupu k financím (viz 15. bod odůvodnění). Komise se proto domnívá, že společnost skutečně ztratila více než polovinu zapsaného kapitálu.

| (49) | Co se týká bodu 10 písm. c) pokynů, společnost splňovala od roku 2008 podmínky řeckého práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení (16). |
| --- | --- |

(49)

Co se týká bodu 10 písm. c) pokynů, společnost splňovala od roku 2008 podmínky řeckého práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení (16).

| (50) | Pokud jde o bod 11 pokynů, typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat a narůstající dluh, byly patrné přinejmenším od roku 2004. |
| --- | --- |

(50)

Pokud jde o bod 11 pokynů, typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat a narůstající dluh, byly patrné přinejmenším od roku 2004.

V.b)   Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU

| (51) | V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

(51)

V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| (52) | Komise nyní posoudí, zda opatření přijatá s ohledem na společnost United Textiles představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(52)

Komise nyní posoudí, zda opatření přijatá s ohledem na společnost United Textiles představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

V.b.1   První opatření: státní záruka z května 2007

a)   Státní prostředky

| (53) | Tato státní záruka je poskytnuta ze státních prostředků, jelikož je udělena přímo státem. Rozhodnutí přijal příslušný ministr, takže opatření lze rovněž přičíst státu. Kritérium týkající se státních prostředků je proto splněno. |
| --- | --- |

(53)

Tato státní záruka je poskytnuta ze státních prostředků, jelikož je udělena přímo státem. Rozhodnutí přijal příslušný ministr, takže opatření lze rovněž přičíst státu. Kritérium týkající se státních prostředků je proto splněno.

b)   Výhoda

| (54) | Řecko a příjemce tvrdí, že Řecká národní banka (úvěrující banka) souhlasila se snížením státní záruky a že místo ní přijala zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles, což povede k zrušení záruky. K doložení svého tvrzení předložili Řecko a příjemce dopis Řecké národní banky ze dne 24. prosince 2010, který byl odpovědí na dopis společnosti United Textiles ze dne 23. prosince 2010. |
| --- | --- |

(54)

Řecko a příjemce tvrdí, že Řecká národní banka (úvěrující banka) souhlasila se snížením státní záruky a že místo ní přijala zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles, což povede k zrušení záruky. K doložení svého tvrzení předložili Řecko a příjemce dopis Řecké národní banky ze dne 24. prosince 2010, který byl odpovědí na dopis společnosti United Textiles ze dne 23. prosince 2010.

| (55) | Komise nemůže toto tvrzení přijmout. V předloženém dopise Řecká národní banka pouze uvádí, že je ochotna přezkoumat navrhovanou výměnu zajištění s výhradou určitých podmínek, přičemž hlavní z nich je to, že aktiva, která budou zastavena, vybere banka a že výměnu musí schválit všechny zúčastněné strany. Komise se proto domnívá, že Řecká národní banka ve skutečnosti navrhovanou výměnu zajištění neakceptovala. |
| --- | --- |

(55)

Komise nemůže toto tvrzení přijmout. V předloženém dopise Řecká národní banka pouze uvádí, že je ochotna přezkoumat navrhovanou výměnu zajištění s výhradou určitých podmínek, přičemž hlavní z nich je to, že aktiva, která budou zastavena, vybere banka a že výměnu musí schválit všechny zúčastněné strany. Komise se proto domnívá, že Řecká národní banka ve skutečnosti navrhovanou výměnu zajištění neakceptovala.

| (56) | Řecko rovněž tvrdí, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta v souladu s pravidly Evropské unie pro poskytování státních podpor. Řecko uvedlo, že záruka nepokrývala více než 80 % úvěru a že byla poskytnuta za úvěry s tržními úrokovými sazbami. |
| --- | --- |

(56)

Řecko rovněž tvrdí, že záruka z roku 2007 byla poskytnuta v souladu s pravidly Evropské unie pro poskytování státních podpor. Řecko uvedlo, že záruka nepokrývala více než 80 % úvěru a že byla poskytnuta za úvěry s tržními úrokovými sazbami.

| (57) | Komise nemůže toto odůvodnění uznat a zastává názor, že záruka z roku 2007 poskytla společnosti United Textiles neoprávněnou výhodu. Podle bodů 2.2 a 3.2 sdělení o zárukách získá dlužník, který nezaplatí za záruku tržní cenu, výhodu. V některých případech by dlužník, který má finanční potíže, bez státní záruky nenašel finanční instituci, která by byla ochotna mu půjčit za jakýchkoli podmínek. |
| --- | --- |

(57)

Komise nemůže toto odůvodnění uznat a zastává názor, že záruka z roku 2007 poskytla společnosti United Textiles neoprávněnou výhodu. Podle bodů 2.2 a 3.2 sdělení o zárukách získá dlužník, který nezaplatí za záruku tržní cenu, výhodu. V některých případech by dlužník, který má finanční potíže, bez státní záruky nenašel finanční instituci, která by byla ochotna mu půjčit za jakýchkoli podmínek.

| (58) | Záruka z roku 2007 byla poskytnuta za úvěry pro podnik v obtížích a ručiteli, státu, nebyla zaplacena žádná prémie. V souladu s body 3.2 a 4.2 sdělení o zárukách Komise podotýká, že se finanční situace společnosti v období 2004–2007 významně zhoršila, společnost nesplácela řádně své úvěry a její úvěrující banky od roku 2001 omezily svou podporu a snížily úvěrové linky a půjčky. Komise se domnívá, že v době přijetí opatření měla společnost United Textiles vážné potíže a musí být zařazena do ratingové kategorie „špatný“. |
| --- | --- |

(58)

Záruka z roku 2007 byla poskytnuta za úvěry pro podnik v obtížích a ručiteli, státu, nebyla zaplacena žádná prémie. V souladu s body 3.2 a 4.2 sdělení o zárukách Komise podotýká, že se finanční situace společnosti v období 2004–2007 významně zhoršila, společnost nesplácela řádně své úvěry a její úvěrující banky od roku 2001 omezily svou podporu a snížily úvěrové linky a půjčky. Komise se domnívá, že v době přijetí opatření měla společnost United Textiles vážné potíže a musí být zařazena do ratingové kategorie „špatný“.

| (59) | Komise mimoto podotýká, že podle výročních zpráv společnosti za roky 2007, 2008 a 2009 se nadále předpokládalo, že zaručený úvěr má být zajištěn aktivy společnosti: k tomu však jednoznačně nedošlo (viz 18. bod odůvodnění). Komise rovněž poznamenává, že v prosinci 2010 bylo Řecké národní bance (úvěrující bance) navrženo, že by bylo možno státní záruku snížit a místo ní přijmout zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles (viz 37. bod odůvodnění). Komise má za to, že tento návrh jednoznačně naznačuje, že takovéto zajištění nebylo poskytnuto. Řecké orgány uvedly, že záruka z roku 2007 byla zajištěna zastaveným majetkem společnosti a osobními zárukami akcionářů (viz 35. bod odůvodnění); skutečnosti v daném případě však prokazují pouze poskytnutí osobních záruk ze strany akcionářů. Komise proto zastává názor, že související půjčka nebyla zajištěna. |
| --- | --- |

(59)

Komise mimoto podotýká, že podle výročních zpráv společnosti za roky 2007, 2008 a 2009 se nadále předpokládalo, že zaručený úvěr má být zajištěn aktivy společnosti: k tomu však jednoznačně nedošlo (viz 18. bod odůvodnění). Komise rovněž poznamenává, že v prosinci 2010 bylo Řecké národní bance (úvěrující bance) navrženo, že by bylo možno státní záruku snížit a místo ní přijmout zástavní právo na nemovitosti náležející společnosti United Textiles (viz 37. bod odůvodnění). Komise má za to, že tento návrh jednoznačně naznačuje, že takovéto zajištění nebylo poskytnuto. Řecké orgány uvedly, že záruka z roku 2007 byla zajištěna zastaveným majetkem společnosti a osobními zárukami akcionářů (viz 35. bod odůvodnění); skutečnosti v daném případě však prokazují pouze poskytnutí osobních záruk ze strany akcionářů. Komise proto zastává názor, že související půjčka nebyla zajištěna.

| (60) | Komise tudíž pochybuje, že by soukromý ručitel nabídl takovouto záruku a že by soukromá banka souhlasila s financováním společnosti bez státní záruky, jelikož by v této situaci bylo pro společnost mimořádně obtížné úvěr splatit, a pro ručitele tudíž vyhnout se uplatnění záruky. Komise se proto domnívá, že výše podpory vyplývající ze záruky z roku 2007 odpovídá celé částce zaručeného úvěru, tj. 16 milionů EUR (80 % z částky ve výši 20 milionů EUR). |
| --- | --- |

(60)

Komise tudíž pochybuje, že by soukromý ručitel nabídl takovouto záruku a že by soukromá banka souhlasila s financováním společnosti bez státní záruky, jelikož by v této situaci bylo pro společnost mimořádně obtížné úvěr splatit, a pro ručitele tudíž vyhnout se uplatnění záruky. Komise se proto domnívá, že výše podpory vyplývající ze záruky z roku 2007 odpovídá celé částce zaručeného úvěru, tj. 16 milionů EUR (80 % z částky ve výši 20 milionů EUR).

c)   Selektivita

| (61) | Řecko a příjemce uvedli, že záruka z roku 2007 nepředstavuje podporu, jelikož nebyla selektivní: nebyla omezena na společnost United Textiles, nýbrž byla udělena na základě rozhodnutí ministra č. 2/75172/0025/26.01.2007, které se týkalo nejen společnosti United Textiles, nýbrž rovněž jiných podniků. |
| --- | --- |

(61)

Řecko a příjemce uvedli, že záruka z roku 2007 nepředstavuje podporu, jelikož nebyla selektivní: nebyla omezena na společnost United Textiles, nýbrž byla udělena na základě rozhodnutí ministra č. 2/75172/0025/26.01.2007, které se týkalo nejen společnosti United Textiles, nýbrž rovněž jiných podniků.

| (62) | Komise podotýká, že rozhodnutí ministra, na němž byla záruka založena, se zaměřovalo na určitá odvětví v konkrétní zeměpisné oblasti, tj. prefektuře Imathía. V daném případě měly mimoto řecké orgány s ohledem na záruku pro společnost United Textiles velký manévrovací prostor, jelikož nebyla stanovena žádná objektivní kritéria pro rozhodnutí, zda záruku udělit, či nikoli. V případě neexistence takovýchto objektivních kritérií bylo opatření ve skutečnosti selektivní, jelikož jej orgány uplatnily individuálně na základě volného uvážení (17). Podle ustálené judikatury nelze v případě, kdy subjekt poskytující finanční podporu má určitý prostor pro volné uvážení, který mu umožňuje vybírat příjemce nebo určovat podmínky, za jakých je podpora poskytována, tuto podporu považovat za opatření obecné povahy (18). Kritérium selektivity je proto splněno. |
| --- | --- |

(62)

Komise podotýká, že rozhodnutí ministra, na němž byla záruka založena, se zaměřovalo na určitá odvětví v konkrétní zeměpisné oblasti, tj. prefektuře Imathía. V daném případě měly mimoto řecké orgány s ohledem na záruku pro společnost United Textiles velký manévrovací prostor, jelikož nebyla stanovena žádná objektivní kritéria pro rozhodnutí, zda záruku udělit, či nikoli. V případě neexistence takovýchto objektivních kritérií bylo opatření ve skutečnosti selektivní, jelikož jej orgány uplatnily individuálně na základě volného uvážení (17). Podle ustálené judikatury nelze v případě, kdy subjekt poskytující finanční podporu má určitý prostor pro volné uvážení, který mu umožňuje vybírat příjemce nebo určovat podmínky, za jakých je podpora poskytována, tuto podporu považovat za opatření obecné povahy (18). Kritérium selektivity je proto splněno.

d)   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (63) | Společnost United Textiles působí v odvětví, s jehož výrobky se mezi členskými státy rozsáhle obchoduje a v němž existuje silná hospodářská soutěž. V době přijetí opatření podpory byla společnost United Textiles podnikem, který měl většinu svého odbytu v ostatních členských státech (viz 11. bod odůvodnění). Dotyčné opatření podpory proto poskytlo společnosti United Textiles výhodu ve srovnání s jejími konkurenty (viz 45., 46. a 47. bod odůvodnění). Podle ustálené judikatury platí, že pokud státní podpora posílí postavení jednoho podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za podniky dotčené takovouto podporou (19). Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je proto splněno. |
| --- | --- |

(63)

Společnost United Textiles působí v odvětví, s jehož výrobky se mezi členskými státy rozsáhle obchoduje a v němž existuje silná hospodářská soutěž. V době přijetí opatření podpory byla společnost United Textiles podnikem, který měl většinu svého odbytu v ostatních členských státech (viz 11. bod odůvodnění). Dotyčné opatření podpory proto poskytlo společnosti United Textiles výhodu ve srovnání s jejími konkurenty (viz 45., 46. a 47. bod odůvodnění). Podle ustálené judikatury platí, že pokud státní podpora posílí postavení jednoho podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování mezi členskými státy, je nutno tyto podniky považovat za podniky dotčené takovouto podporou (19). Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je proto splněno.

| (64) | Bankou, která poskytla úvěr, na nějž se vztahovala záruka z roku 2007, byla Řecká národní banka; šetřením bylo prokázáno, že tato banka nezískala v důsledku záruky žádnou výhodu. Záruka byla poskytnuta na novou úvěrovou smlouvu s novou dobou trvání v délce 10 let. Podle bodu 2.3.1 sdělení o zárukách může být podpora poskytnuta rovněž věřiteli, je-li záruka poskytnuta ex post na již uzavřenou půjčku, aniž by byly upraveny podmínky této půjčky; v daném případě se však podmínky stávající půjčky změnily, a to změnou doby jejího trvání. Komise má tudíž za to, že záruka z roku 2007 nepředstavuje podporu pro věřitele. |
| --- | --- |

(64)

Bankou, která poskytla úvěr, na nějž se vztahovala záruka z roku 2007, byla Řecká národní banka; šetřením bylo prokázáno, že tato banka nezískala v důsledku záruky žádnou výhodu. Záruka byla poskytnuta na novou úvěrovou smlouvu s novou dobou trvání v délce 10 let. Podle bodu 2.3.1 sdělení o zárukách může být podpora poskytnuta rovněž věřiteli, je-li záruka poskytnuta ex post na již uzavřenou půjčku, aniž by byly upraveny podmínky této půjčky; v daném případě se však podmínky stávající půjčky změnily, a to změnou doby jejího trvání. Komise má tudíž za to, že záruka z roku 2007 nepředstavuje podporu pro věřitele.

| (65) | Jediným účinkem záruky z roku 2007 bylo pouze to, že se banka nesnažila vymáhat svou půjčku okamžitě. Banka však mohla stávající úvěr získat zpět v likvidačním řízení. Komise podotýká, že úvěr z roku 2007 byl zajištěn zástavním právem na fixní aktivum (20). |
| --- | --- |

(65)

Jediným účinkem záruky z roku 2007 bylo pouze to, že se banka nesnažila vymáhat svou půjčku okamžitě. Banka však mohla stávající úvěr získat zpět v likvidačním řízení. Komise podotýká, že úvěr z roku 2007 byl zajištěn zástavním právem na fixní aktivum (20).

| (66) | Komise vyvozuje závěr, že státní záruka z května 2007 (první opatření) představuje protiprávní státní podporu pro společnost United Textiles ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(66)

Komise vyvozuje závěr, že státní záruka z května 2007 (první opatření) představuje protiprávní státní podporu pro společnost United Textiles ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (67) | Komise se domnívá, že státní záruka z května 2007 nepředstavuje státní podporu pro úvěrující banku, Řeckou národní banku, ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(67)

Komise se domnívá, že státní záruka z května 2007 nepředstavuje státní podporu pro úvěrující banku, Řeckou národní banku, ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

V.b.2   Druhé opatření: restrukturalizace dluhů na pojistném na sociálním zabezpečení

a)   Státní prostředky

| (68) | Komise uvádí, že cílem příspěvků na sociální zabezpečení je financovat instituce sociálního zabezpečení, což jsou veřejnoprávní subjekty, které působí pod dohledem státu. Nevybráním těchto příspěvků přichází stát o prostředky. Toto kritérium je proto splněno. |
| --- | --- |

(68)

Komise uvádí, že cílem příspěvků na sociální zabezpečení je financovat instituce sociálního zabezpečení, což jsou veřejnoprávní subjekty, které působí pod dohledem státu. Nevybráním těchto příspěvků přichází stát o prostředky. Toto kritérium je proto splněno.

b)   Výhoda

| (69) | Komise podotýká, že společnosti United Textiles byla k uhrazení finančního závazku poskytnuta ve skutečnosti osmiletá lhůta, a to v době, kdy se potýkala s vážnými finančními potížemi a kdy existovala vysoká pravděpodobnost nesplacení. Podle ustálené judikatury je za účelem rozhodnutí, zda byla nevymáháním dluhů společnosti United Textiles poskytnuta selektivní výhoda a zda by pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU měla být tato výhoda považována za státní podporu, nutno zjistit, zda společnost mohla tuto výhodu získat za běžných tržních podmínek (21). Základní otázkou, kterou je nutno si položit, je to, zda bylo za daných okolností chování státu srovnatelné s chováním obezřetného soukromého věřitele. |
| --- | --- |

(69)

Komise podotýká, že společnosti United Textiles byla k uhrazení finančního závazku poskytnuta ve skutečnosti osmiletá lhůta, a to v době, kdy se potýkala s vážnými finančními potížemi a kdy existovala vysoká pravděpodobnost nesplacení. Podle ustálené judikatury je za účelem rozhodnutí, zda byla nevymáháním dluhů společnosti United Textiles poskytnuta selektivní výhoda a zda by pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU měla být tato výhoda považována za státní podporu, nutno zjistit, zda společnost mohla tuto výhodu získat za běžných tržních podmínek (21). Základní otázkou, kterou je nutno si položit, je to, zda bylo za daných okolností chování státu srovnatelné s chováním obezřetného soukromého věřitele.

| (70) | Podle řeckých orgánů společnost United Textiles předchozí dohody o restrukturalizaci dluhu nedodržela. Společnosti byla k uhrazení finančního závazku ve výši 14,57 milionu EUR (viz 16. bod odůvodnění) ve skutečnosti poskytnuta osmiletá lhůta, a to v době, kdy se potýkala s vážnými finančními potížemi a kdy existovala vysoká pravděpodobnost nesplacení. Takovéto prodloužení lhůty splatnosti by věřitel v tržním hospodářství nepovolil, zejména s ohledem na skutečnost, že předchozí restrukturalizace nebyly úspěšné. |
| --- | --- |

(70)

Podle řeckých orgánů společnost United Textiles předchozí dohody o restrukturalizaci dluhu nedodržela. Společnosti byla k uhrazení finančního závazku ve výši 14,57 milionu EUR (viz 16. bod odůvodnění) ve skutečnosti poskytnuta osmiletá lhůta, a to v době, kdy se potýkala s vážnými finančními potížemi a kdy existovala vysoká pravděpodobnost nesplacení. Takovéto prodloužení lhůty splatnosti by věřitel v tržním hospodářství nepovolil, zejména s ohledem na skutečnost, že předchozí restrukturalizace nebyly úspěšné.

| (71) | Komise vyvozuje závěr, že chování řeckých orgánů není srovnatelné s chováním obezřetného soukromého věřitele, jelikož k restrukturalizaci dluhu z roku 2009 došlo navzdory neúspěchu předchozích dohod o restrukturalizaci a společnost již měla vážné finanční potíže a zastavila většinu své výroby, takže se splacení dluhu jevilo jako nepravděpodobné. |
| --- | --- |

(71)

Komise vyvozuje závěr, že chování řeckých orgánů není srovnatelné s chováním obezřetného soukromého věřitele, jelikož k restrukturalizaci dluhu z roku 2009 došlo navzdory neúspěchu předchozích dohod o restrukturalizaci a společnost již měla vážné finanční potíže a zastavila většinu své výroby, takže se splacení dluhu jevilo jako nepravděpodobné.

| (72) | Komise se proto domnívá, že pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU poskytla restrukturalizace dluhů společnosti na pojistném na sociální zabezpečení společnosti výhodu. |
| --- | --- |

(72)

Komise se proto domnívá, že pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU poskytla restrukturalizace dluhů společnosti na pojistném na sociální zabezpečení společnosti výhodu.

c)   Selektivita

| (73) | Řecké orgány a příjemce uvedli, že restrukturalizace vycházela z obecného vnitrostátního právního předpisu vztahujícího se na všechny společnosti v Řecku (22), a že tudíž opatření není selektivní. |
| --- | --- |

(73)

Řecké orgány a příjemce uvedli, že restrukturalizace vycházela z obecného vnitrostátního právního předpisu vztahujícího se na všechny společnosti v Řecku (22), a že tudíž opatření není selektivní.

| (74) | Komise nemůže toto tvrzení uznat. V daném případě měly řecké orgány s ohledem na zacházení s dluhy společnosti United Textiles na pojistném na sociální zabezpečení velký manévrovací prostor, jelikož neexistovala žádná objektivní kritéria pro rozhodnutí, zda restrukturalizaci dluhu povolit, či nikoli. V případě neexistence takovýchto objektivních kritérií bylo opatření ve skutečnosti selektivní, jelikož orgány jej uplatnily individuálně na základě volného uvážení (23). Podle ustálené judikatury nelze v případě, kdy subjekt poskytující finanční podporu má určitý prostor pro volné uvážení, který mu umožňuje vybírat příjemce nebo určovat podmínky, za jakých je podpora poskytována, tuto podporu považovat za opatření obecné povahy (24). Kritérium týkající se selektivity je proto splněno. |
| --- | --- |

(74)

Komise nemůže toto tvrzení uznat. V daném případě měly řecké orgány s ohledem na zacházení s dluhy společnosti United Textiles na pojistném na sociální zabezpečení velký manévrovací prostor, jelikož neexistovala žádná objektivní kritéria pro rozhodnutí, zda restrukturalizaci dluhu povolit, či nikoli. V případě neexistence takovýchto objektivních kritérií bylo opatření ve skutečnosti selektivní, jelikož orgány jej uplatnily individuálně na základě volného uvážení (23). Podle ustálené judikatury nelze v případě, kdy subjekt poskytující finanční podporu má určitý prostor pro volné uvážení, který mu umožňuje vybírat příjemce nebo určovat podmínky, za jakých je podpora poskytována, tuto podporu považovat za opatření obecné povahy (24). Kritérium týkající se selektivity je proto splněno.

d)   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy

| (75) | Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je splněno z důvodů objasněných v 63. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(75)

Kritérium týkající se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je splněno z důvodů objasněných v 63. bodě odůvodnění.

e)   Závěr ohledně existence podpory v případě druhého opatření

| (76) | Komise vyvozuje závěr, že restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení z roku 2009 představuje státní podporu pro společnost United Textiles ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(76)

Komise vyvozuje závěr, že restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení z roku 2009 představuje státní podporu pro společnost United Textiles ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (77) | Výše podpory činí 14,57 milionu EUR, tj. odpovídá celkové částce nesplacených dluhů, které byly dne 25. května 2009 restrukturalizovány. |
| --- | --- |

(77)

Výše podpory činí 14,57 milionu EUR, tj. odpovídá celkové částce nesplacených dluhů, které byly dne 25. května 2009 restrukturalizovány.

V.b.3   Třetí opatření: státní záruka z června 2010

| (78) | Komise podotýká, že v roce 2009 společnost ukončila činnost a od té doby nezveřejnila své účetní závěrky (viz 15. bod odůvodnění). Záruka nepostačovala k zajištění nového financování a v době, kdy byla záruka k dispozici, podnik neobnovil svou činnost. Za této situace se Komise domnívá, že záruka nenarušila ani nemohla narušit hospodářskou soutěž. Nepředstavuje proto státní podporu. |
| --- | --- |

(78)

Komise podotýká, že v roce 2009 společnost ukončila činnost a od té doby nezveřejnila své účetní závěrky (viz 15. bod odůvodnění). Záruka nepostačovala k zajištění nového financování a v době, kdy byla záruka k dispozici, podnik neobnovil svou činnost. Za této situace se Komise domnívá, že záruka nenarušila ani nemohla narušit hospodářskou soutěž. Nepředstavuje proto státní podporu.

V.c)   Slučitelnost opatření podpory s vnitřním trhem

V.c.1   Obecná poznámka

| (79) | Jelikož první a druhé opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno posoudit, zda jsou tato opatření slučitelná na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku. |
| --- | --- |

(79)

Jelikož první a druhé opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno posoudit, zda jsou tato opatření slučitelná na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku.

V.c.2   Podnik v obtížích

| (80) | Jak bylo prokázáno v 46. až 50. bodě odůvodnění, provozní a finanční výsledky společnosti se v období 2004–2009 významně zhoršily. Komise vyvozuje závěr, že v době přijetí předmětných opatření (2007–2010) byla společnost podnikem v obtížích ve smyslu bodů 10 a 11 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, a Řecko a příjemce toto potvrdili. Komise se rovněž domnívá, že společnost je dosud podnikem v obtížích, jelikož se její situace nezlepšila. |
| --- | --- |

(80)

Jak bylo prokázáno v 46. až 50. bodě odůvodnění, provozní a finanční výsledky společnosti se v období 2004–2009 významně zhoršily. Komise vyvozuje závěr, že v době přijetí předmětných opatření (2007–2010) byla společnost podnikem v obtížích ve smyslu bodů 10 a 11 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, a Řecko a příjemce toto potvrdili. Komise se rovněž domnívá, že společnost je dosud podnikem v obtížích, jelikož se její situace nezlepšila.

V.c.3   Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU

| (81) | Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a odst. 3 písm. d) a e) nejsou zjevně použitelné a řecké orgány se na ně neodvolávaly. |
| --- | --- |

(81)

Výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 a odst. 3 písm. d) a e) nejsou zjevně použitelné a řecké orgány se na ně neodvolávaly.

| (82) | V čl. 107 odst. 3 písm. a) se uvádí, že podpory lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem, jestliže se jedná o „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. Společnost United Textiles se nachází v podporované oblasti podle čl. 107 odst. 3 písm. a), a může být proto případně způsobilá pro regionální podporu. |
| --- | --- |

(82)

V čl. 107 odst. 3 písm. a) se uvádí, že podpory lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem, jestliže se jedná o „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. Společnost United Textiles se nachází v podporované oblasti podle čl. 107 odst. 3 písm. a), a může být proto případně způsobilá pro regionální podporu.

| (83) | Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) (25), které platily v době poskytnutí záruky z roku 2007 a restrukturalizace dluhu z roku 2009 (první a druhé opatření), stanoví podmínky pro schvalování regionální investiční podpory. |
| --- | --- |

(83)

Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“) (25), které platily v době poskytnutí záruky z roku 2007 a restrukturalizace dluhu z roku 2009 (první a druhé opatření), stanoví podmínky pro schvalování regionální investiční podpory.

| (84) | Pokyny k regionální podpoře ze své oblasti působnosti jednoznačně vylučují podniky v obtížích. Společnost United Textiles byla v době provedení prvního a druhého opatření podnikem v obtížích, a není proto pro regionální podporu způsobilá. Komise vyvozuje závěr, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou na základě pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(84)

Pokyny k regionální podpoře ze své oblasti působnosti jednoznačně vylučují podniky v obtížích. Společnost United Textiles byla v době provedení prvního a druhého opatření podnikem v obtížích, a není proto pro regionální podporu způsobilá. Komise vyvozuje závěr, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou na základě pokynů k regionální podpoře.

| (85) | Komise posoudí slučitelnost dotyčných opatření rovněž podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (26). Komise podotýká, že podpora pro podnik v obtížích je z oblasti působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách vyloučena. Společnost United Textiles byla v době provedení prvního a druhého opatření podnikem v obtížích, a podpora poskytnutá společnosti United Textiles proto není slučitelná podle obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

(85)

Komise posoudí slučitelnost dotyčných opatření rovněž podle nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (26). Komise podotýká, že podpora pro podnik v obtížích je z oblasti působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách vyloučena. Společnost United Textiles byla v době provedení prvního a druhého opatření podnikem v obtížích, a podpora poskytnutá společnosti United Textiles proto není slučitelná podle obecného nařízení o blokových výjimkách.

| (86) | Komise musí rovněž posoudit, zda může být některé z dotyčných opatření slučitelné podle krizových pravidel stanovených v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „dočasný rámec“) (27). Komise však podotýká, že společnost United Textiles již byla přede dnem 1. července 2008 jednoznačně podnikem v obtížích, a nebyla proto pro podporu na základě dočasného rámce způsobilá. |
| --- | --- |

(86)

Komise musí rovněž posoudit, zda může být některé z dotyčných opatření slučitelné podle krizových pravidel stanovených v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „dočasný rámec“) (27). Komise však podotýká, že společnost United Textiles již byla přede dnem 1. července 2008 jednoznačně podnikem v obtížích, a nebyla proto pro podporu na základě dočasného rámce způsobilá.

| (87) | Jelikož společnost United Textiles byla v době přijetí opatření podnikem v obtížích, lze slučitelnost podpory posoudit pouze na základě pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, tj. podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(87)

Jelikož společnost United Textiles byla v době přijetí opatření podnikem v obtížích, lze slučitelnost podpory posoudit pouze na základě pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, tj. podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

| (88) | Komise se za prvé domnívá, že opatření nelze považovat za slučitelná jako podporu na záchranu. Záruka neměla omezenou dobu trvání na nejvýše 6 měsíců, jak je stanoveno v bodě 25 písm. c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, a restrukturalizace dluhu, která je srovnatelná s půjčkou, rovněž překračuje šestiměsíční lhůtu, která je přípustná u podpory na záchranu. Opatření nejsou omezená na minimální potřebnou částku, jak je stanovena v bodě 25 písm. d) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci a určena podle vzorce uvedeného v příloze těchto pokynů. |
| --- | --- |

(88)

Komise se za prvé domnívá, že opatření nelze považovat za slučitelná jako podporu na záchranu. Záruka neměla omezenou dobu trvání na nejvýše 6 měsíců, jak je stanoveno v bodě 25 písm. c) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, a restrukturalizace dluhu, která je srovnatelná s půjčkou, rovněž překračuje šestiměsíční lhůtu, která je přípustná u podpory na záchranu. Opatření nejsou omezená na minimální potřebnou částku, jak je stanovena v bodě 25 písm. d) pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci a určena podle vzorce uvedeného v příloze těchto pokynů.

| (89) | Za druhé, žádné z opatření nelze považovat za slučitelné jako podporu na restrukturalizaci. Řecko a příjemce tvrdí, že před poskytnutím záruky z roku 2007 předložila společnost řeckým orgánům plán restrukturalizace s financováním poskytnutým bankami a bez státní záruky. Takovýto plán restrukturalizace však nebyl Komisi nikdy oficiálně předložen. Plán restrukturalizace je nezbytnou podmínkou pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, tato opatření však byla přijata, aniž by plán restrukturalizace existoval. Z důkazů získaných při šetření je zřejmé, že žádný takovýto plán neexistoval a že veškeré snahy o restrukturalizaci v tomto období ztroskotaly, takže společnost přestala prakticky fungovat a její akcie byly staženy z burzy cenných papírů. Navzdory tomuto neúspěšnému pokusu o restrukturalizaci poskytoval stát společnosti United Textiles prostřednictvím státní záruky z roku 2007 nadále provozní kapitál. Komise se proto domnívá, že první a druhé opatření představuje provozní podporu, která nebyla založena na věrohodném procesu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(89)

Za druhé, žádné z opatření nelze považovat za slučitelné jako podporu na restrukturalizaci. Řecko a příjemce tvrdí, že před poskytnutím záruky z roku 2007 předložila společnost řeckým orgánům plán restrukturalizace s financováním poskytnutým bankami a bez státní záruky. Takovýto plán restrukturalizace však nebyl Komisi nikdy oficiálně předložen. Plán restrukturalizace je nezbytnou podmínkou pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, tato opatření však byla přijata, aniž by plán restrukturalizace existoval. Z důkazů získaných při šetření je zřejmé, že žádný takovýto plán neexistoval a že veškeré snahy o restrukturalizaci v tomto období ztroskotaly, takže společnost přestala prakticky fungovat a její akcie byly staženy z burzy cenných papírů. Navzdory tomuto neúspěšnému pokusu o restrukturalizaci poskytoval stát společnosti United Textiles prostřednictvím státní záruky z roku 2007 nadále provozní kapitál. Komise se proto domnívá, že první a druhé opatření představuje provozní podporu, která nebyla založena na věrohodném procesu restrukturalizace.

| (90) | Oficiálně nebyla předložena ani žádná kompenzační opatření ve smyslu bodů 38 až 42 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(90)

Oficiálně nebyla předložena ani žádná kompenzační opatření ve smyslu bodů 38 až 42 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci.

| (91) | Co se týká způsobilosti společnosti United Textiles pro podporu na restrukturalizaci, Komise podotýká, že společnost dostávala provozní podporu nejméně od roku 2007, kdy již měla potíže. Komise se domnívá, že se jedná o porušení zásady „jednou a dost“ a že to prokazuje, že se potíže společnosti opakovaly a že podpora pro společnost narušila hospodářskou soutěž v rozporu se společným zájmem. Příjemce mimoto tvrdí, že záruka z roku 2007 byla zahrnuta do záruky z roku 2010, takže k splácení úvěrů společnosti existuje integrovaný přístup. Komise se však domnívá, že neexistují žádné důkazy, které by naznačovaly existenci integrovaného přístupu k restrukturalizaci, jelikož opatření podpory přijatá v roce 2007, 2009 a 2010 byla prováděna po dobu několika let, aniž by se vyžadoval projekt restrukturalizace nebo strategie k obnovení životaschopnosti společnosti. |
| --- | --- |

(91)

Co se týká způsobilosti společnosti United Textiles pro podporu na restrukturalizaci, Komise podotýká, že společnost dostávala provozní podporu nejméně od roku 2007, kdy již měla potíže. Komise se domnívá, že se jedná o porušení zásady „jednou a dost“ a že to prokazuje, že se potíže společnosti opakovaly a že podpora pro společnost narušila hospodářskou soutěž v rozporu se společným zájmem. Příjemce mimoto tvrdí, že záruka z roku 2007 byla zahrnuta do záruky z roku 2010, takže k splácení úvěrů společnosti existuje integrovaný přístup. Komise se však domnívá, že neexistují žádné důkazy, které by naznačovaly existenci integrovaného přístupu k restrukturalizaci, jelikož opatření podpory přijatá v roce 2007, 2009 a 2010 byla prováděna po dobu několika let, aniž by se vyžadoval projekt restrukturalizace nebo strategie k obnovení životaschopnosti společnosti.

| (92) | Komise vyvozuje závěr, že zásada „jednou a dost“ nebyla dodržena. |
| --- | --- |

(92)

Komise vyvozuje závěr, že zásada „jednou a dost“ nebyla dodržena.

| (93) | Jelikož společnost United Textiles byla v době přijetí opatření podnikem v obtížích, nemůže Komise mít za to, že by k prohlášení údajné podpory za slučitelnou se SFEU mohl vést jakýkoli jiný soubor pravidel státní podpory. |
| --- | --- |

(93)

Jelikož společnost United Textiles byla v době přijetí opatření podnikem v obtížích, nemůže Komise mít za to, že by k prohlášení údajné podpory za slučitelnou se SFEU mohl vést jakýkoli jiný soubor pravidel státní podpory.

V.c.4   Závěr ohledně slučitelnosti

| (94) | Komise dospěla k závěru, že první a druhé opatření je neslučitelné se SFEU. |
| --- | --- |

(94)

Komise dospěla k závěru, že první a druhé opatření je neslučitelné se SFEU.

VI.   NAVRÁCENÍ PODPORY

| (95) | Komise vyvozuje závěr, že státní záruka z roku 2007 a restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení z roku 2009 představují státní podporu, která je neslučitelná s vnitřním trhem. Komise dospěla k závěru, že státní záruka z roku 2010 nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(95)

Komise vyvozuje závěr, že státní záruka z roku 2007 a restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení z roku 2009 představují státní podporu, která je neslučitelná s vnitřním trhem. Komise dospěla k závěru, že státní záruka z roku 2010 nepředstavuje státní podporu.

| (96) | Článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“. |
| --- | --- |

(96)

Článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.

| (97) | Jelikož se dotyčná opatření považují za protiprávní a neslučitelnou podporu, je nutno podporu získat zpět, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Podporu je proto nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora k dispozici, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky. |
| --- | --- |

(97)

Jelikož se dotyčná opatření považují za protiprávní a neslučitelnou podporu, je nutno podporu získat zpět, aby se obnovila situace, která na trhu existovala před poskytnutím podpory. Podporu je proto nutno navrátit od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci podpora k dispozici, a do dne jejího skutečného navrácení je nutno započítat příslušné úroky.

| (98) | Neslučitelný prvek podpory ve státní záruce z roku 2007 (první opatření) odpovídá celkové výši zaručeného úvěru. Komise odhaduje, že podpora poskytnutá společnosti United Textiles činí 16 milionů EUR. |
| --- | --- |

(98)

Neslučitelný prvek podpory ve státní záruce z roku 2007 (první opatření) odpovídá celkové výši zaručeného úvěru. Komise odhaduje, že podpora poskytnutá společnosti United Textiles činí 16 milionů EUR.

| (99) | Neslučitelný prvek podpory ve druhém opatření se rovná celkové výši restrukturalizovaných dluhů, takže podpora poskytnutá společnosti United Textiles tímto způsobem činí 14,57 milionu EUR. Od celkové částky, která má být navrácena jako protiprávní a neslučitelná podpora, lze odečíst platby, které byly provedeny mimo rámec plateb na základě dohody. |
| --- | --- |

(99)

Neslučitelný prvek podpory ve druhém opatření se rovná celkové výši restrukturalizovaných dluhů, takže podpora poskytnutá společnosti United Textiles tímto způsobem činí 14,57 milionu EUR. Od celkové částky, která má být navrácena jako protiprávní a neslučitelná podpora, lze odečíst platby, které byly provedeny mimo rámec plateb na základě dohody.

| (100) | Řecko vypočítá přesnou částku, která má být navrácena, a příslušné úroky z vrácených částek, |
| --- | --- |

(100)

Řecko vypočítá přesnou částku, která má být navrácena, a příslušné úroky z vrácených částek,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Státní podpora, kterou Řecko poskytlo společnosti Enómeni Klostoÿfantourgía AE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, a to v roce 2007 ve formě státní záruky a v roce 2009 ve formě restrukturalizace dluhů na pojistném na sociální zabezpečení, není slučitelná s vnitřním trhem.

2.   Státní záruka poskytnutá v roce 2010 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

1.   Řecko získá od příjemce zpět státní podporu uvedenou v čl. 1 odst. 1.

2.   Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.

3.   Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (28).

4.   S účinkem ode dne oznámení tohoto rozhodnutí zruší Řecko všechny neprovedené platby podpory uvedené v čl. 1 odst. 1.

Článek 3

1.   Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se provede s okamžitým účinkem.

2.   Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:

| a) | celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (jistinu a úroky), kterou má příjemce navrátit;

| b) | podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;

| c) | doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

c)

doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Řecko Komisi průběžně informuje o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud není podpora uvedená v čl. 1 odst. 1 spolu s úroky navrácena. Na žádost Komise předloží Řecko okamžitě informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které již příjemce vrátil.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.

V Bruselu dne 22. února 2012.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 357, 30.12.2010, s. 18.

1

(2)  Následně přečíslovaný na článek 88 Smlouvy o ES; s účinkem ode dne 1. prosince 2009 byly články 87 a 88 Smlouvy o ES nahrazeny články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie.

2

(3)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 1.

4

(5)  Podle § 47 řeckého zákona č. 2190/1920 musí akcionáři v případě, že vlastní kapitál akcionářů klesne pod 50 % akciového kapitálu, do šesti měsíců od skončení příslušného účetního roku rozhodnout o likvidaci společnosti, nebo o přijetí jiných opatření.

5

(6)  http://www.unitedtextiles.com/Alist.asp?catid=312§ion=0.08.00

6

(7)  http://www.ase.gr/content/gr/companies/ListedCo/Profiles/pr_press.asp?Cid=111&coname=%C5%CD%D9%CC%C5%CD%C7+%CA%CB%D9%D3%D4%CF%DB%D6%C1%CD%D4%CF%D5%D1%C3%C9%C1+%C1%2E%C5%2E

7

(8)  Jak je uvedeno ve finančních zprávách bank a na jejich internetových stránkách.

8

(9)  Včetně daně ve výši 0,6 %, která je v Řecku účtována u všech úvěrů (kromě hypotečních a zemědělských úvěrů, u nichž daň činí 0,12 %).

9

(10)  Referenční údaje týkající se zveřejnění FEK A’ 75, 15.5.2009.

10

(11)  Úř. věst. C 155, 20.6.2008, s. 10.

11

(12)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

12

(13)  Zvýšení v důsledku vyšších finančních prostředků, které umožnily, aby fungovalo více výrobních závodů.

13

(14)  Září 2009.

14

(15)  Viz poznámka pod čarou 4.

15

(16)  Viz poznámka pod čarou 4.

16

(17)  Viz sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti, Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3. Viz rovněž rozsudek Soudního dvora ze dne 26. září 1996 ve věci C-241/94 Francie v. Komise (Kimberly Clark Sopalin), Sb. rozh. 1996, s. I-4551.

17

Francie

Komise (Kimberly Clark Sopalin)

(18)  Rozsudek Soudu prvního stupně (nyní Tribunál) ze dne 11. července 2002 ve věci 152/99 Hamsa v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. 3049, body 156–157.

18

Hamsa

Komise

(19)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 17. září 1980 ve věci 730/79 Philip Morris v. Komise, Sb. rozh. 1980, s. 2671.

19

Philip Morris

Komise

(20)  Je třeba rovněž zmínit, že banky v Řecku obvykle akceptují jako zajištění pouze aktiva, jejichž hodnota v případě „nuceného prodeje“ (přibližně 75 % tržní hodnoty) je přinejmenším stejná jako výše úvěru.

20

(21)  Viz např. rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 1999 ve věci C-342/96 Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. I-2459; rozsudek Soudu prvního stupně (nyní Tribunál) ze dne 11. července 2002 ve věci T-152/99 Hamsa v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. II-3049; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. června 1999 ve věci C-256/97 DM Transport, Sb. rozh. 1999, s. I-3913.

21

Španělsko

Komise

Hamsa

Komise

DM Transport

(22)  Zákon č. 3762/2009, referenční údaje týkající se zveřejnění FEK A’ 75, 15.5.2009.

22

(23)  Viz poznámka pod čarou 14.

23

(24)  Viz poznámka pod čarou 15.

24

(25)  Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

25

(26)  Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3.

26

(27)  Úř. věst. C 16, 22.1.2009, s. 1. ve znění sdělení Komise, kterým se mění dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize, Úř. věst. C 303, 15.12.2009, s. 6.

27

(28)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

28

---

| 12.10.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 279/40

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. března 2012

o opatření SA.31479 (2011/C) (ex 2011/N), které Spojené království hodlá provést ve prospěch podniku Royal Mail Group

(oznámeno pod číslem C(2012) 1834)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2012/542/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dne 10. června 2011 oznámilo Spojené království Velké Británie a Severního Irska (dále jen „Spojené království“) po neformálních kontaktech s Komisí (před oznámením) řadu opatření (viz oddíl 2.3) ve prospěch podniku Royal Mail Group (dále jen „RMG“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. června 2011 oznámilo Spojené království Velké Británie a Severního Irska (dále jen „Spojené království“) po neformálních kontaktech s Komisí (před oznámením) řadu opatření (viz oddíl 2.3) ve prospěch podniku Royal Mail Group (dále jen „RMG“).

| (2) | Dopisem ze dne 29. července 2011 Komise Spojené království informovala, že se s ohledem na dotyčná oznámená opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 29. července 2011 Komise Spojené království informovala, že se s ohledem na dotyčná oznámená opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy.

| (3) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise zúčastněné strany vyzvala k podání připomínek. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise zúčastněné strany vyzvala k podání připomínek.

| (4) | Dopisem ze dne 9. srpna 2011 požádalo Spojené království o prodloužení lhůty pro odpověď do dne 14. září 2011 a Komise této žádosti vyhověla dopisem ze dne 11. srpna 2011. Spojené království předložilo své připomínky dne 8. září 2011. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 9. srpna 2011 požádalo Spojené království o prodloužení lhůty pro odpověď do dne 14. září 2011 a Komise této žádosti vyhověla dopisem ze dne 11. srpna 2011. Spojené království předložilo své připomínky dne 8. září 2011.

| (5) | Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran:







  — | 5. října 2011 | společnost UK Mail |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 6. října 2011 | odborový svaz Communication Workers Union |
| — | 6. října 2011 | společnost UPS |
| — | 7. října 2011 | společnost Deutsche Post |
| — | 7. října 2011 | společnost DX Group |
| — | 7. října 2011 | profesní sdružení Mail Competition Forum |
| — | 7. října 2011 | společnost TNT |
| — | 7. října 2011 | iniciativa Free and Fair Post |
| — | 9. října 2011 | společnost Secured Mail |

(5)

Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran:

—

5. října 2011

společnost UK Mail

—

6. října 2011

odborový svaz Communication Workers Union

—

6. října 2011

společnost UPS

—

7. října 2011

společnost Deutsche Post

—

7. října 2011

společnost DX Group

—

7. října 2011

profesní sdružení Mail Competition Forum

—

7. října 2011

společnost TNT

—

7. října 2011

iniciativa Free and Fair Post

—

9. října 2011

společnost Secured Mail

| (6) | Připomínky obdržené od třetích stran byly dne 12. října 2011 předány Spojenému království. Spojené království se k těmto připomínkám vyjádřilo dopisem, který byl zaevidován dne 16. listopadu 2011. |
| --- | --- |

(6)

Připomínky obdržené od třetích stran byly dne 12. října 2011 předány Spojenému království. Spojené království se k těmto připomínkám vyjádřilo dopisem, který byl zaevidován dne 16. listopadu 2011.

| (7) | Dne 22. srpna 2011 zaslala Komise Spojenému království žádost o informace, na niž Spojené království odpovědělo dopisem ze dne 14. září 2011. |
| --- | --- |

(7)

Dne 22. srpna 2011 zaslala Komise Spojenému království žádost o informace, na niž Spojené království odpovědělo dopisem ze dne 14. září 2011.

| (8) | Dne 20. září 2011 se uskutečnila schůzka s orgány Spojeného království, podnikem RMG a jeho bankéři, na níž posledně uvedené strany poskytly podrobnější informace o oznámeném plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(8)

Dne 20. září 2011 se uskutečnila schůzka s orgány Spojeného království, podnikem RMG a jeho bankéři, na níž posledně uvedené strany poskytly podrobnější informace o oznámeném plánu restrukturalizace.

| (9) | V zájmu projednání dané věci uskutečnila Komise s orgány Spojeného království řadu schůzek, které se konaly ve dnech 12. října 2011, 10. a 23. listopadu 2011 a 12. ledna 2012. E-maily nebo dopisy ze dne 30. září 2011, 20. října 2011, 7., 11., 18., 20., 28. a 30. listopadu 2011, 6. prosince 2011 a 14. února 2012 poskytlo Spojené království řadu doplňkových informací. |
| --- | --- |

(9)

V zájmu projednání dané věci uskutečnila Komise s orgány Spojeného království řadu schůzek, které se konaly ve dnech 12. října 2011, 10. a 23. listopadu 2011 a 12. ledna 2012. E-maily nebo dopisy ze dne 30. září 2011, 20. října 2011, 7., 11., 18., 20., 28. a 30. listopadu 2011, 6. prosince 2011 a 14. února 2012 poskytlo Spojené království řadu doplňkových informací.

| (10) | Dne 17. února 2012 poskytly orgány Spojeného království poslední aktualizace oznámení a vysvětlivky k plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(10)

Dne 17. února 2012 poskytly orgány Spojeného království poslední aktualizace oznámení a vysvětlivky k plánu restrukturalizace.

2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

2.1   Souvislosti: liberalizace poštovního odvětví ve Spojeném království

| (11) | Spojené království dává oznámená opatření do souvislosti se svou širší politikou týkající se poštovních služeb a zdůrazňuje strategický význam podniku RMG pro zajištění trvalého poskytování všeobecných poštovních služeb. |
| --- | --- |

(11)

Spojené království dává oznámená opatření do souvislosti se svou širší politikou týkající se poštovních služeb a zdůrazňuje strategický význam podniku RMG pro zajištění trvalého poskytování všeobecných poštovních služeb.

| (12) | Politika vlády Spojeného království je stanovena v zákonu o poštovních službách z roku 2011 (3) (Postal Services Act 2011), jemuž byl dne 13. června 2011 udělen královský souhlas. Zákon provádí doporučení nezávislého přezkumu, který vedl p. Richard Hooper (dále jen „Hooperovy zprávy“) (4), a stručně řečeno:






  i) | povoluje investice soukromého sektoru do podniku RMG za účelem zavedení obchodních pravidel a vložení nového kapitálu, |
| --- | --- | --- |

(12)

Politika vlády Spojeného království je stanovena v zákonu o poštovních službách z roku 2011 (3) (Postal Services Act 2011), jemuž byl dne 13. června 2011 udělen královský souhlas. Zákon provádí doporučení nezávislého přezkumu, který vedl p. Richard Hooper (dále jen „Hooperovy zprávy“) (4), a stručně řečeno:

i)

povoluje investice soukromého sektoru do podniku RMG za účelem zavedení obchodních pravidel a vložení nového kapitálu,

| ii) | umožňuje převod historického penzijního deficitu na vládu Spojeného království a ponechává podniku menší, zcela financovaný systém („zbavení penzijního deficitu“), |
| --- | --- |

ii)

umožňuje převod historického penzijního deficitu na vládu Spojeného království a ponechává podniku menší, zcela financovaný systém („zbavení penzijního deficitu“),

| iii) | objasňuje, že podnik Post Office Limited (dále jen „POL“, maloobchodní útvar podniku RMG) není na prodej, nýbrž zůstane ve vlastnictví státu, |
| --- | --- |

iii)

objasňuje, že podnik Post Office Limited (dále jen „POL“, maloobchodní útvar podniku RMG) není na prodej, nýbrž zůstane ve vlastnictví státu,

| iv) | připravuje půdu pro modernizaci regulace odvětví poštovních služeb a |
| --- | --- |

iv)

připravuje půdu pro modernizaci regulace odvětví poštovních služeb a

| v) | vyžaduje program zaměstnaneckých akcií, který bude v době, kdy vláda Spojeného království prodá veškeré akcie podniku RMG, držet nejméně 10 % vlastního kapitálu podniku RMG. |
| --- | --- |

v)

vyžaduje program zaměstnaneckých akcií, který bude v době, kdy vláda Spojeného království prodá veškeré akcie podniku RMG, držet nejméně 10 % vlastního kapitálu podniku RMG.

2.2   Příjemci opatření

2.2.1   Struktura podniku Royal Mail Group

| (13) | Podnik RMG vlastní zcela stát prostřednictvím společnosti Royal Mail Holdings plc (dále jen „RMH“). Podnik RMG je hlavním provozovatelem poštovních služeb ve Spojeném království a do konce roku 2005, kdy poštovní trhy ve Spojeném království byly plně liberalizovány, měl zákonný monopol na určité základní služby listovních zásilek. Podnik RMG zajišťuje sběr, třídění, přepravu a doručování poštovních zásilek (listovní zásilky a balíky), přičemž používá značky „Royal Mail“ a „Parcelforce Worldwide“. |
| --- | --- |

(13)

Podnik RMG vlastní zcela stát prostřednictvím společnosti Royal Mail Holdings plc (dále jen „RMH“). Podnik RMG je hlavním provozovatelem poštovních služeb ve Spojeném království a do konce roku 2005, kdy poštovní trhy ve Spojeném království byly plně liberalizovány, měl zákonný monopol na určité základní služby listovních zásilek. Podnik RMG zajišťuje sběr, třídění, přepravu a doručování poštovních zásilek (listovní zásilky a balíky), přičemž používá značky „Royal Mail“ a „Parcelforce Worldwide“.

| (14) | Síť poštovních úřadů provozuje podnik POL, který je v současnosti zcela ve vlastnictví podniku RMG (a tudíž vlády Spojeného království). Podniky RMG a POL jsou samostatné právní subjekty, ačkoli jsou součástí stejné skupiny. V souladu s doporučeními uvedenými v Hooperových zprávách se navrhuje, aby podnik POL zůstal po reformě zcela ve vlastnictví státu a stal se sesterskou společností podniku RMG v rámci společnosti RMH. |
| --- | --- |

(14)

Síť poštovních úřadů provozuje podnik POL, který je v současnosti zcela ve vlastnictví podniku RMG (a tudíž vlády Spojeného království). Podniky RMG a POL jsou samostatné právní subjekty, ačkoli jsou součástí stejné skupiny. V souladu s doporučeními uvedenými v Hooperových zprávách se navrhuje, aby podnik POL zůstal po reformě zcela ve vlastnictví státu a stal se sesterskou společností podniku RMG v rámci společnosti RMH.

| (15) | Podnik RMG má rovněž další dceřiné společnosti, zejména podnik General Logistics System BV (dále jen „GLS“), který zabezpečuje služby podniku RMG v oblasti doručování balíků v Evropě a po celé Evropě poskytuje balíkové služby, logistické a expresní služby. Síť podniku GLS zahrnuje dceřiné společnosti a partnery sítě v 36 evropských zemích.

  Schéma č. 1:   Stávající organizační struktura podniku RMG |
| --- | --- |

(15)

Podnik RMG má rovněž další dceřiné společnosti, zejména podnik General Logistics System BV (dále jen „GLS“), který zabezpečuje služby podniku RMG v oblasti doručování balíků v Evropě a po celé Evropě poskytuje balíkové služby, logistické a expresní služby. Síť podniku GLS zahrnuje dceřiné společnosti a partnery sítě v 36 evropských zemích.

Schéma č. 1:   Stávající organizační struktura podniku RMG

Image

2.2.2   Podnik Royal Mail Group (RMG)

| (16) | Podnik RMG je podle zákona o poštovních službách z roku 2000 (Postal Services Act 2000) ode dne 23. března 2001 držitelem licence na poskytování služeb listovních zásilek ve Spojeném království. Podle podmínek licence musí plnit povinnosti všeobecných služeb. Tato ujednání zavádějí požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby (5) (dále jen „směrnice o poštovních službách“). Podle své licence musí podnik RMG sjednat se všemi zájemci o přístup k jeho vnitrostátní síti obchodní smlouvy. Nové hospodářské subjekty obvykle vstupovaly na trh prostřednictvím takovýchto smluv o přístupu uzavřených s podnikem RMG. |
| --- | --- |

(16)

Podnik RMG je podle zákona o poštovních službách z roku 2000 (Postal Services Act 2000) ode dne 23. března 2001 držitelem licence na poskytování služeb listovních zásilek ve Spojeném království. Podle podmínek licence musí plnit povinnosti všeobecných služeb. Tato ujednání zavádějí požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby (5) (dále jen „směrnice o poštovních službách“). Podle své licence musí podnik RMG sjednat se všemi zájemci o přístup k jeho vnitrostátní síti obchodní smlouvy. Nové hospodářské subjekty obvykle vstupovaly na trh prostřednictvím takovýchto smluv o přístupu uzavřených s podnikem RMG.

| (17) | Podnik RMG je na poštovním trhu Spojeného království jediným držitelem licence s povinnostmi všeobecných služeb. Hlavní aspekty stávajících povinností všeobecných služeb jsou tyto: i) doručování poštovních zásilek (listovní zásilky a balíky) do hmotnosti 20 kg do domácností nebo prostor fyzických či právnických osob ve Spojeném království každý pracovní den (u listovních zásilek doručování od pondělí do soboty), ii) na každém přístupovém místě každý pracovní den nejméně jeden sběr zásilek a služba spočívající v přepravě, přijímání, sběru, třídění a doručování poštovních zásilek za dostupné ceny stanovené podle jednotné sazby a iii) poskytování služby doporučených zásilek za ceny stanovené podle jednotné sazby. |
| --- | --- |

(17)

Podnik RMG je na poštovním trhu Spojeného království jediným držitelem licence s povinnostmi všeobecných služeb. Hlavní aspekty stávajících povinností všeobecných služeb jsou tyto: i) doručování poštovních zásilek (listovní zásilky a balíky) do hmotnosti 20 kg do domácností nebo prostor fyzických či právnických osob ve Spojeném království každý pracovní den (u listovních zásilek doručování od pondělí do soboty), ii) na každém přístupovém místě každý pracovní den nejméně jeden sběr zásilek a služba spočívající v přepravě, přijímání, sběru, třídění a doručování poštovních zásilek za dostupné ceny stanovené podle jednotné sazby a iii) poskytování služby doporučených zásilek za ceny stanovené podle jednotné sazby.

| (18) | Licence podniku RMG ukládá cenové kontroly ve vztahu k poskytování regulovaných služeb. Stávající cenová kontrola byla stanovena v dubnu 2006 na čtyřleté období, byla však prodloužena do března 2012. |
| --- | --- |

(18)

Licence podniku RMG ukládá cenové kontroly ve vztahu k poskytování regulovaných služeb. Stávající cenová kontrola byla stanovena v dubnu 2006 na čtyřleté období, byla však prodloužena do března 2012.

| (19) | Podle své licence musí podnik RMG mimoto umožnit na nediskriminačním základě zákazníkům a jiným poštovním společnostem přístup ke své vnitrostátní síti a v praxi většina konkurentů podniku RMG vstoupila na trh prostřednictvím přístupu třetích stran k navazující síti podniku RMG (např. konečné třídění poštovních zásilek a doručování zásilek koncovým zákazníkům – tzv. zákazníkům na „poslední míli“). |
| --- | --- |

(19)

Podle své licence musí podnik RMG mimoto umožnit na nediskriminačním základě zákazníkům a jiným poštovním společnostem přístup ke své vnitrostátní síti a v praxi většina konkurentů podniku RMG vstoupila na trh prostřednictvím přístupu třetích stran k navazující síti podniku RMG (např. konečné třídění poštovních zásilek a doručování zásilek koncovým zákazníkům – tzv. zákazníkům na „poslední míli“).

| (20) | Hospodářská soutěž v oblasti navazujícího přístupu zahrnuje třetího provozovatele, který prostřednictvím vlastní sítě sbírá a zpracovává poštovní zásilky až do jejich doručení do třídicích center podniku RMG, kde jsou vloženy do sítě RMG za účelem konečného třídění a doručení příjemcům. Na základě rovnocenných dohod, které se nazývají „dohodami o přímém přístupu zákazníků“, mohou zákazníci s velkým objemem zásilek doručovat předtříděné poštovní zásilky do poštovních středisek RMG za účelem následného doručení. |
| --- | --- |

(20)

Hospodářská soutěž v oblasti navazujícího přístupu zahrnuje třetího provozovatele, který prostřednictvím vlastní sítě sbírá a zpracovává poštovní zásilky až do jejich doručení do třídicích center podniku RMG, kde jsou vloženy do sítě RMG za účelem konečného třídění a doručení příjemcům. Na základě rovnocenných dohod, které se nazývají „dohodami o přímém přístupu zákazníků“, mohou zákazníci s velkým objemem zásilek doručovat předtříděné poštovní zásilky do poštovních středisek RMG za účelem následného doručení.

| (21) | Hospodářská soutěž v oblasti služeb listovních zásilek se ve Spojeném království zvýšila prostřednictvím navazujícího přístupu k síti podniku RMG a hospodářské soutěži mezi podnikem RMG a novými účastníky v oblasti poskytování neúplného rozsahu služeb. Od otevření trhu v roce 2006 rostly objemy listovních zásilek, které do navazující sítě podniku RMG vkládají ostatní provozovatelé poštovních služeb ve Spojeném království, v průměru o více než 1 000 milionů zásilek ročně a nyní na ně připadá více než 45 % trhu Spojeného království s tuzemskými adresnými poštovními zásilkami. Očekává se, že v nadcházejících letech přijde podnik RMG o ještě větší podíly na trhu ve prospěch svých konkurentů. U některých trhů s vysokými objemy se předpokládá, že konkurenti dosáhnou podílů na trhu ve výši [...] (6). |
| --- | --- |

(21)

Hospodářská soutěž v oblasti služeb listovních zásilek se ve Spojeném království zvýšila prostřednictvím navazujícího přístupu k síti podniku RMG a hospodářské soutěži mezi podnikem RMG a novými účastníky v oblasti poskytování neúplného rozsahu služeb. Od otevření trhu v roce 2006 rostly objemy listovních zásilek, které do navazující sítě podniku RMG vkládají ostatní provozovatelé poštovních služeb ve Spojeném království, v průměru o více než 1 000 milionů zásilek ročně a nyní na ně připadá více než 45 % trhu Spojeného království s tuzemskými adresnými poštovními zásilkami. Očekává se, že v nadcházejících letech přijde podnik RMG o ještě větší podíly na trhu ve prospěch svých konkurentů. U některých trhů s vysokými objemy se předpokládá, že konkurenti dosáhnou podílů na trhu ve výši [...] (6).

2.2.3   Podnik Post Office Limited (POL)

| (22) | Podnik POL, tzv. maloobchodní útvar podniku RMG, odpovídá za síť přibližně 11 500 poboček poštovních úřadů. Podnik POL přímo vlastní a spravuje méně než 400 těchto poboček. Všechny ostatní pobočky jsou v soukromém vlastnictví a provozují je pomocní poštmistři nebo franšízoví partneři. Podnik POL je pověřen udržováním sítě, která splňuje určitá kritéria týkající se přístupu obyvatel Spojeného království (99 % obyvatel ve vzdálenosti do 3 mil. (4,8 km) od pobočky atd.). |
| --- | --- |

(22)

Podnik POL, tzv. maloobchodní útvar podniku RMG, odpovídá za síť přibližně 11 500 poboček poštovních úřadů. Podnik POL přímo vlastní a spravuje méně než 400 těchto poboček. Všechny ostatní pobočky jsou v soukromém vlastnictví a provozují je pomocní poštmistři nebo franšízoví partneři. Podnik POL je pověřen udržováním sítě, která splňuje určitá kritéria týkající se přístupu obyvatel Spojeného království (99 % obyvatel ve vzdálenosti do 3 mil. (4,8 km) od pobočky atd.).

| (23) | Podnik POL nemá v současnosti žádné zaměstnance, jelikož veškerý personál, který pracuje pro podnik POL (kromě osob samostatně výdělečně činných), je přidělen z podniku RMG. Podniku POL je přiděleno přibližně 9 000 zaměstnanců podniku RMG, kteří pracují výhradně pro podnik POL. |
| --- | --- |

(23)

Podnik POL nemá v současnosti žádné zaměstnance, jelikož veškerý personál, který pracuje pro podnik POL (kromě osob samostatně výdělečně činných), je přidělen z podniku RMG. Podniku POL je přiděleno přibližně 9 000 zaměstnanců podniku RMG, kteří pracují výhradně pro podnik POL.

| (24) | Podnik POL poskytuje podniku RMG maloobchodní služby poštovních přepážek, zatímco podnik RMG poskytuje podniku POL společné vnitřní podpůrné služby. Mezi podniky RMG a POL je mimoto zavedena řada společných služeb (např. servis vozidel, ostraha budov atd.), jež jsou v současnosti poskytovány podnikem RMG za pořizovací cenu. Na poskytování těchto služeb se v současnosti vztahuje smlouva o poskytování služeb uzavřená mezi podniky RMG a POL, která bude poté, co se podnik POL stane sesterskou společností podniku RMG, nahrazena řadou nových smluv o poskytování služeb. |
| --- | --- |

(24)

Podnik POL poskytuje podniku RMG maloobchodní služby poštovních přepážek, zatímco podnik RMG poskytuje podniku POL společné vnitřní podpůrné služby. Mezi podniky RMG a POL je mimoto zavedena řada společných služeb (např. servis vozidel, ostraha budov atd.), jež jsou v současnosti poskytovány podnikem RMG za pořizovací cenu. Na poskytování těchto služeb se v současnosti vztahuje smlouva o poskytování služeb uzavřená mezi podniky RMG a POL, která bude poté, co se podnik POL stane sesterskou společností podniku RMG, nahrazena řadou nových smluv o poskytování služeb.

| (25) | Podnik POL je nejen poskytovatelem služeb obecného hospodářského zájmu, nýbrž vykonává rovněž některé „obchodní“ činnosti (jako je prodej telefonních a pojistných produktů), a to prostřednictvím své sítě a rovněž prostřednictvím přímého internetového prodejního kanálu. |
| --- | --- |

(25)

Podnik POL je nejen poskytovatelem služeb obecného hospodářského zájmu, nýbrž vykonává rovněž některé „obchodní“ činnosti (jako je prodej telefonních a pojistných produktů), a to prostřednictvím své sítě a rovněž prostřednictvím přímého internetového prodejního kanálu.

| (26) | Dne 23. března 2011 schválila Komise státní podporu pro podnik POL ve výši 180 milionů GBP určenou na financování jeho sítě poštovních úřadů po dobu jednoho roku počínaje ode dne 1. dubna 2011 (7). Po stejnou dobu povolila Komise rovněž zachování stávajících úvěrových nástrojů určených k financování poskytování hotovostních služeb na poštovních přepážkách. Komise dospěla k závěru, že podpora je slučitelná s pravidly Unie, jelikož neposkytuje nadměrnou náhradu za čisté náklady úkolů veřejné služby, které byly podniku POL svěřeny. |
| --- | --- |

(26)

Dne 23. března 2011 schválila Komise státní podporu pro podnik POL ve výši 180 milionů GBP určenou na financování jeho sítě poštovních úřadů po dobu jednoho roku počínaje ode dne 1. dubna 2011 (7). Po stejnou dobu povolila Komise rovněž zachování stávajících úvěrových nástrojů určených k financování poskytování hotovostních služeb na poštovních přepážkách. Komise dospěla k závěru, že podpora je slučitelná s pravidly Unie, jelikož neposkytuje nadměrnou náhradu za čisté náklady úkolů veřejné služby, které byly podniku POL svěřeny.

| (27) | Dne 24. ledna 2012 oznámilo Spojené království balíček opatření na podporu služeb obecného hospodářského zájmu poskytovaných podnikem POL, která se obecně podobají opatřením, jež byla schválena v roce 2011. |
| --- | --- |

(27)

Dne 24. ledna 2012 oznámilo Spojené království balíček opatření na podporu služeb obecného hospodářského zájmu poskytovaných podnikem POL, která se obecně podobají opatřením, jež byla schválena v roce 2011.

2.2.4   Finanční obtíže

| (28) | Spojené království se domnívá, že podnik RMG je podnikem v obtížích, jelikož se v současnosti potýká s vážnými finančními obtížemi (uvedené finanční údaje se týkají konsolidovaných hospodářských výsledků podniku RMG včetně všech dceřiných společností, není-li uvedeno jinak):






  i) | stav jeho rozvahy, zejména značná výše penzijního deficitu, |
| --- | --- | --- |

(28)

Spojené království se domnívá, že podnik RMG je podnikem v obtížích, jelikož se v současnosti potýká s vážnými finančními obtížemi (uvedené finanční údaje se týkají konsolidovaných hospodářských výsledků podniku RMG včetně všech dceřiných společností, není-li uvedeno jinak):

i)

stav jeho rozvahy, zejména značná výše penzijního deficitu,

| ii) | očekávaný nedostatečný peněžní tok, |
| --- | --- |

ii)

očekávaný nedostatečný peněžní tok,

| iii) | jeho budoucí neschopnost splácet dluhy ve lhůtě splatnosti, pokud oznámená opatření nebudou zavedena, |
| --- | --- |

iii)

jeho budoucí neschopnost splácet dluhy ve lhůtě splatnosti, pokud oznámená opatření nebudou zavedena,

| iv) | klesající příjmy podniku RMG z podnikání v oblasti listovních zásilek: mezi účetním obdobím 2008/09 a 2010/11 se externí výnosy snížily o 3,1 %, v témže období klesl objem doručených tuzemských adresných zásilek o 11,7 %. |
| --- | --- |

iv)

klesající příjmy podniku RMG z podnikání v oblasti listovních zásilek: mezi účetním obdobím 2008/09 a 2010/11 se externí výnosy snížily o 3,1 %, v témže období klesl objem doručených tuzemských adresných zásilek o 11,7 %.

| (29) | Rozvaha podniku RMG prokazuje, že na konci účetního období 2010/11 měl podnik vážné finanční obtíže, jelikož jeho provozní kapitál i čistá provozní aktiva byla záporná. |
| --- | --- |

(29)

Rozvaha podniku RMG prokazuje, že na konci účetního období 2010/11 měl podnik vážné finanční obtíže, jelikož jeho provozní kapitál i čistá provozní aktiva byla záporná.

| (30) | Podle odhadů, které poskytlo Spojené království, bude mít podnik RMG zápornou hodnotu peněžního toku [...], to znamená, že nebude mít dostatek finančních prostředků na hrazení každodenních činností, nebudou-li oznámená opatření provedena. Podnik RMG nebude proto schopen splatit ani stávající úvěrové nástroje v době jejich splatnosti v [...]. |
| --- | --- |

(30)

Podle odhadů, které poskytlo Spojené království, bude mít podnik RMG zápornou hodnotu peněžního toku [...], to znamená, že nebude mít dostatek finančních prostředků na hrazení každodenních činností, nebudou-li oznámená opatření provedena. Podnik RMG nebude proto schopen splatit ani stávající úvěrové nástroje v době jejich splatnosti v [...].

| (31) | Na základě těchto faktorů se bude podnik RMG při plnění svých platebních povinností [...] potýkat s vážnými problémy a nebude schopen provést program restrukturalizace a obnovit svou životaschopnost z vlastních zdrojů, takže se dostane do situace, kdy se musí spoléhat na státní podporu, aby bylo zajištěno obnovení jeho hospodářské životaschopnosti a nepřetržitá dostupnost veřejné služby. |
| --- | --- |

(31)

Na základě těchto faktorů se bude podnik RMG při plnění svých platebních povinností [...] potýkat s vážnými problémy a nebude schopen provést program restrukturalizace a obnovit svou životaschopnost z vlastních zdrojů, takže se dostane do situace, kdy se musí spoléhat na státní podporu, aby bylo zajištěno obnovení jeho hospodářské životaschopnosti a nepřetržitá dostupnost veřejné služby.

2.3   Opatření, jež jsou předmětem šetření

2.3.1   Zbavení penzijního deficitu

| (32) | Zákon o poštovních službách z roku 2011 předpokládá, že Spojené království převezme odpovědnost za určité závazky vzniklé v rámci podnikového penzijního programu Royal Mail Pension Plan (dále jen „RMPP“). Navrhované opatření zprostí podnik RMG povinnosti vyrovnat deficit, který vznikl v rámci tohoto programu, a zbaví tudíž podnik RMG značné finanční zátěže. |
| --- | --- |

(32)

Zákon o poštovních službách z roku 2011 předpokládá, že Spojené království převezme odpovědnost za určité závazky vzniklé v rámci podnikového penzijního programu Royal Mail Pension Plan (dále jen „RMPP“). Navrhované opatření zprostí podnik RMG povinnosti vyrovnat deficit, který vznikl v rámci tohoto programu, a zbaví tudíž podnik RMG značné finanční zátěže.

| (33) | Podle Spojeného království je velikost a nestabilita RMPP neúměrná stávající činnosti podniku RMG a ukázalo se, že je vážnou překážkou schopnosti podniku RMG soutěžit na základě vlastních předností na liberalizovaném poštovním trhu ve Spojeném království. Spojené království se domnívá, že převzetím určitých závazků RMPP, a tudíž přispěním k obnovení životaschopnosti podniku RMG, bude tento podnik jako jediný poskytovatel všeobecných služeb ve Spojeném království schopen přizpůsobit se prostřednictvím modernizace liberalizovanému prostředí v odvětví. Zbavení penzijního deficitu proto odstraní jednu z hlavních překážek přilákání kapitálu ze soukromého sektoru do podniku RMG. |
| --- | --- |

(33)

Podle Spojeného království je velikost a nestabilita RMPP neúměrná stávající činnosti podniku RMG a ukázalo se, že je vážnou překážkou schopnosti podniku RMG soutěžit na základě vlastních předností na liberalizovaném poštovním trhu ve Spojeném království. Spojené království se domnívá, že převzetím určitých závazků RMPP, a tudíž přispěním k obnovení životaschopnosti podniku RMG, bude tento podnik jako jediný poskytovatel všeobecných služeb ve Spojeném království schopen přizpůsobit se prostřednictvím modernizace liberalizovanému prostředí v odvětví. Zbavení penzijního deficitu proto odstraní jednu z hlavních překážek přilákání kapitálu ze soukromého sektoru do podniku RMG.

| (34) | Kromě RMPP přispívá podnik RMG v současnosti na další 3 penzijní programy: Royal Mail Senior Executives Pension Plan („RMSEPP“), Royal Mail Retirement Savings Plan („RMRSP“) a Royal Mail Defined Contribution Pension Plan („RMDCPP“). Oznámené opatření se týká pouze RMPP a účastníků programů RMSEPP, RMRSP nebo RMDCPP se nedotkne. |
| --- | --- |

(34)

Kromě RMPP přispívá podnik RMG v současnosti na další 3 penzijní programy: Royal Mail Senior Executives Pension Plan („RMSEPP“), Royal Mail Retirement Savings Plan („RMRSP“) a Royal Mail Defined Contribution Pension Plan („RMDCPP“). Oznámené opatření se týká pouze RMPP a účastníků programů RMSEPP, RMRSP nebo RMDCPP se nedotkne.

| (35) | RMPP je podnikový penzijní program pro zaměstnance RMG, včetně zaměstnanců přidělených podniku POL, kteří pracují výhradně pro tento podnik (8). Jedná se o program soukromého sektoru v tom smyslu, že funguje podle běžných důchodových právních předpisů Spojeného království, které se vztahují na podniky v soukromém sektoru. Ke dni 31. března 2011 měl RMPP přibližně 436 000 účastníků, z toho přibližně 130 000 stávajících zaměstnanců získávajících dávky v rámci programu (aktivních účastníků), přibližně 118 000 bývalých zaměstnanců, kteří odešli ze služby před dosažením věku odchodu do důchodu a dosud nepobírají důchodové dávky (účastníci s odloženými důchodovými právy), a přibližně 188 000 důchodců. |
| --- | --- |

(35)

RMPP je podnikový penzijní program pro zaměstnance RMG, včetně zaměstnanců přidělených podniku POL, kteří pracují výhradně pro tento podnik (8). Jedná se o program soukromého sektoru v tom smyslu, že funguje podle běžných důchodových právních předpisů Spojeného království, které se vztahují na podniky v soukromém sektoru. Ke dni 31. března 2011 měl RMPP přibližně 436 000 účastníků, z toho přibližně 130 000 stávajících zaměstnanců získávajících dávky v rámci programu (aktivních účastníků), přibližně 118 000 bývalých zaměstnanců, kteří odešli ze služby před dosažením věku odchodu do důchodu a dosud nepobírají důchodové dávky (účastníci s odloženými důchodovými právy), a přibližně 188 000 důchodců.

| (36) | RMPP se řídí třetí hlavní svěřeneckou listinou a pravidly (Third Principal Trust Deed and Rules) ze dne 21. prosince 2009 v pozdějším znění (dále jen „svěřenecká listina“). Hlavním zaměstnavatelem ve vztahu k penzijnímu programu je podnik RMG a správcem je společnost Royal Mail Pensions Trustees Limited (dále jen „správce“). Kromě svěřenecké listiny jsou povinnosti správce a podniku RMG v rámci RMPP upraveny právními předpisy vztahujícími se na zaměstnanecké důchodové systémy, které zavedlo Ministerstvo práce a důchodů a které jsou v zásadě stanoveny v zákoně o důchodových systémech z roku 1993 (Pension Schemes Act 1993), zákoně o důchodech z roku 1995 (Pensions Act 1995) a zákoně o důchodech z roku 2004 (Pensions Act 2004). RMPP spadá do oblasti působnosti regulačního orgánu Spojeného království pro penzijní fondy. |
| --- | --- |

(36)

RMPP se řídí třetí hlavní svěřeneckou listinou a pravidly (Third Principal Trust Deed and Rules) ze dne 21. prosince 2009 v pozdějším znění (dále jen „svěřenecká listina“). Hlavním zaměstnavatelem ve vztahu k penzijnímu programu je podnik RMG a správcem je společnost Royal Mail Pensions Trustees Limited (dále jen „správce“). Kromě svěřenecké listiny jsou povinnosti správce a podniku RMG v rámci RMPP upraveny právními předpisy vztahujícími se na zaměstnanecké důchodové systémy, které zavedlo Ministerstvo práce a důchodů a které jsou v zásadě stanoveny v zákoně o důchodových systémech z roku 1993 (Pension Schemes Act 1993), zákoně o důchodech z roku 1995 (Pensions Act 1995) a zákoně o důchodech z roku 2004 (Pensions Act 2004). RMPP spadá do oblasti působnosti regulačního orgánu Spojeného království pro penzijní fondy.

| (37) | RMPP je dávkově definovaný systém, to znamená, že dávky jsou stanoveny s ohledem na cílovou výši důchodu v době obvyklého důchodového věku vztaženou k výši ročního platu účastníka a délce služby u zaměstnavatele. To se liší od příspěvkově definovaných systémů, v nichž je stanovena pouze výše příspěvků, které má hradit zaměstnavatel/zaměstnanec. Příspěvky jsou investovány a v době odchodu účastníka do důchodu se hodnota nahromaděných finančních prostředků použije k poskytování doživotní renty dotyčnému účastníkovi. |
| --- | --- |

(37)

RMPP je dávkově definovaný systém, to znamená, že dávky jsou stanoveny s ohledem na cílovou výši důchodu v době obvyklého důchodového věku vztaženou k výši ročního platu účastníka a délce služby u zaměstnavatele. To se liší od příspěvkově definovaných systémů, v nichž je stanovena pouze výše příspěvků, které má hradit zaměstnavatel/zaměstnanec. Příspěvky jsou investovány a v době odchodu účastníka do důchodu se hodnota nahromaděných finančních prostředků použije k poskytování doživotní renty dotyčnému účastníkovi.

| (38) | Existují dva hlavní druhy dávkově definovaných systémů známé jako poslední plat a průměrný příjem za celou profesní dráhu. Systém založený na posledním platu poskytuje důchod na základě určeného zlomku nebo procenta posledního platu zaměstnance započitatelného pro důchod za každý započitatelný rok. Naopak systém založený na průměrném příjmu za celou profesní dráhu je založen na určeném procentu průměrného platu zaměstnance za celou dobu služby započitatelné pro důchod (který je obvykle určitým způsobem upraven tak, aby se zohlednila inflace) za každý započitatelný rok. |
| --- | --- |

(38)

Existují dva hlavní druhy dávkově definovaných systémů známé jako poslední plat a průměrný příjem za celou profesní dráhu. Systém založený na posledním platu poskytuje důchod na základě určeného zlomku nebo procenta posledního platu zaměstnance započitatelného pro důchod za každý započitatelný rok. Naopak systém založený na průměrném příjmu za celou profesní dráhu je založen na určeném procentu průměrného platu zaměstnance za celou dobu služby započitatelné pro důchod (který je obvykle určitým způsobem upraven tak, aby se zohlednila inflace) za každý započitatelný rok.

| (39) | Až do dubna 2008 byly dávky získané účastníky RMPP vypočítávány na základě metody založené na posledním platu. V dubnu 2008 však podnik RMG provedl důchodové reformy, a to změnou pravidel RMPP, která zahrnovala změny dávek získaných s ohledem na službu ode dne 1. dubna 2008, takže tyto dávky jsou nyní vypočítávány na základě metody průměrného příjmu za celou profesní dráhu místo podle metody založené na posledním platu (ačkoliv dávky získané s ohledem na službu do tohoto dne budou nadále spojeny s platem účastníka ke dni odchodu ze služby). K dalším reformám zavedeným dne 1. dubna 2008 patřilo zvýšení věku odchodu do důchodu na 65 let v případě služby vykonávané ode dne 1. dubna 2010 (dávky vytvořené před tímto dnem však lze pobírat od 60 let, aniž by došlo k snížení z důvodu předčasného odchodu do důchodu) a uzavření RMPP pro nové a nově příchozí účastníky s účinkem od 1. dubna 2008. Pro nové a nově příchozí účastníky byl RMPP ode dne 1. dubna 2008 nahrazen příspěvkově definovaným systémem, tj. RMDCPP. |
| --- | --- |

(39)

Až do dubna 2008 byly dávky získané účastníky RMPP vypočítávány na základě metody založené na posledním platu. V dubnu 2008 však podnik RMG provedl důchodové reformy, a to změnou pravidel RMPP, která zahrnovala změny dávek získaných s ohledem na službu ode dne 1. dubna 2008, takže tyto dávky jsou nyní vypočítávány na základě metody průměrného příjmu za celou profesní dráhu místo podle metody založené na posledním platu (ačkoliv dávky získané s ohledem na službu do tohoto dne budou nadále spojeny s platem účastníka ke dni odchodu ze služby). K dalším reformám zavedeným dne 1. dubna 2008 patřilo zvýšení věku odchodu do důchodu na 65 let v případě služby vykonávané ode dne 1. dubna 2010 (dávky vytvořené před tímto dnem však lze pobírat od 60 let, aniž by došlo k snížení z důvodu předčasného odchodu do důchodu) a uzavření RMPP pro nové a nově příchozí účastníky s účinkem od 1. dubna 2008. Pro nové a nově příchozí účastníky byl RMPP ode dne 1. dubna 2008 nahrazen příspěvkově definovaným systémem, tj. RMDCPP.

| (40) | Spojené království uvedlo, že možnost podniku RMG měnit RMPP v průběhu času byla podstatně omezena. Tato omezení vyplývají z obecných důchodových právních předpisů Spojeného království a ze zvláštních znaků programu RMPP. |
| --- | --- |

(40)

Spojené království uvedlo, že možnost podniku RMG měnit RMPP v průběhu času byla podstatně omezena. Tato omezení vyplývají z obecných důchodových právních předpisů Spojeného království a ze zvláštních znaků programu RMPP.

| (41) | Podle právních předpisů Spojeného království nemá podnik RMG s ohledem na výši svých příspěvků do RMPP právo veta. Výše příspěvků je obvykle dohodnuta mezi přispívajícím zaměstnavatelem a správcem důchodového systému, nedosažení dohody do 15 měsíců od data účinnosti ocenění však vede k tomu, že příspěvky stanoví regulační orgán Spojeného království pro penzijní fondy, který byl zřízen dne 6. dubna 2005 zákonem o důchodech z roku 2004 a který vymáhá dodržování důchodových právních předpisů. Regulační orgán pro penzijní fondy mimo jiné objasnil, že od důchodových systémů očekává určitou úroveň solventnosti a od správců očekává, že budou od přispívajícího zaměstnavatele požadovat vyrovnání případného deficitu oproti finančnímu cíli technických rezerv „co nejrychleji, jak si to může zaměstnavatel přiměřeně dovolit“. |
| --- | --- |

(41)

Podle právních předpisů Spojeného království nemá podnik RMG s ohledem na výši svých příspěvků do RMPP právo veta. Výše příspěvků je obvykle dohodnuta mezi přispívajícím zaměstnavatelem a správcem důchodového systému, nedosažení dohody do 15 měsíců od data účinnosti ocenění však vede k tomu, že příspěvky stanoví regulační orgán Spojeného království pro penzijní fondy, který byl zřízen dne 6. dubna 2005 zákonem o důchodech z roku 2004 a který vymáhá dodržování důchodových právních předpisů. Regulační orgán pro penzijní fondy mimo jiné objasnil, že od důchodových systémů očekává určitou úroveň solventnosti a od správců očekává, že budou od přispívajícího zaměstnavatele požadovat vyrovnání případného deficitu oproti finančnímu cíli technických rezerv „co nejrychleji, jak si to může zaměstnavatel přiměřeně dovolit“.

| (42) | V této souvislosti vyjednal podnik RMG se správcem v červnu 2006 memorandum o porozumění týkající se financování deficitu RMPP během 17 let mimo ročních plateb podniku RMG do RMPP za účelem financování nákladů na získané dávky. Podmínky zahrnovaly založení vázaných účtů v celkové výši 1 miliardy GBP zajištěných ve prospěch RMPP, na něž se vztahovalo rozhodnutí Komise 2009/613/ES (9). |
| --- | --- |

(42)

V této souvislosti vyjednal podnik RMG se správcem v červnu 2006 memorandum o porozumění týkající se financování deficitu RMPP během 17 let mimo ročních plateb podniku RMG do RMPP za účelem financování nákladů na získané dávky. Podmínky zahrnovaly založení vázaných účtů v celkové výši 1 miliardy GBP zajištěných ve prospěch RMPP, na něž se vztahovalo rozhodnutí Komise 2009/613/ES (9).

| (43) | Dne 30. června 2010 dohodl podnik RMG se správcem další plán vyrovnání deficitu, jehož cílem bylo financovat deficit RMPP do března 2047 hrazením těchto ročních příspěvků:






  i) | od 1. dubna 2009 do 31. března 2047: roční platby na vyrovnání deficitu ve výši 282 milionů GBP ročně zvyšující se v souladu s inflací maloobchodních cen, |
| --- | --- | --- |

(43)

Dne 30. června 2010 dohodl podnik RMG se správcem další plán vyrovnání deficitu, jehož cílem bylo financovat deficit RMPP do března 2047 hrazením těchto ročních příspěvků:

i)

od 1. dubna 2009 do 31. března 2047: roční platby na vyrovnání deficitu ve výši 282 milionů GBP ročně zvyšující se v souladu s inflací maloobchodních cen,

| ii) | od 1. dubna 2013 do 31. března 2023: dodatečné příspěvky ve výši 4,0 % příspěvků účastníků. |
| --- | --- |

ii)

od 1. dubna 2013 do 31. března 2023: dodatečné příspěvky ve výši 4,0 % příspěvků účastníků.

| (44) | Podnik POL přispívá k platbám na vyrovnání deficitu 7 %. Tento podíl je vypočítán podle počtu zaměstnanců přidělených podniku POL ve vztahu k celkovému počtu zaměstnanců podniku RMG. Roční příspěvek podniku POL na penzijní deficit v účetním období 2010/11 činil 21 milionů GBP. |
| --- | --- |

(44)

Podnik POL přispívá k platbám na vyrovnání deficitu 7 %. Tento podíl je vypočítán podle počtu zaměstnanců přidělených podniku POL ve vztahu k celkovému počtu zaměstnanců podniku RMG. Roční příspěvek podniku POL na penzijní deficit v účetním období 2010/11 činil 21 milionů GBP.

| (45) | Orgány Spojeného království navrhly vytvořit nový zákonný penzijní program, který bude představovat závazek vlády Spojeného království a nebude mít žádné právní vazby na podnik RMG ani RMPP. Do nového programu bude převedena určitá část vzniklých závazků a aktiv v RMPP. Záměrem je převést na nový program důchodové dávky získané do 31. března 2012. K osobám, na něž se tento návrh vztahuje, patří stávající důchodci, účastníci s odloženými důchodovými právy a aktivní členové RMPP. |
| --- | --- |

(45)

Orgány Spojeného království navrhly vytvořit nový zákonný penzijní program, který bude představovat závazek vlády Spojeného království a nebude mít žádné právní vazby na podnik RMG ani RMPP. Do nového programu bude převedena určitá část vzniklých závazků a aktiv v RMPP. Záměrem je převést na nový program důchodové dávky získané do 31. března 2012. K osobám, na něž se tento návrh vztahuje, patří stávající důchodci, účastníci s odloženými důchodovými právy a aktivní členové RMPP.

| (46) | Obecně se odhaduje, že nový penzijní program převezme závazky ve výši 32 200 milionů GBP a související aktiva ve výši 27 700 milionů GBP (podle údajů z ocenění pojistně-matematickou metodou ke dni 31. března 2011), a tudíž deficit ve výši 4 500 milionů GBP. Po zbavení penzijního deficitu ke dni 1. dubna 2012 bude podnik RMG nadále hradit pouze běžné příspěvky na důchody pro všechny účastníky RMPP, kteří pro podnik RMG dosud pracují, a bude proto odpovídat pouze za nová důchodová práva získaná v období od března 2012 (dále jen „pokračující program RMPP“). |
| --- | --- |

(46)

Obecně se odhaduje, že nový penzijní program převezme závazky ve výši 32 200 milionů GBP a související aktiva ve výši 27 700 milionů GBP (podle údajů z ocenění pojistně-matematickou metodou ke dni 31. března 2011), a tudíž deficit ve výši 4 500 milionů GBP. Po zbavení penzijního deficitu ke dni 1. dubna 2012 bude podnik RMG nadále hradit pouze běžné příspěvky na důchody pro všechny účastníky RMPP, kteří pro podnik RMG dosud pracují, a bude proto odpovídat pouze za nová důchodová práva získaná v období od března 2012 (dále jen „pokračující program RMPP“).

| (47) | Pokračující program RMPP bude neprodleně po zbavení penzijního deficitu sestávat ze závazků ve výši přibližně 2 100 milionů GBP (10) a odpovídající částky aktiv zůstávajících v podniku RMG. Podnik RMG bude nadále hradit veškeré budoucí náklady služby, včetně odpovědnosti za případné stávající závazky v rámci RMPP za účelem zachování vazby na poslední plat spolu s určitým navýšením (např. v případě předčasného odchodu do důchodu) s ohledem na historické důchodové dávky. To znamená, že po zbavení penzijního deficitu ponese podnik RMG nadále riziko, že se historické závazky vůči účastníkům s odloženými důchodovými právy mohou zvýšit z důvodu zvýšení platů, které přesáhne cenovou inflaci, jelikož důchodové dávky musí být svázány se stávající výší posledního platu. Podnik RMG si ponechá rovněž odpovědnost za stávající RMSEPP, který vykazuje závazky ve výši 300 milionů GBP a deficit ve výši přibližně 30 milionů GBP (podle ocenění ke dni 31. března 2011). |
| --- | --- |

(47)

Pokračující program RMPP bude neprodleně po zbavení penzijního deficitu sestávat ze závazků ve výši přibližně 2 100 milionů GBP (10) a odpovídající částky aktiv zůstávajících v podniku RMG. Podnik RMG bude nadále hradit veškeré budoucí náklady služby, včetně odpovědnosti za případné stávající závazky v rámci RMPP za účelem zachování vazby na poslední plat spolu s určitým navýšením (např. v případě předčasného odchodu do důchodu) s ohledem na historické důchodové dávky. To znamená, že po zbavení penzijního deficitu ponese podnik RMG nadále riziko, že se historické závazky vůči účastníkům s odloženými důchodovými právy mohou zvýšit z důvodu zvýšení platů, které přesáhne cenovou inflaci, jelikož důchodové dávky musí být svázány se stávající výší posledního platu. Podnik RMG si ponechá rovněž odpovědnost za stávající RMSEPP, který vykazuje závazky ve výši 300 milionů GBP a deficit ve výši přibližně 30 milionů GBP (podle ocenění ke dni 31. března 2011).

2.3.2   Podpora na restrukturalizaci

| (48) | K odstranění svých finančních obtíží vypracoval podnik RMG v červnu 2011 plán restrukturalizace na období 2008–2016. |
| --- | --- |

(48)

K odstranění svých finančních obtíží vypracoval podnik RMG v červnu 2011 plán restrukturalizace na období 2008–2016.

| (49) | Plány podniku RMG, které jsou zaměřeny v prvé řadě na snižování nákladů a diverzifikaci příjmů, navazují na významná restrukturalizační opatření, která podnik RMG provádí od roku 2002 (včetně významných změn RMPP) za účelem modernizace své činnosti a snížení nákladů. Plán podniku RMG z června 2011 k obnovení životaschopnosti podniku je rozdělen na pět hlavních oblastí:






  i) | modernizace provozu, která zahrnuje změny ve všech oblastech činnosti podniku RMG a vede k významným úsporám nákladů pro podnik, |
| --- | --- | --- |

(49)

Plány podniku RMG, které jsou zaměřeny v prvé řadě na snižování nákladů a diverzifikaci příjmů, navazují na významná restrukturalizační opatření, která podnik RMG provádí od roku 2002 (včetně významných změn RMPP) za účelem modernizace své činnosti a snížení nákladů. Plán podniku RMG z června 2011 k obnovení životaschopnosti podniku je rozdělen na pět hlavních oblastí:

i)

modernizace provozu, která zahrnuje změny ve všech oblastech činnosti podniku RMG a vede k významným úsporám nákladů pro podnik,

| ii) | restrukturalizační opatření týkající se podnikových služeb a vnitřních podpůrných služeb, |
| --- | --- |

ii)

restrukturalizační opatření týkající se podnikových služeb a vnitřních podpůrných služeb,

| iii) | obchodní transformace, |
| --- | --- |

iii)

obchodní transformace,

| iv) | investice do nové IT platformy, |
| --- | --- |

iv)

investice do nové IT platformy,

| v) | iniciativy týkající se tvorby peněžních prostředků. |
| --- | --- |

v)

iniciativy týkající se tvorby peněžních prostředků.

| (50) | Plán restrukturalizace usiluje o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku RMG. Možnost odečtení strukturálně vysokých úrovní fixních nákladů, zlepšení celkového regulačního prostředí a diverzifikace příjmů k nahrazení ztráty příjmů z důvodu klesajících objemů poštovních zásilek podpoří podle Spojeného království životaschopný podnik RMG, který bude schopen přilákat investice soukromého sektoru k zajištění své dlouhodobé budoucnosti. |
| --- | --- |

(50)

Plán restrukturalizace usiluje o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku RMG. Možnost odečtení strukturálně vysokých úrovní fixních nákladů, zlepšení celkového regulačního prostředí a diverzifikace příjmů k nahrazení ztráty příjmů z důvodu klesajících objemů poštovních zásilek podpoří podle Spojeného království životaschopný podnik RMG, který bude schopen přilákat investice soukromého sektoru k zajištění své dlouhodobé budoucnosti.

| (51) | Spojené království tvrdí, že obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku RMG je hlavním politickým cílem v zájmu dosažení všeobecné dostupnosti a účinného plnění povinností všeobecných služeb. Podle Spojeného království nebude samotné zbavení penzijního deficitu postačovat k zajištění dlouhodobé životaschopnosti podniku RMG: i po zbavení deficitu nemůže podnik RMG překonat své finanční obtíže z vlastních zdrojů nebo z finančních prostředků získaných z tržních zdrojů. |
| --- | --- |

(51)

Spojené království tvrdí, že obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku RMG je hlavním politickým cílem v zájmu dosažení všeobecné dostupnosti a účinného plnění povinností všeobecných služeb. Podle Spojeného království nebude samotné zbavení penzijního deficitu postačovat k zajištění dlouhodobé životaschopnosti podniku RMG: i po zbavení deficitu nemůže podnik RMG překonat své finanční obtíže z vlastních zdrojů nebo z finančních prostředků získaných z tržních zdrojů.

| (52) | Kromě zbavení penzijního deficitu proto Spojené království oznámilo rovněž určitá opatření k posílení rozvahy podniku RMG, která sestávají z:






  i) | odepsání určité částky dluhu podniku RMG vůči vládě Spojeného království (dále jen „opatření k snížení dluhu“), která má podle předpokladů činit 1 700 milionů GBP (s připočtením narostlých úroků), a |
| --- | --- | --- |

(52)

Kromě zbavení penzijního deficitu proto Spojené království oznámilo rovněž určitá opatření k posílení rozvahy podniku RMG, která sestávají z:

i)

odepsání určité částky dluhu podniku RMG vůči vládě Spojeného království (dále jen „opatření k snížení dluhu“), která má podle předpokladů činit 1 700 milionů GBP (s připočtením narostlých úroků), a

| ii) | poskytnutí určitých částek z „rezervy pošty“ (11) podniku RMG ze strany společnosti RMH formou revolvingového úvěrového nástroje s maximálním čerpáním ve výši 200 milionů GBP. |
| --- | --- |

ii)

poskytnutí určitých částek z „rezervy pošty“ (11) podniku RMG ze strany společnosti RMH formou revolvingového úvěrového nástroje s maximálním čerpáním ve výši 200 milionů GBP.

2.4   Důvody pro zahájení hloubkového šetření

| (53) | Spojené království ve svém oznámení tvrdilo, že podle praxe Komise by zbavení penzijního deficitu mohlo být považováno za slučitelné s vnitřním trhem jako náhrada za historické náklady pocházející z doby před liberalizací. Spojené království mimoto tvrdilo, že navrhovaná opatření jsou v souladu s pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (12) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“). Během řízení neuplatnilo Spojené království k odůvodnění oznámených opatření čl. 106 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(53)

Spojené království ve svém oznámení tvrdilo, že podle praxe Komise by zbavení penzijního deficitu mohlo být považováno za slučitelné s vnitřním trhem jako náhrada za historické náklady pocházející z doby před liberalizací. Spojené království mimoto tvrdilo, že navrhovaná opatření jsou v souladu s pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (12) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“). Během řízení neuplatnilo Spojené království k odůvodnění oznámených opatření čl. 106 odst. 2 Smlouvy.

| (54) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení měla Komise pochybnosti, zda je možné považovat zbavení penzijního deficitu za slučitelné s vnitřním trhem jako náhradu za mimořádnou zátěž vyplývající z minulého postavení podniku RMG coby veřejného monopolu. V roce 2007 schválila Komise francouzskou reformu týkající se financování stávajících a budoucích důchodů zaměstnanců společnosti La Poste s postavením státního úředníka (13). Zatímco však rozhodnutí z roku 2007 zajišťovalo, aby byly skutečné náklady společnosti La Poste na sociální zabezpečení srovnatelné s náklady jejích konkurentů; v daném případě se mělo za to, že zbavení podniku RMG celého penzijního deficitu by mu zajistilo lepší postavení oproti průměrné společnosti ve Spojeném království. Komise proto chtěla vědět, zda finanční náklady, jichž by byl podnik RMG zbaven, odpovídají zcela historickým nákladům ve smyslu judikatury Soudního dvora Evropské unie a zda budou po zbavení penzijního deficitu skutečně existovat rovné podmínky. |
| --- | --- |

(54)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení měla Komise pochybnosti, zda je možné považovat zbavení penzijního deficitu za slučitelné s vnitřním trhem jako náhradu za mimořádnou zátěž vyplývající z minulého postavení podniku RMG coby veřejného monopolu. V roce 2007 schválila Komise francouzskou reformu týkající se financování stávajících a budoucích důchodů zaměstnanců společnosti La Poste s postavením státního úředníka (13). Zatímco však rozhodnutí z roku 2007 zajišťovalo, aby byly skutečné náklady společnosti La Poste na sociální zabezpečení srovnatelné s náklady jejích konkurentů; v daném případě se mělo za to, že zbavení podniku RMG celého penzijního deficitu by mu zajistilo lepší postavení oproti průměrné společnosti ve Spojeném království. Komise proto chtěla vědět, zda finanční náklady, jichž by byl podnik RMG zbaven, odpovídají zcela historickým nákladům ve smyslu judikatury Soudního dvora Evropské unie a zda budou po zbavení penzijního deficitu skutečně existovat rovné podmínky.

| (55) | Komise vyjádřila výhrady rovněž k slučitelnosti plánu restrukturalizace s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zejména pokud jde o vyhlídku na obnovení životaschopnosti, výši příspěvku podniku RMG a úroveň kompenzačních opatření. |
| --- | --- |

(55)

Komise vyjádřila výhrady rovněž k slučitelnosti plánu restrukturalizace s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zejména pokud jde o vyhlídku na obnovení životaschopnosti, výši příspěvku podniku RMG a úroveň kompenzačních opatření.

| (56) | Podle Komise Spojené království přesvědčivě neprokázalo, že původně předložený plán restrukturalizace bude v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise měla zejména pochybnosti, zda úloha podniku RMG jako jediného poskytovatele všeobecných služeb a závazky vyplývající z tohoto historického veřejného monopolu odůvodňují zmírnění podmínek stanovených v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zejména podmínek zajišťujících omezené narušení hospodářské soutěže a podílení se na nákladech restrukturalizace ve formě požadovaného 50 % vlastního příspěvku. |
| --- | --- |

(56)

Podle Komise Spojené království přesvědčivě neprokázalo, že původně předložený plán restrukturalizace bude v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise měla zejména pochybnosti, zda úloha podniku RMG jako jediného poskytovatele všeobecných služeb a závazky vyplývající z tohoto historického veřejného monopolu odůvodňují zmírnění podmínek stanovených v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zejména podmínek zajišťujících omezené narušení hospodářské soutěže a podílení se na nákladech restrukturalizace ve formě požadovaného 50 % vlastního příspěvku.

| (57) | Komise měla rovněž za to, že doba trvání původního plánu restrukturalizace od roku 2008 do roku 2016 je obzvláště dlouhá a že výhledy v původním plánu restrukturalizace jsou citlivé na změny v předpokladech, jako je například celkový objem poštovních zásilek. Komise proto vyslovila pochybnosti, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku RMG provedením oznámeného plánu a spolehlivost výhledů týkajících se životaschopnosti. |
| --- | --- |

(57)

Komise měla rovněž za to, že doba trvání původního plánu restrukturalizace od roku 2008 do roku 2016 je obzvláště dlouhá a že výhledy v původním plánu restrukturalizace jsou citlivé na změny v předpokladech, jako je například celkový objem poštovních zásilek. Komise proto vyslovila pochybnosti, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku RMG provedením oznámeného plánu a spolehlivost výhledů týkajících se životaschopnosti.

2.5   Změna oznámených opatření po zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (58) | V průběhu jednání s Komisí během formálního vyšetřovacího řízení zrušilo Spojené království část snížení dluhu ve výši 1 700 milionů GBP a omezilo oznámená opatření k snížení dluhu na 1 089 milionů GBP. Spojené království zrušilo rovněž oznámený revolvingový úvěrový nástroj ve výši 200 milionů GBP. Komise tudíž nepovažuje tato opatření za oznámená, za oznámené opatření pokládá pouze opatření k snížení dluhu ve výši 1 089 milionů GBP. |
| --- | --- |

(58)

V průběhu jednání s Komisí během formálního vyšetřovacího řízení zrušilo Spojené království část snížení dluhu ve výši 1 700 milionů GBP a omezilo oznámená opatření k snížení dluhu na 1 089 milionů GBP. Spojené království zrušilo rovněž oznámený revolvingový úvěrový nástroj ve výši 200 milionů GBP. Komise tudíž nepovažuje tato opatření za oznámená, za oznámené opatření pokládá pouze opatření k snížení dluhu ve výši 1 089 milionů GBP.

| (59) | V průběhu vyšetřování mimoto Spojené království předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace vztahující se na kratší období restrukturalizace: 2010–2015. Během tohoto období provede podnik RMG provozní a pracovněprávní opatření k restrukturalizaci své činnosti. Plán k obnovení životaschopnosti podniku RMG lze rozdělit na tato hlavní opatření: restrukturalizace týkající se pracovních sil, strukturální restrukturalizace k snížení kapacity a restrukturalizace IT systémů. |
| --- | --- |

(59)

V průběhu vyšetřování mimoto Spojené království předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace vztahující se na kratší období restrukturalizace: 2010–2015. Během tohoto období provede podnik RMG provozní a pracovněprávní opatření k restrukturalizaci své činnosti. Plán k obnovení životaschopnosti podniku RMG lze rozdělit na tato hlavní opatření: restrukturalizace týkající se pracovních sil, strukturální restrukturalizace k snížení kapacity a restrukturalizace IT systémů.

| (60) | Restrukturalizace týkající se pracovních sil je jádrem změn podniku RMG, které mají zajistit, aby bylo možno ve Spojeném království dlouhodobě poskytovat finančně udržitelné všeobecné služby. Podnik RMG již dosáhl pokroku a hodlá počet svých zaměstnanců dále významně snížit prostřednictvím programu dobrovolného odchodu ze zaměstnání a přirozeného úbytku pracovních sil v období provádění plánu. To samo představuje přibližně jednu třetinu celkových příslušných restrukturalizačních nákladů vyplývajících z plánu a významně to sníží jedny z hlavních nákladů podniku RMG. |
| --- | --- |

(60)

Restrukturalizace týkající se pracovních sil je jádrem změn podniku RMG, které mají zajistit, aby bylo možno ve Spojeném království dlouhodobě poskytovat finančně udržitelné všeobecné služby. Podnik RMG již dosáhl pokroku a hodlá počet svých zaměstnanců dále významně snížit prostřednictvím programu dobrovolného odchodu ze zaměstnání a přirozeného úbytku pracovních sil v období provádění plánu. To samo představuje přibližně jednu třetinu celkových příslušných restrukturalizačních nákladů vyplývajících z plánu a významně to sníží jedny z hlavních nákladů podniku RMG.

| (61) | Plán restrukturalizace předpokládá snížení počtu pracovníků podniku RMG v divizi tuzemských a zahraničních listovních zásilek a balíků během období restrukturalizace z přibližně 160 000 osob na počátku roku končícího v březnu 2011 na zhruba [...] osob v březnu 2015. To představuje celkové snížení přibližně o [...] v této divizi mezi březnem 2011 a březnem 2015, což odpovídá přibližně [...] ročně. Tato restrukturalizace týkající se pracovních sil zahrnuje snížení počtu vedoucích pracovníků v ústředí na téměř [...] (více než 1 000 jich již odešlo do března 2011). Mezi březnem 2010 a březnem 2015 má být podle odhadů dosaženo úspory mzdových nákladů ve výši [...] milionů GBP v reálné hodnotě. |
| --- | --- |

(61)

Plán restrukturalizace předpokládá snížení počtu pracovníků podniku RMG v divizi tuzemských a zahraničních listovních zásilek a balíků během období restrukturalizace z přibližně 160 000 osob na počátku roku končícího v březnu 2011 na zhruba [...] osob v březnu 2015. To představuje celkové snížení přibližně o [...] v této divizi mezi březnem 2011 a březnem 2015, což odpovídá přibližně [...] ročně. Tato restrukturalizace týkající se pracovních sil zahrnuje snížení počtu vedoucích pracovníků v ústředí na téměř [...] (více než 1 000 jich již odešlo do března 2011). Mezi březnem 2010 a březnem 2015 má být podle odhadů dosaženo úspory mzdových nákladů ve výši [...] milionů GBP v reálné hodnotě.

| (62) | Navrhované změny týkající se pracovních sil budou mít dopad prakticky na každou část podniku RMG. Například:






  i) | jsou restrukturalizovány činnosti v oblasti doručování a sběru zásilek v terénu, které jsou náročné na práci a vyžadují vysoké fixní náklady; restrukturalizace se zaměřuje na dosažení úspor, včetně zavedením programu World Class Mail (viz 68. bod odůvodnění) s úsporami vyplývajícími z tohoto komplexního systému k zvýšení bezpečnosti, zlepšení zákaznických služeb, zvýšení kvality a produktivity na všech doručovacích poštách, |
| --- | --- | --- |

(62)

Navrhované změny týkající se pracovních sil budou mít dopad prakticky na každou část podniku RMG. Například:

i)

jsou restrukturalizovány činnosti v oblasti doručování a sběru zásilek v terénu, které jsou náročné na práci a vyžadují vysoké fixní náklady; restrukturalizace se zaměřuje na dosažení úspor, včetně zavedením programu World Class Mail (viz 68. bod odůvodnění) s úsporami vyplývajícími z tohoto komplexního systému k zvýšení bezpečnosti, zlepšení zákaznických služeb, zvýšení kvality a produktivity na všech doručovacích poštách,

| ii) | přechází se od ručního zpracování náročného na práci k automatickému zpracování s odpovídajícími důsledky pro pracovníky, |
| --- | --- |

ii)

přechází se od ručního zpracování náročného na práci k automatickému zpracování s odpovídajícími důsledky pro pracovníky,

| iii) | propuštěno bude téměř [...] vedoucích pracovníků v ústředních útvarech. |
| --- | --- |

iii)

propuštěno bude téměř [...] vedoucích pracovníků v ústředních útvarech.

| (63) | Hlavní prvky nákladů na restrukturalizaci týkající se pracovních sil, které jsou zahrnuty v plánu restrukturalizace z června 2011, jsou tyto: i) platby v souvislosti s propuštěním, ii) náklady na cestovné a přeřazení na jinou práci a iii) určité mimořádné jednorázové platby. Platby v souvislosti s propuštěním mají v období od března 2010 do března 2015 podle očekávání činit přibližně [...] milionů GBP. Náklady na cestovné a přeřazení na jinou práci (částky vyplácené pracovníkům, kteří zůstali v podniku, musí však pracovat na jiném pracovišti v rámci restrukturalizace infrastruktury podniku RMG, včetně uzavření různých poštovních středisek) budou do účetního období 2014/15 činit přibližně [...] milionů GBP. Mimořádné jednorázové platby, které jsou nezbytné k udržení tempa a hloubky změn, jelikož jsou hlavní součástí dohody o modernizaci z roku 2010, která byla uzavřena s odborovým svazem Communication Workers Union, činí [...] milionů GBP. Tyto platby by v případě pomalejšího, obvyklejšího tempa modernizace nebyly zapotřebí. |
| --- | --- |

(63)

Hlavní prvky nákladů na restrukturalizaci týkající se pracovních sil, které jsou zahrnuty v plánu restrukturalizace z června 2011, jsou tyto: i) platby v souvislosti s propuštěním, ii) náklady na cestovné a přeřazení na jinou práci a iii) určité mimořádné jednorázové platby. Platby v souvislosti s propuštěním mají v období od března 2010 do března 2015 podle očekávání činit přibližně [...] milionů GBP. Náklady na cestovné a přeřazení na jinou práci (částky vyplácené pracovníkům, kteří zůstali v podniku, musí však pracovat na jiném pracovišti v rámci restrukturalizace infrastruktury podniku RMG, včetně uzavření různých poštovních středisek) budou do účetního období 2014/15 činit přibližně [...] milionů GBP. Mimořádné jednorázové platby, které jsou nezbytné k udržení tempa a hloubky změn, jelikož jsou hlavní součástí dohody o modernizaci z roku 2010, která byla uzavřena s odborovým svazem Communication Workers Union, činí [...] milionů GBP. Tyto platby by v případě pomalejšího, obvyklejšího tempa modernizace nebyly zapotřebí.

| (64) | Tyto hlavní prvky restrukturalizace pracovních sil představují společně přibližně polovinu z celkových příslušných restrukturalizačních nákladů v období od března 2010 do března 2015. |
| --- | --- |

(64)

Tyto hlavní prvky restrukturalizace pracovních sil představují společně přibližně polovinu z celkových příslušných restrukturalizačních nákladů v období od března 2010 do března 2015.

| (65) | Kromě opatření, která se zabývají pracovníky v podniku RMG, zahrnuje oznámený plán restrukturalizace strukturální restrukturalizaci k snížení kapacity podniku během daného období. Částka vynaložená na strukturální restrukturalizaci představuje celkově přibližně jednu třetinu celkových příslušných restrukturalizačních nákladů v období od března 2010 do března 2015. Tento prvek restrukturalizace se týká zejména významného omezení sítě poštovních středisek, což má odpovídající dopad na pracovníky. |
| --- | --- |

(65)

Kromě opatření, která se zabývají pracovníky v podniku RMG, zahrnuje oznámený plán restrukturalizace strukturální restrukturalizaci k snížení kapacity podniku během daného období. Částka vynaložená na strukturální restrukturalizaci představuje celkově přibližně jednu třetinu celkových příslušných restrukturalizačních nákladů v období od března 2010 do března 2015. Tento prvek restrukturalizace se týká zejména významného omezení sítě poštovních středisek, což má odpovídající dopad na pracovníky.

| (66) | Strukturální restrukturalizace spočívá rovněž v automatizaci a především v nových způsobech doručování s cílem umožnit delší, pružnější intervaly doručování. To má opět významné důsledky pro pracovníky a tvoří hlavní součást restrukturalizace. |
| --- | --- |

(66)

Strukturální restrukturalizace spočívá rovněž v automatizaci a především v nových způsobech doručování s cílem umožnit delší, pružnější intervaly doručování. To má opět významné důsledky pro pracovníky a tvoří hlavní součást restrukturalizace.

| (67) | Plán restrukturalizace zahrnuje jednorázový program racionalizace majetku, který snižuje počet poštovních středisek z 64 na počátku účetního období 2010/11 na [...] do března 2015, významně tudíž omezí přítomnost podniku RMG a zjednoduší jeho činnosti. Plán restrukturalizace proto předpokládá uzavření [...] poštovních středisek mezi účetním obdobím 2010/11 a 2014/15, což odpovídá snížení o [...] v celé síti. Během roku od března 2010 do března 2011 bylo uzavřeno celkem 5 poštovních středisek. |
| --- | --- |

(67)

Plán restrukturalizace zahrnuje jednorázový program racionalizace majetku, který snižuje počet poštovních středisek z 64 na počátku účetního období 2010/11 na [...] do března 2015, významně tudíž omezí přítomnost podniku RMG a zjednoduší jeho činnosti. Plán restrukturalizace proto předpokládá uzavření [...] poštovních středisek mezi účetním obdobím 2010/11 a 2014/15, což odpovídá snížení o [...] v celé síti. Během roku od března 2010 do března 2011 bylo uzavřeno celkem 5 poštovních středisek.

| (68) | V souvislosti s tím zavádí podnik RMG ve všech poštovních střediscích, která zůstanou otevřená, program World Class Mail. Jedná se o komplexní systém k zvýšení bezpečnosti, zlepšení zákaznických služeb, zvýšení kvality a produktivity a snížení výpadků. Světové výkonnosti je dosaženo zapojením všech zaměstnanců do boje proti plýtvání časem a zdroji kvůli podprůměrné spolehlivosti a provozní výkonnosti systémů zpracování. Do konce účetního období 2011/2012 budou součástí programu World Class Mail všechna poštovní střediska a program World Class Mail je zaváděn rovněž na doručovacích poštách. |
| --- | --- |

(68)

V souvislosti s tím zavádí podnik RMG ve všech poštovních střediscích, která zůstanou otevřená, program World Class Mail. Jedná se o komplexní systém k zvýšení bezpečnosti, zlepšení zákaznických služeb, zvýšení kvality a produktivity a snížení výpadků. Světové výkonnosti je dosaženo zapojením všech zaměstnanců do boje proti plýtvání časem a zdroji kvůli podprůměrné spolehlivosti a provozní výkonnosti systémů zpracování. Do konce účetního období 2011/2012 budou součástí programu World Class Mail všechna poštovní střediska a program World Class Mail je zaváděn rovněž na doručovacích poštách.

| (69) | Zavedení inteligentních strojů pro třídění listovních zásilek mimoto zajistí změnu v automatickém třídění a sníží náklady na ruční třídění. Tyto stroje jsou podstatně rychlejší než stávající metody a zařízení, jež podnik RMG používal téměř 20 let. |
| --- | --- |

(69)

Zavedení inteligentních strojů pro třídění listovních zásilek mimoto zajistí změnu v automatickém třídění a sníží náklady na ruční třídění. Tyto stroje jsou podstatně rychlejší než stávající metody a zařízení, jež podnik RMG používal téměř 20 let.

| (70) | V návaznosti na to se zavádí řazení zásilek podle doručovacích okrsků, které automatizuje třídění listovních zásilek podle pořadí doručení. Jedná se o rozhodující součást restrukturalizace, která vyžaduje pořízení a zavedení kompaktních strojů pro třídění a řazení listovních zásilek a vede ke změnám pracovních postupů zejména u poštovních doručovatelů. Automatické řazení listovních zásilek omezuje ruční třídění na doručovacích poštách (a s tím spojené náklady), a umožňuje tudíž efektivnější plánování začátku a konce pracovní doby doručovatelů. Řazení zásilek podle doručovacích okrsků představuje pro podnik RMG strukturální změnu ve zpracovávání poštovních zásilek, která mu umožní zvýšit produktivitu. V roce 2008 neprováděl podnik RMG žádné řazení poštovních zásilek; v roce 2009 prováděl řazení podle doručovacích okrsků u 1 % poštovních zásilek a do srpna 2011 u 50 %. |
| --- | --- |

(70)

V návaznosti na to se zavádí řazení zásilek podle doručovacích okrsků, které automatizuje třídění listovních zásilek podle pořadí doručení. Jedná se o rozhodující součást restrukturalizace, která vyžaduje pořízení a zavedení kompaktních strojů pro třídění a řazení listovních zásilek a vede ke změnám pracovních postupů zejména u poštovních doručovatelů. Automatické řazení listovních zásilek omezuje ruční třídění na doručovacích poštách (a s tím spojené náklady), a umožňuje tudíž efektivnější plánování začátku a konce pracovní doby doručovatelů. Řazení zásilek podle doručovacích okrsků představuje pro podnik RMG strukturální změnu ve zpracovávání poštovních zásilek, která mu umožní zvýšit produktivitu. V roce 2008 neprováděl podnik RMG žádné řazení poštovních zásilek; v roce 2009 prováděl řazení podle doručovacích okrsků u 1 % poštovních zásilek a do srpna 2011 u 50 %.

| (71) | Plán restrukturalizace podniku RMG zahrnuje automatizaci třídění malých balíků, jež se v současnosti provádí ručně. Podnik je rozhodnut zavést během období restrukturalizace nejlepší řešení. |
| --- | --- |

(71)

Plán restrukturalizace podniku RMG zahrnuje automatizaci třídění malých balíků, jež se v současnosti provádí ručně. Podnik je rozhodnut zavést během období restrukturalizace nejlepší řešení.

| (72) | Nové způsoby doručování umožní podniku RMG přejít od tradičních způsobů doručování (pěšky, na kole) k doručování, při němž se používají především zabezpečené vozíky (ruční nebo s pohonem) a dodávky. Tyto nové způsoby představují pro podnik RMG významnou změnu, jejíž realizace a vynaložení příslušných nákladů usnadní vymezit delší a pružnější intervaly doručování. To zase podniku RMG umožní snížit počet doručovacích tras a provozní náklady na doručování v terénu. |
| --- | --- |

(72)

Nové způsoby doručování umožní podniku RMG přejít od tradičních způsobů doručování (pěšky, na kole) k doručování, při němž se používají především zabezpečené vozíky (ruční nebo s pohonem) a dodávky. Tyto nové způsoby představují pro podnik RMG významnou změnu, jejíž realizace a vynaložení příslušných nákladů usnadní vymezit delší a pružnější intervaly doručování. To zase podniku RMG umožní snížit počet doručovacích tras a provozní náklady na doručování v terénu.

| (73) | Restrukturalizace zahrnuje rozhodující kapitálové investice podniku do IT v době provádění plánu. K doplnění změn týkajících se pracovníků zavádí podnik RMG přenosná elektronická zařízení, která mají nahradit procesy založené na papírových dokladech, a tudíž zvýšit efektivnost. Jednou z jejich základních funkcí je uchovávání podpisů zákazníků, které potvrzují převzetí doporučených zásilek. Tato zařízení podniku RMG umožní sledování zásilek v reálném čase. Odstraní rovněž potřebu dalšího zpracovávání podpisů a stvrzenek v papírové podobě poté, co doručovatel ukončí doručování. |
| --- | --- |

(73)

Restrukturalizace zahrnuje rozhodující kapitálové investice podniku do IT v době provádění plánu. K doplnění změn týkajících se pracovníků zavádí podnik RMG přenosná elektronická zařízení, která mají nahradit procesy založené na papírových dokladech, a tudíž zvýšit efektivnost. Jednou z jejich základních funkcí je uchovávání podpisů zákazníků, které potvrzují převzetí doporučených zásilek. Tato zařízení podniku RMG umožní sledování zásilek v reálném čase. Odstraní rovněž potřebu dalšího zpracovávání podpisů a stvrzenek v papírové podobě poté, co doručovatel ukončí doručování.

| (74) | Podnik RMG mimoto uskuteční další investice do IT a operací, včetně významných investic do několika kritických oblastí:






  i) | zvýšení kapacit v oblasti podávání zpráv o průběhu jednotlivých operací, |
| --- | --- | --- |

(74)

Podnik RMG mimoto uskuteční další investice do IT a operací, včetně významných investic do několika kritických oblastí:

i)

zvýšení kapacit v oblasti podávání zpráv o průběhu jednotlivých operací,

| ii) | modernizace postupů v oblasti lidských zdrojů, |
| --- | --- |

ii)

modernizace postupů v oblasti lidských zdrojů,

| iii) | možnost automatického snímání údajů o adrese a používání těchto informací pro podávání zpráv o výkonnosti, |
| --- | --- |

iii)

možnost automatického snímání údajů o adrese a používání těchto informací pro podávání zpráv o výkonnosti,

| iv) | [...] a |
| --- | --- |

iv)

[...] a

| v) | [...]. |
| --- | --- |

v)

[...].

| (75) | Investice do systémů a restrukturalizace IT představují celkově přibližně jednu pětinu celkových příslušných restrukturalizačních nákladů v období od března 2010 do března 2015. |
| --- | --- |

(75)

Investice do systémů a restrukturalizace IT představují celkově přibližně jednu pětinu celkových příslušných restrukturalizačních nákladů v období od března 2010 do března 2015.

| (76) | Podle Spojeného království má být podnik RMG po provedení opatření týkajících se důchodů a dokončení restrukturalizačních opatření podle předpokladů schopen:






  i) | hradit své náklady včetně odpisů a finančních nákladů – podnik bude mít zejména do března 2015 kladný volný peněžní tok po odečtení úroků a daní ve výši [...] GBP, |
| --- | --- | --- |

(76)

Podle Spojeného království má být podnik RMG po provedení opatření týkajících se důchodů a dokončení restrukturalizačních opatření podle předpokladů schopen:

i)

hradit své náklady včetně odpisů a finančních nákladů – podnik bude mít zejména do března 2015 kladný volný peněžní tok po odečtení úroků a daní ve výši [...] GBP,

| ii) | dosáhnout návratnosti kapitálu, která mu umožní soutěžit na trhu na základě jeho vlastních předností – podnik zejména dosáhne do března 2015 kladné návratnosti investovaného kapitálu ve výši [...] a |
| --- | --- |

ii)

dosáhnout návratnosti kapitálu, která mu umožní soutěžit na trhu na základě jeho vlastních předností – podnik zejména dosáhne do března 2015 kladné návratnosti investovaného kapitálu ve výši [...] a

| iii) | zajistit příliv peněžních prostředků ze základních činností (tržby z prodeje služeb) – podnik bude mít zejména kladný provozní peněžní tok ve výši [...] milionů GBP. |
| --- | --- |

iii)

zajistit příliv peněžních prostředků ze základních činností (tržby z prodeje služeb) – podnik bude mít zejména kladný provozní peněžní tok ve výši [...] milionů GBP.

| (77) | Tento závěr platí i v případě přiměřeného pesimistického scénáře (další pokles objemů v období provádění plánu restrukturalizace o [...]), který byl Komisi předložen dne 30. listopadu 2011 jako součást analýzy citlivosti. Podle tohoto pesimistického scénáře by byl podnik RMG do března 2015 schopen:






  i) | dosáhnout kladného volného peněžního toku po odečtení úroků a daní ve výši [...] milionů GBP, |
| --- | --- | --- |

(77)

Tento závěr platí i v případě přiměřeného pesimistického scénáře (další pokles objemů v období provádění plánu restrukturalizace o [...]), který byl Komisi předložen dne 30. listopadu 2011 jako součást analýzy citlivosti. Podle tohoto pesimistického scénáře by byl podnik RMG do března 2015 schopen:

i)

dosáhnout kladného volného peněžního toku po odečtení úroků a daní ve výši [...] milionů GBP,

| ii) | dosáhnout kladné návratnosti investovaného kapitálu ve výši [...] a |
| --- | --- |

ii)

dosáhnout kladné návratnosti investovaného kapitálu ve výši [...] a

| iii) | dosáhnout kladného provozního peněžního toku ve výši [...] milionů GBP. |
| --- | --- |

iii)

dosáhnout kladného provozního peněžního toku ve výši [...] milionů GBP.

| (78) | Tyto výhledy mají prokazovat spolehlivost a důkladnost navrhované restrukturalizace. |
| --- | --- |

(78)

Tyto výhledy mají prokazovat spolehlivost a důkladnost navrhované restrukturalizace.

3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (79) | Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení byly obdrženy od široké škály zúčastněných třetích stran, včetně menších domácích konkurentů podniku RMG a jejich profesních sdružení, větších mezinárodních protějšků, nátlakových skupin a odborových svazů zastupujících většinu pracovníků podniku RMG. |
| --- | --- |

(79)

Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení byly obdrženy od široké škály zúčastněných třetích stran, včetně menších domácích konkurentů podniku RMG a jejich profesních sdružení, větších mezinárodních protějšků, nátlakových skupin a odborových svazů zastupujících většinu pracovníků podniku RMG.

| (80) | Jako profesní sdružení menších provozovatelů poštovních služeb ve Spojeném království klade Mail Competition Forum (dále jen „MCF“) velký důraz na význam zdravého a životaschopného podniku RMG jako jediné společnosti, která je ve Spojeném království schopna plnit povinnosti všeobecných služeb, přičemž současně vyslovilo obavy, že by uměle posílený podnik RMG mohl vytlačit menší konkurenty z již nyní složitého trhu stanovováním predátorských cen, stlačováním marží a odepřením přístupu k základním zařízením. V této souvislosti požaduje MCF dalekosáhlá regulační opatření ex-ante na ochranu menších konkurentů a k zajištění jejich přístupu k síti podniku Royal Mail. |
| --- | --- |

(80)

Jako profesní sdružení menších provozovatelů poštovních služeb ve Spojeném království klade Mail Competition Forum (dále jen „MCF“) velký důraz na význam zdravého a životaschopného podniku RMG jako jediné společnosti, která je ve Spojeném království schopna plnit povinnosti všeobecných služeb, přičemž současně vyslovilo obavy, že by uměle posílený podnik RMG mohl vytlačit menší konkurenty z již nyní složitého trhu stanovováním predátorských cen, stlačováním marží a odepřením přístupu k základním zařízením. V této souvislosti požaduje MCF dalekosáhlá regulační opatření ex-ante na ochranu menších konkurentů a k zajištění jejich přístupu k síti podniku Royal Mail.

| (81) | MCF se shoduje se Spojeným královstvím, pokud jde o jeho hodnocení, že podnik RMG je podnikem v obtížích, a souhlasí s použitím pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jako vhodného rámce k posouzení navrhovaných opatření. MCF mimoto podotýká, že se Spojené království nesnažilo odůvodnit podporu tím, že tato podpora je nezbytná k udržení služby obecného hospodářského zájmu, uvádí však, že v případě, že by Komise schválila vyrovnávací platbu pro podnik RMG za službu obecného hospodářského zájmu, musela by být tato platba spojena s přísnými zárukami týkajícími se ochrany hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(81)

MCF se shoduje se Spojeným královstvím, pokud jde o jeho hodnocení, že podnik RMG je podnikem v obtížích, a souhlasí s použitím pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jako vhodného rámce k posouzení navrhovaných opatření. MCF mimoto podotýká, že se Spojené království nesnažilo odůvodnit podporu tím, že tato podpora je nezbytná k udržení služby obecného hospodářského zájmu, uvádí však, že v případě, že by Komise schválila vyrovnávací platbu pro podnik RMG za službu obecného hospodářského zájmu, musela by být tato platba spojena s přísnými zárukami týkajícími se ochrany hospodářské soutěže.

| (82) | MCF se domnívá, že by opatření měla být omezena na nezbytné minimum a navržena tak, aby se zabývala samotným penzijním deficitem. MCF odmítá opatření k zlepšení rozvahy či jiná opatření přijatá s cílem zajistit větší přitažlivost podniku pro investora v tržním hospodářství. V této souvislosti se MCF vyjadřuje skepticky, pokud jde o privatizaci podniku. |
| --- | --- |

(82)

MCF se domnívá, že by opatření měla být omezena na nezbytné minimum a navržena tak, aby se zabývala samotným penzijním deficitem. MCF odmítá opatření k zlepšení rozvahy či jiná opatření přijatá s cílem zajistit větší přitažlivost podniku pro investora v tržním hospodářství. V této souvislosti se MCF vyjadřuje skepticky, pokud jde o privatizaci podniku.

| (83) | Co se týká vlastního příspěvku ve výši 50 %, který se podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci vyžaduje od velkých podniků, MCF požaduje důsledné dodržení stanovené prahové hodnoty a k financování vlastního příspěvku doporučuje odprodej aktiv a zrušení ztrátových činností. |
| --- | --- |

(83)

Co se týká vlastního příspěvku ve výši 50 %, který se podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci vyžaduje od velkých podniků, MCF požaduje důsledné dodržení stanovené prahové hodnoty a k financování vlastního příspěvku doporučuje odprodej aktiv a zrušení ztrátových činností.

| (84) | Co se týká kompenzačních opatření, MCF se domnívá, že je zapotřebí řada dalekosáhlých strukturálních, fiskálních a regulačních opatření, včetně reformy zákona Spojeného království o poštovních službách s cílem zabránit tomu, aby podnik RMG obdržel v budoucnu další podporu ke stejnému účelu, úplného strukturálního oddělení maloobchodních aspektů podnikání a aspektů týkajících se sítě a ukončení osvobození od DPH, které podnik RMG využívá u služeb nespadajících do všeobecné služby. |
| --- | --- |

(84)

Co se týká kompenzačních opatření, MCF se domnívá, že je zapotřebí řada dalekosáhlých strukturálních, fiskálních a regulačních opatření, včetně reformy zákona Spojeného království o poštovních službách s cílem zabránit tomu, aby podnik RMG obdržel v budoucnu další podporu ke stejnému účelu, úplného strukturálního oddělení maloobchodních aspektů podnikání a aspektů týkajících se sítě a ukončení osvobození od DPH, které podnik RMG využívá u služeb nespadajících do všeobecné služby.

| (85) | Společnost Secured Mail poukazuje na význam podniku RMG pro plnění povinností všeobecných služeb ve Spojeném království. Současně společnost Secured Mail Komisi vyzvala, aby zajistila, že podnik RMG nebude moci využít svou nově nabytou sílu způsobem, který by ohrozil obchodní model menších konkurentů. Stejně jako Mail Competition Forum i společnost Secured Mail zdůrazňuje potřebu dostatečného vlastního příspěvku financovaného odprodejem aktiv a zrušením ztrátových činností. Společnost Secured Mail mimoto požadovala regulační opatření, jako je oddělení aspektů týkajících se sítě a maloobchodních aspektů činností podniku RMG. |
| --- | --- |

(85)

Společnost Secured Mail poukazuje na význam podniku RMG pro plnění povinností všeobecných služeb ve Spojeném království. Současně společnost Secured Mail Komisi vyzvala, aby zajistila, že podnik RMG nebude moci využít svou nově nabytou sílu způsobem, který by ohrozil obchodní model menších konkurentů. Stejně jako Mail Competition Forum i společnost Secured Mail zdůrazňuje potřebu dostatečného vlastního příspěvku financovaného odprodejem aktiv a zrušením ztrátových činností. Společnost Secured Mail mimoto požadovala regulační opatření, jako je oddělení aspektů týkajících se sítě a maloobchodních aspektů činností podniku RMG.

| (86) | Společnost UK Mail, malý domácí konkurent, uvedla, že ačkoliv společnost státní podporu pro podnik RMG obecně uvítala v zájmu zajištění účinného plnění povinností všeobecných služeb, opatření by měla být schválena pouze na základě důsledného dodržení pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(86)

Společnost UK Mail, malý domácí konkurent, uvedla, že ačkoliv společnost státní podporu pro podnik RMG obecně uvítala v zájmu zajištění účinného plnění povinností všeobecných služeb, opatření by měla být schválena pouze na základě důsledného dodržení pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

| (87) | Společnost DX, další malý domácí konkurent, rovněž vyjádřila obavy ohledně nekontrolovaného posilování postavení podniku RMG na trhu Spojeného království a přimlouvá se za kompenzační opatření s cílem napravit možné narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(87)

Společnost DX, další malý domácí konkurent, rovněž vyjádřila obavy ohledně nekontrolovaného posilování postavení podniku RMG na trhu Spojeného království a přimlouvá se za kompenzační opatření s cílem napravit možné narušení hospodářské soutěže.

| (88) | Odborový svaz Communication Workers Union (dále jen „CWU“) dává opatření do souvislosti s širším úsilím podniku RMG o modernizaci v minulých letech. CWU opatření podpory uvítal, vyslovil však obavy ohledně úrovně tlaku, který proces restrukturalizace vyvíjí na pracovníky, a poukazuje na hluboké a trvalé změny celkových pracovních podmínek zaměstnanců podniku Royal Mail. CWU Komisi žádá, aby restrukturalizaci omezila na nezbytné minimum v zájmu snížení nepříznivých dopadů na celkové pracovní podmínky. CWU odmítá posouzení podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci a zastává názor, že by Komise měla podporu schválit jako vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu. CWU se domnívá, že by se od podniku RMG neměl vyžadovat žádný vlastní příspěvek, a přimlouvá se za velkorysé posouzení opatření podpory s cílem zajistit, aby byl proces přechodu pro pracovníky podniku RMG co nejhladší. |
| --- | --- |

(88)

Odborový svaz Communication Workers Union (dále jen „CWU“) dává opatření do souvislosti s širším úsilím podniku RMG o modernizaci v minulých letech. CWU opatření podpory uvítal, vyslovil však obavy ohledně úrovně tlaku, který proces restrukturalizace vyvíjí na pracovníky, a poukazuje na hluboké a trvalé změny celkových pracovních podmínek zaměstnanců podniku Royal Mail. CWU Komisi žádá, aby restrukturalizaci omezila na nezbytné minimum v zájmu snížení nepříznivých dopadů na celkové pracovní podmínky. CWU odmítá posouzení podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci a zastává názor, že by Komise měla podporu schválit jako vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu. CWU se domnívá, že by se od podniku RMG neměl vyžadovat žádný vlastní příspěvek, a přimlouvá se za velkorysé posouzení opatření podpory s cílem zajistit, aby byl proces přechodu pro pracovníky podniku RMG co nejhladší.

| (89) | Iniciativa Free and Fair Post (dále jen „FFPI“), nátlaková skupina, opatření státní podpory ve prospěch podniku RMG obecně vítá a vyslovuje pouze určitou obavu ohledně obnovení životaschopnosti podniku RMG na základě plánu restrukturalizace. Vzhledem k současnému ekonomickému ovzduší zpochybňuje FFPI vyhlídky na prodej a lituje neexistence podrobného plánu privatizace. |
| --- | --- |

(89)

Iniciativa Free and Fair Post (dále jen „FFPI“), nátlaková skupina, opatření státní podpory ve prospěch podniku RMG obecně vítá a vyslovuje pouze určitou obavu ohledně obnovení životaschopnosti podniku RMG na základě plánu restrukturalizace. Vzhledem k současnému ekonomickému ovzduší zpochybňuje FFPI vyhlídky na prodej a lituje neexistence podrobného plánu privatizace.

| (90) | FFPI dále uvedla, že musí být splněny všechny požadavky uvedené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zejména co se týká vlastního příspěvku, který by měl být podle FFPI v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci významný (50 %). FFPI se mimoto domnívá, že by dalekosáhlá kompenzační opatření měla nutně zahrnovat prodej aktiv, která nejsou nezbytná pro plnění povinností všeobecných služeb, a zejména záruky s ohledem na přístup konkurentů na trh. |
| --- | --- |

(90)

FFPI dále uvedla, že musí být splněny všechny požadavky uvedené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, zejména co se týká vlastního příspěvku, který by měl být podle FFPI v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci významný (50 %). FFPI se mimoto domnívá, že by dalekosáhlá kompenzační opatření měla nutně zahrnovat prodej aktiv, která nejsou nezbytná pro plnění povinností všeobecných služeb, a zejména záruky s ohledem na přístup konkurentů na trh.

| (91) | FFPI mimoto uvedla, že v daném případě odmítá použití odůvodnění založeného na historických nákladech v souladu s rozhodnutím ve věci EDF
   (14) a La Poste
   (15), a to z důvodu značných rozdílů oproti skutkové podstatě tohoto případu, zejména s ohledem na důchodové systémy ve Francii a Spojeném království. |
| --- | --- |

(91)

FFPI mimoto uvedla, že v daném případě odmítá použití odůvodnění založeného na historických nákladech v souladu s rozhodnutím ve věci EDF
   (14) a La Poste
   (15), a to z důvodu značných rozdílů oproti skutkové podstatě tohoto případu, zejména s ohledem na důchodové systémy ve Francii a Spojeném království.

| (92) | Společnost Deutsche Post dává potřebu podpory pro podnik RMG do souvislosti s liberalizací a vývojem na poštovním trhu Spojeného království a výslednou nutností přizpůsobit činnost bývalého monopolního podniku podmínkám konkurenčního poštovního trhu a v souladu s tím modernizovat jeho obchodní činnosti. V této souvislosti společnost Deutsche Post Komisi vyzvala, aby zajistila jednotné uplatňování práva ve všech členských státech. Společnost Deutsche Post proto odmítá tvrzení Spojeného království, že podnik RMG představuje „výjimečný případ“ ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, a vyslovuje pochybnosti ohledně použitelnosti těchto pokynů v daném případě. |
| --- | --- |

(92)

Společnost Deutsche Post dává potřebu podpory pro podnik RMG do souvislosti s liberalizací a vývojem na poštovním trhu Spojeného království a výslednou nutností přizpůsobit činnost bývalého monopolního podniku podmínkám konkurenčního poštovního trhu a v souladu s tím modernizovat jeho obchodní činnosti. V této souvislosti společnost Deutsche Post Komisi vyzvala, aby zajistila jednotné uplatňování práva ve všech členských státech. Společnost Deutsche Post proto odmítá tvrzení Spojeného království, že podnik RMG představuje „výjimečný případ“ ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, a vyslovuje pochybnosti ohledně použitelnosti těchto pokynů v daném případě.

| (93) | V této souvislosti společnost Deutsche Post na základě rozsudku Soudu ve věci Combus
   (16) rovněž tvrdí, že v případě privatizace bývalých zavedených provozovatelů všeobecných služeb ve vlastnictví státu nepředstavuje veřejná náhrada nákladů na důchod (přesahujících úroveň, kterou obvykle přejímají soukromí konkurenti) státní podporu. Společnost Deutsche Post tvrdí, že by se na zbavení podniku RMG penzijního deficitu neměl vztahovat zákaz uvedený v článku 107 Smlouvy z toho důvodu, že toto opatření má odstranit strukturální nevýhodu ve smyslu rozsudku ve věci Combus. |
| --- | --- |

(93)

V této souvislosti společnost Deutsche Post na základě rozsudku Soudu ve věci Combus
   (16) rovněž tvrdí, že v případě privatizace bývalých zavedených provozovatelů všeobecných služeb ve vlastnictví státu nepředstavuje veřejná náhrada nákladů na důchod (přesahujících úroveň, kterou obvykle přejímají soukromí konkurenti) státní podporu. Společnost Deutsche Post tvrdí, že by se na zbavení podniku RMG penzijního deficitu neměl vztahovat zákaz uvedený v článku 107 Smlouvy z toho důvodu, že toto opatření má odstranit strukturální nevýhodu ve smyslu rozsudku ve věci Combus.

| (94) | Společnost Deutsche Post se rovněž domnívá, že Komise je povinna vzít v úvahu skutečnost, že podnik RMG již obdržel náhradu za penzijní deficit v podobě vyšších cen známek. |
| --- | --- |

(94)

Společnost Deutsche Post se rovněž domnívá, že Komise je povinna vzít v úvahu skutečnost, že podnik RMG již obdržel náhradu za penzijní deficit v podobě vyšších cen známek.

| (95) | Společnost TNT podotýká, že by podpora neměla být vyšší než nejnižší částka, která je naprosto nezbytná k záchraně podniku RMG před jeho finančními obtížemi. Společnost TNT se současně obává, že by podnik RMG mohl využít nově nabytou sílu k nepřiměřenému omezení hospodářské soutěže na poštovním trhu Spojeného království ve snaze obnovit kontrolu nad trhem a získat zpět ztracené podíly na trhu. |
| --- | --- |

(95)

Společnost TNT podotýká, že by podpora neměla být vyšší než nejnižší částka, která je naprosto nezbytná k záchraně podniku RMG před jeho finančními obtížemi. Společnost TNT se současně obává, že by podnik RMG mohl využít nově nabytou sílu k nepřiměřenému omezení hospodářské soutěže na poštovním trhu Spojeného království ve snaze obnovit kontrolu nad trhem a získat zpět ztracené podíly na trhu.

| (96) | Aby se tomu zabránilo, požaduje společnost TNT dalekosáhlá opatření jako kompenzaci za státní podporu, včetně záruky budoucího přístupu k síti, pokud možno prostřednictvím rozčlenění, a ukončení osvobození od DPH k posílení rozvoje hospodářské soutěže na trzích doručování s plným rozsahem služeb. |
| --- | --- |

(96)

Aby se tomu zabránilo, požaduje společnost TNT dalekosáhlá opatření jako kompenzaci za státní podporu, včetně záruky budoucího přístupu k síti, pokud možno prostřednictvím rozčlenění, a ukončení osvobození od DPH k posílení rozvoje hospodářské soutěže na trzích doručování s plným rozsahem služeb.

| (97) | Co se týká náležitého právního rámce, společnost TNT souhlasí se Spojeným královstvím, že by opatření měla být posouzena jako podpora na restrukturalizaci podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, a odmítá analýzu na základě čl. 106 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(97)

Co se týká náležitého právního rámce, společnost TNT souhlasí se Spojeným královstvím, že by opatření měla být posouzena jako podpora na restrukturalizaci podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, a odmítá analýzu na základě čl. 106 odst. 2 Smlouvy.

| (98) | Ve svém stanovisku má společnost UPS za to, že by navrhovaná opatření podpory mohla mít vážné důsledky pro poštovní trh a vyvolat účinky mimo trhy, na něž se tato opatření přímo zaměřují – na trzích expresního doručování balíků ve Spojeném království a v Evropě. V této souvislosti měla společnost UPS pochybnosti ohledně způsobu, jakým byly vypočítány výhody pro podnik RMG, a ohledně použitelnosti pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci v daném případě. |
| --- | --- |

(98)

Ve svém stanovisku má společnost UPS za to, že by navrhovaná opatření podpory mohla mít vážné důsledky pro poštovní trh a vyvolat účinky mimo trhy, na něž se tato opatření přímo zaměřují – na trzích expresního doručování balíků ve Spojeném království a v Evropě. V této souvislosti měla společnost UPS pochybnosti ohledně způsobu, jakým byly vypočítány výhody pro podnik RMG, a ohledně použitelnosti pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci v daném případě.

| (99) | Společnost UPS měla pochybnosti rovněž ohledně slučitelnosti opatření podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy a pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(99)

Společnost UPS měla pochybnosti rovněž ohledně slučitelnosti opatření podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy a pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

| (100) | Co se týká kompenzačních opatření, společnost UPS tvrdí, že požadovaná opatření musí být úměrná narušení hospodářské soutěže. Společnost UPS proto odmítá názor Spojeného království, že by při posuzování opatření podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci měla být vzata v úvahu zátěž spojená s plněním povinností veřejných služeb. Společnost UPS klade zvláštní důraz na nutnost analyzovat a započítat možné vedlejší účinky na sousedních trzích, pokud by opatření neposílila pouze podnik RMG, nýbrž rovněž jeho dceřiné společnosti, zejména podnik GLS. |
| --- | --- |

(100)

Co se týká kompenzačních opatření, společnost UPS tvrdí, že požadovaná opatření musí být úměrná narušení hospodářské soutěže. Společnost UPS proto odmítá názor Spojeného království, že by při posuzování opatření podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci měla být vzata v úvahu zátěž spojená s plněním povinností veřejných služeb. Společnost UPS klade zvláštní důraz na nutnost analyzovat a započítat možné vedlejší účinky na sousedních trzích, pokud by opatření neposílila pouze podnik RMG, nýbrž rovněž jeho dceřiné společnosti, zejména podnik GLS.

| (101) | Pokud jde o výši podpory, společnost UPS zdůraznila, že by částka měla být omezena na nezbytné minimum a že by podnik RMG měl poskytnout významný vlastní příspěvek. V této souvislosti vyslovila společnost UPS pochybnosti ohledně existence mimořádných okolností, jež by povolovaly vlastní příspěvek nižší než 50 %, jak navrhuje Spojené království. Společnost UPS se v daném případě domnívá, že pokud by Komise uznala odůvodnění Spojeného království v tomto ohledu, neměl by být v souladu s rozhodovací praxí Komise v předchozích rozhodnutích vlastní příspěvek v žádném případě nižší než 40 %. |
| --- | --- |

(101)

Pokud jde o výši podpory, společnost UPS zdůraznila, že by částka měla být omezena na nezbytné minimum a že by podnik RMG měl poskytnout významný vlastní příspěvek. V této souvislosti vyslovila společnost UPS pochybnosti ohledně existence mimořádných okolností, jež by povolovaly vlastní příspěvek nižší než 50 %, jak navrhuje Spojené království. Společnost UPS se v daném případě domnívá, že pokud by Komise uznala odůvodnění Spojeného království v tomto ohledu, neměl by být v souladu s rozhodovací praxí Komise v předchozích rozhodnutích vlastní příspěvek v žádném případě nižší než 40 %.

| (102) | Co se týká odůvodnění založeného na historických nákladech podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy, společnost UPS poukazuje na skutečnost, že opatření nemohou být odůvodněná ani na základě precedentního rozhodnutí (La Poste), ani jako věc principu, nýbrž že vyžadují podrobné ověření vyváženosti, při němž jsou kladné dopady opatření porovnány se způsobem, jakým tato opatření narušují hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(102)

Co se týká odůvodnění založeného na historických nákladech podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy, společnost UPS poukazuje na skutečnost, že opatření nemohou být odůvodněná ani na základě precedentního rozhodnutí (La Poste), ani jako věc principu, nýbrž že vyžadují podrobné ověření vyváženosti, při němž jsou kladné dopady opatření porovnány se způsobem, jakým tato opatření narušují hospodářskou soutěž.

4.   PŘIPOMÍNKY ORGÁNŮ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ

4.1   K existenci podpory a příjemcům podpory

| (103) | Spojené království uznává, že oznámená opatření k zbavení penzijního deficitu a snížení dluhu představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(103)

Spojené království uznává, že oznámená opatření k zbavení penzijního deficitu a snížení dluhu představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (104) | Spojené království tvrdí, že s daňovým zacházením u převodu čistých závazků z podniku RMG na Spojené království není spojena žádná podpora, jelikož penzijní závazky, jež jsou v současnosti vykazovány v účetnictví podniku RMG, představují částky, které nejsou dosud zaplaceny, a daňově odpočitatelné jsou až po skutečném provedení platby. Podnik RMG nepožaduje daňovou úlevu s ohledem na žádný ze závazků v jeho účetnictví. Podle Spojeného království by nebylo spravedlivé, aby byla podniku RMG při uvolnění rezerv účtována daň, pokud předtím neobdržel s ohledem na tyto rezervy daňovou úlevu (17). |
| --- | --- |

(104)

Spojené království tvrdí, že s daňovým zacházením u převodu čistých závazků z podniku RMG na Spojené království není spojena žádná podpora, jelikož penzijní závazky, jež jsou v současnosti vykazovány v účetnictví podniku RMG, představují částky, které nejsou dosud zaplaceny, a daňově odpočitatelné jsou až po skutečném provedení platby. Podnik RMG nepožaduje daňovou úlevu s ohledem na žádný ze závazků v jeho účetnictví. Podle Spojeného království by nebylo spravedlivé, aby byla podniku RMG při uvolnění rezerv účtována daň, pokud předtím neobdržel s ohledem na tyto rezervy daňovou úlevu (17).

| (105) | V reakci na tvrzení Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že není jasné, zda z opatření k snížení dluhu nebude mít prospěch podnik POL, Spojené království uvedlo, že financování a účetnictví podniku POL je odděleno od financování a účetnictví podniku RMG. Podle Spojeného království další záruku představuje skutečnost, že podniky jsou právně oddělené. |
| --- | --- |

(105)

V reakci na tvrzení Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, že není jasné, zda z opatření k snížení dluhu nebude mít prospěch podnik POL, Spojené království uvedlo, že financování a účetnictví podniku POL je odděleno od financování a účetnictví podniku RMG. Podle Spojeného království další záruku představuje skutečnost, že podniky jsou právně oddělené.

4.2   K slučitelnosti zbavení penzijního deficitu jako náhrady za historické náklady na důchody podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy

| (106) | Spojené království především tvrdí, že mezi tímto případem a případem La Poste existují významné paralely. Ačkoliv Spojené království uznává, že se situace v oblasti důchodů ve Spojeném království liší od situace ve Francii a že ve Spojeném království neexistuje žádný program srovnatelný s programem podniku RMG, neznamená to, že nelze použít precedentní rozhodnutí ve věci La Poste. Spojené království se domnívá, že mezi oběma případy existuje dostatečná podobnost, která odůvodňuje použití tohoto precedentu v celém rozsahu, jelikož oba případy zahrnují významné ekonomické riziko a neomezené závazky a oba případy se týkají nepružných systémů. |
| --- | --- |

(106)

Spojené království především tvrdí, že mezi tímto případem a případem La Poste existují významné paralely. Ačkoliv Spojené království uznává, že se situace v oblasti důchodů ve Spojeném království liší od situace ve Francii a že ve Spojeném království neexistuje žádný program srovnatelný s programem podniku RMG, neznamená to, že nelze použít precedentní rozhodnutí ve věci La Poste. Spojené království se domnívá, že mezi oběma případy existuje dostatečná podobnost, která odůvodňuje použití tohoto precedentu v celém rozsahu, jelikož oba případy zahrnují významné ekonomické riziko a neomezené závazky a oba případy se týkají nepružných systémů.

| (107) | Spojené království se rovněž domnívá, že ačkoli mezi oběma případy existují paralely, řešení navrhované pro podnik RMG není tak rozsáhlé ani významné jako řešení v případě La Poste, jelikož Spojené království zbaví podnik RMG pouze jeho minulých penzijních závazků, přičemž tyto penzijní závazky jsou doprovázeny většinou penzijních aktiv v RMPP, takže dotyčná podpora je omezena na deficit, nikoli na výši závazků. |
| --- | --- |

(107)

Spojené království se rovněž domnívá, že ačkoli mezi oběma případy existují paralely, řešení navrhované pro podnik RMG není tak rozsáhlé ani významné jako řešení v případě La Poste, jelikož Spojené království zbaví podnik RMG pouze jeho minulých penzijních závazků, přičemž tyto penzijní závazky jsou doprovázeny většinou penzijních aktiv v RMPP, takže dotyčná podpora je omezena na deficit, nikoli na výši závazků.

| (108) | Spojené království rovněž tvrdí, že rozsah penzijních závazků podniku RMG je neobvyklý vzhledem ke kombinaci faktorů, které zahrnují rozsah nákladů na zaměstnance podniku RMG, ujednání o indexaci a předčasném odchodu do důchodu, lepší podmínky propuštění uložené kolektivními smlouvami s odbory. Spojené království uvedlo, že tyto závazky lze považovat za „uvízlé náklady“ ve smyslu předchozích rozhodnutí Komise o penzijních závazcích v energetickém odvětví. To znamená, že by se penzijní deficit měl považovat za nevratnou (sociální) investici uskutečněnou před liberalizaci odvětví, kterou nebylo možno v době přijetí rozhodnutí předvídat. Spojené království zakládá své odůvodnění vycházející z uvízlých nákladů na těchto faktorech:






  i) | podoba a rozsah závazků přímo souvisí se státní službou a historickým monopolním postavením podniku RMG, |
| --- | --- | --- |

(108)

Spojené království rovněž tvrdí, že rozsah penzijních závazků podniku RMG je neobvyklý vzhledem ke kombinaci faktorů, které zahrnují rozsah nákladů na zaměstnance podniku RMG, ujednání o indexaci a předčasném odchodu do důchodu, lepší podmínky propuštění uložené kolektivními smlouvami s odbory. Spojené království uvedlo, že tyto závazky lze považovat za „uvízlé náklady“ ve smyslu předchozích rozhodnutí Komise o penzijních závazcích v energetickém odvětví. To znamená, že by se penzijní deficit měl považovat za nevratnou (sociální) investici uskutečněnou před liberalizaci odvětví, kterou nebylo možno v době přijetí rozhodnutí předvídat. Spojené království zakládá své odůvodnění vycházející z uvízlých nákladů na těchto faktorech:

i)

podoba a rozsah závazků přímo souvisí se státní službou a historickým monopolním postavením podniku RMG,

| ii) | v monopolní situaci byla správa RMPP méně problematická a |
| --- | --- |

ii)

v monopolní situaci byla správa RMPP méně problematická a

| iii) | štědré nároky přiznané účastníkům spolu s počtem aktivních účastníků, účastníků s odloženými důchodovými právy a účastníků v důchodu (který byl nevyhnutelný vzhledem k povinnostem všeobecných služeb, jež byly podniku RMG uloženy) představují dodatečné náklady na důchody, které konkurenti podniku RMG nemusí hradit. |
| --- | --- |

iii)

štědré nároky přiznané účastníkům spolu s počtem aktivních účastníků, účastníků s odloženými důchodovými právy a účastníků v důchodu (který byl nevyhnutelný vzhledem k povinnostem všeobecných služeb, jež byly podniku RMG uloženy) představují dodatečné náklady na důchody, které konkurenti podniku RMG nemusí hradit.

| (109) | V průběhu šetření Spojené království poskytlo rovněž další informace o mimořádné povaze penzijních závazků podniku RMG, jichž by měl být tento podnik podle návrhů vlády Spojeného království zbaven. Spojené království rovněž rozpracovalo prvotní analýzu, kterou provedla odborná firma Towers Watson a která zkoumala míru mimořádnosti spojenou s RMPP. |
| --- | --- |

(109)

V průběhu šetření Spojené království poskytlo rovněž další informace o mimořádné povaze penzijních závazků podniku RMG, jichž by měl být tento podnik podle návrhů vlády Spojeného království zbaven. Spojené království rovněž rozpracovalo prvotní analýzu, kterou provedla odborná firma Towers Watson a která zkoumala míru mimořádnosti spojenou s RMPP.

| (110) | Tato dodatečná analýza porovnávala RMPP s průměrným dávkově definovaným systémem v soukromém sektoru a podle Spojeného království prokazuje, že penzijní závazky RMPP ve výši přibližně 6 900 milionů GBP souvisí s mimořádně vysokými náklady v porovnání s průměrným systémem. |
| --- | --- |

(110)

Tato dodatečná analýza porovnávala RMPP s průměrným dávkově definovaným systémem v soukromém sektoru a podle Spojeného království prokazuje, že penzijní závazky RMPP ve výši přibližně 6 900 milionů GBP souvisí s mimořádně vysokými náklady v porovnání s průměrným systémem.

| (111) | Tyto náklady přesahují penzijní deficit RMPP ve výši 4 500 milionů GBP podle účetních výkazů k březnu 2011, což podle Spojeného království naznačuje, že za mimořádný lze považovat celý penzijní deficit RMPP. |
| --- | --- |

(111)

Tyto náklady přesahují penzijní deficit RMPP ve výši 4 500 milionů GBP podle účetních výkazů k březnu 2011, což podle Spojeného království naznačuje, že za mimořádný lze považovat celý penzijní deficit RMPP.

4.3   Ke slučitelnosti opatření k snížení dluhu podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci

| (112) | Spojené království za prvé tvrdí, že by Komise měla použít pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci tak, aby se zamezilo negativnímu dopadu na dostupnost všeobecné služby ve Spojeném království. Spojené království uvedlo, že podnik RMG je pro dostupnost všeobecné služby nepostradatelný, a tvrdí, že obtíže podniku ohrožují nejen přežití podniku RMG samotného, nýbrž rovněž dostupnost všeobecné služby ve Spojeném království. Spojené království proto požaduje, aby Komise vzala při posuzování opatření podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci v úvahu legislativní záměr čl. 106 odst. 2 Smlouvy. Na podporu tohoto tvrzení odkazuje Spojené království na judikaturu Soudního dvora, podle níž je při uplatňování pravidel Smlouvy nutno přihlédnout k účinnému plnění povinností všeobecných služeb a nepřetržité dostupnosti všeobecné služby v případech, kdy je ohrožena schopnost podniků poskytovat základní službu, a zejména v případě, je-li ohroženo přežití podniku poskytujícího tuto službu (18). |
| --- | --- |

(112)

Spojené království za prvé tvrdí, že by Komise měla použít pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci tak, aby se zamezilo negativnímu dopadu na dostupnost všeobecné služby ve Spojeném království. Spojené království uvedlo, že podnik RMG je pro dostupnost všeobecné služby nepostradatelný, a tvrdí, že obtíže podniku ohrožují nejen přežití podniku RMG samotného, nýbrž rovněž dostupnost všeobecné služby ve Spojeném království. Spojené království proto požaduje, aby Komise vzala při posuzování opatření podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci v úvahu legislativní záměr čl. 106 odst. 2 Smlouvy. Na podporu tohoto tvrzení odkazuje Spojené království na judikaturu Soudního dvora, podle níž je při uplatňování pravidel Smlouvy nutno přihlédnout k účinnému plnění povinností všeobecných služeb a nepřetržité dostupnosti všeobecné služby v případech, kdy je ohrožena schopnost podniků poskytovat základní službu, a zejména v případě, je-li ohroženo přežití podniku poskytujícího tuto službu (18).

| (113) | Spojené království tvrdí, že by kritéria slučitelnosti podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci měla být posouzena v míře potřebné k tomu, aby mohla být provedena opatření navržená v plánu restrukturalizace s cílem zajistit, že není ohrožena schopnost vlády Spojeného království dostát svým závazkům podle směrnice o poštovních službách. |
| --- | --- |

(113)

Spojené království tvrdí, že by kritéria slučitelnosti podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci měla být posouzena v míře potřebné k tomu, aby mohla být provedena opatření navržená v plánu restrukturalizace s cílem zajistit, že není ohrožena schopnost vlády Spojeného království dostát svým závazkům podle směrnice o poštovních službách.

| (114) | Spojené království rovněž tvrdí, že podnik RMG je nutno považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, tj. za podnik, který by bez zásahu státu nebyl schopen získat od svých akcionářů nebo z tržních zdrojů potřebný kapitál, aby zamezil ztrátě, která ohrožuje jeho samotné přežití. V tomto ohledu poukazuje Spojené království na vážné finanční obtíže podniku způsobené klesajícími příjmy, značnou výší penzijního deficitu, který je příčinou velmi problematické rozvahy, a předpokládaným nedostatečným peněžním tokem. |
| --- | --- |

(114)

Spojené království rovněž tvrdí, že podnik RMG je nutno považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, tj. za podnik, který by bez zásahu státu nebyl schopen získat od svých akcionářů nebo z tržních zdrojů potřebný kapitál, aby zamezil ztrátě, která ohrožuje jeho samotné přežití. V tomto ohledu poukazuje Spojené království na vážné finanční obtíže podniku způsobené klesajícími příjmy, značnou výší penzijního deficitu, který je příčinou velmi problematické rozvahy, a předpokládaným nedostatečným peněžním tokem.

| (115) | Ve svém podání Spojené království poskytlo o plánu restrukturalizace mnohem více informací. Zejména uvedlo:






  i) | podrobnější popis provozních a pracovněprávních opatření, která podnik RMG provádí za účelem restrukturalizace své činnosti a jimž poskytnou finanční podporu rovněž restrukturalizační opatření oznámená Spojeným královstvím, |
| --- | --- | --- |

(115)

Ve svém podání Spojené království poskytlo o plánu restrukturalizace mnohem více informací. Zejména uvedlo:

i)

podrobnější popis provozních a pracovněprávních opatření, která podnik RMG provádí za účelem restrukturalizace své činnosti a jimž poskytnou finanční podporu rovněž restrukturalizační opatření oznámená Spojeným královstvím,

| ii) | vysvětlení Spojeného království ohledně doby trvání plánu restrukturalizace, |
| --- | --- |

ii)

vysvětlení Spojeného království ohledně doby trvání plánu restrukturalizace,

| iii) | ujištění, že na základě plánu restrukturalizace je zajištěna budoucí životaschopnost podniku RMG, a to i v případě přiměřeného pesimistického scénáře, |
| --- | --- |

iii)

ujištění, že na základě plánu restrukturalizace je zajištěna budoucí životaschopnost podniku RMG, a to i v případě přiměřeného pesimistického scénáře,

| iv) | objasnění celé výše vlastního příspěvku, který podnik RMG poskytne na svou restrukturalizaci. |
| --- | --- |

iv)

objasnění celé výše vlastního příspěvku, který podnik RMG poskytne na svou restrukturalizaci.

| (116) | Co se týká délky plánu restrukturalizace, Spojené království tvrdí, že by Komise měla vzít v úvahu tempo, jakým lze nezbytnou restrukturalizaci provozu provést vzhledem k rozsahu činností podniku RMG, jeho situaci v oblasti pracovněprávních vztahů a jeho povinnosti během celého tohoto procesu nadále poskytovat všeobecnou službu odpovídající stanoveným normám kvality. |
| --- | --- |

(116)

Co se týká délky plánu restrukturalizace, Spojené království tvrdí, že by Komise měla vzít v úvahu tempo, jakým lze nezbytnou restrukturalizaci provozu provést vzhledem k rozsahu činností podniku RMG, jeho situaci v oblasti pracovněprávních vztahů a jeho povinnosti během celého tohoto procesu nadále poskytovat všeobecnou službu odpovídající stanoveným normám kvality.

| (117) | Pokud jde o obnovení dlouhodobé životnosti a proveditelnost plánu restrukturalizace, bylo podle Spojeného království v plánu restrukturalizace dostatečně prokázáno, že podnik RMG obnoví do konce období restrukturalizace svou životaschopnost v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(117)

Pokud jde o obnovení dlouhodobé životnosti a proveditelnost plánu restrukturalizace, bylo podle Spojeného království v plánu restrukturalizace dostatečně prokázáno, že podnik RMG obnoví do konce období restrukturalizace svou životaschopnost v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

| (118) | Spojené království se na základě hodnocení svých finančních poradců domnívá, že provedení plánu restrukturalizace obnoví životaschopnost podniku RMG do konce účetního období 2014/15 (tj. do konce března 2015). V praxi to znamená, že Spojené království předpokládá, že po zbavení penzijního deficitu a dokončení restrukturalizačních opatření, která jsou důležitá pro účely státní podpory, bude podnik RMG schopen hradit veškeré své náklady, včetně odpisů a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost bude dostatečná, aby restrukturalizovanému podniku RMG umožnila soutěžit na trhu na základě jeho vlastních předností. |
| --- | --- |

(118)

Spojené království se na základě hodnocení svých finančních poradců domnívá, že provedení plánu restrukturalizace obnoví životaschopnost podniku RMG do konce účetního období 2014/15 (tj. do konce března 2015). V praxi to znamená, že Spojené království předpokládá, že po zbavení penzijního deficitu a dokončení restrukturalizačních opatření, která jsou důležitá pro účely státní podpory, bude podnik RMG schopen hradit veškeré své náklady, včetně odpisů a finančních nákladů. Očekávaná kapitálová návratnost bude dostatečná, aby restrukturalizovanému podniku RMG umožnila soutěžit na trhu na základě jeho vlastních předností.

| (119) | Co se týká požadavku na vlastní příspěvek, Spojené království se i nadále domnívá, že zvláštní okolnosti tohoto případu odůvodňují pružný přístup k vlastnímu příspěvku. |
| --- | --- |

(119)

Co se týká požadavku na vlastní příspěvek, Spojené království se i nadále domnívá, že zvláštní okolnosti tohoto případu odůvodňují pružný přístup k vlastnímu příspěvku.

| (120) | Spojené království však objasnilo, jak podnik RMG využívá k financování nákladů spojených s restrukturalizací vlastní zdroje, jak je uvedeno v oddíle 2.5. |
| --- | --- |

(120)

Spojené království však objasnilo, jak podnik RMG využívá k financování nákladů spojených s restrukturalizací vlastní zdroje, jak je uvedeno v oddíle 2.5.

| (121) | Spojené království se domnívá, že případné narušení hospodářské soutěže vyplývající z oznámených opatření bude minimální. Spojené království rovněž zopakovalo, že dceřiná společnost podniku RMG – GLS – nebude opatřeními přímo dotčena, a na evropských trzích balíkových a expresních služeb, na nichž podnik GLS působí, nebudou mít proto opatření žádný dopad na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(121)

Spojené království se domnívá, že případné narušení hospodářské soutěže vyplývající z oznámených opatření bude minimální. Spojené království rovněž zopakovalo, že dceřiná společnost podniku RMG – GLS – nebude opatřeními přímo dotčena, a na evropských trzích balíkových a expresních služeb, na nichž podnik GLS působí, nebudou mít proto opatření žádný dopad na hospodářskou soutěž.

| (122) | Pokud jde o kompenzační opatření, Spojené království tvrdí, že by Komise měla uvážit rozsah, v jakém by se měla tato zásada použít, aby se zamezilo jakémukoli opatření, jež by podniku RMG přímo či nepřímo bránilo v poskytování všeobecné služby. |
| --- | --- |

(122)

Pokud jde o kompenzační opatření, Spojené království tvrdí, že by Komise měla uvážit rozsah, v jakém by se měla tato zásada použít, aby se zamezilo jakémukoli opatření, jež by podniku RMG přímo či nepřímo bránilo v poskytování všeobecné služby.

4.4   K připomínkám třetích stran

| (123) | Pokud jde o reakce na podání třetích stran, Spojené království se dotčenými problémy zabývá tematicky. |
| --- | --- |

(123)

Pokud jde o reakce na podání třetích stran, Spojené království se dotčenými problémy zabývá tematicky.

| (124) | V reakci na obavy ohledně možných vedlejších účinků na sousední trhy prostřednictvím dceřiné společnosti podniku RMG – GLS – Spojené království uvádí, že podnik GLS nemá z navrhovaných opatření prospěch kvůli skutečnosti, že jeho zaměstnanci nejsou a ani nebyli účastníky RMPP a že jeho penzijní program nemá žádnou vazbu na RMPP, což vedlejší účinky znemožňuje. Spojené království rovněž zdůraznilo, že opatření nebudou mít po provedení žádný dopad na hotovostní pozici podniku GLS. |
| --- | --- |

(124)

V reakci na obavy ohledně možných vedlejších účinků na sousední trhy prostřednictvím dceřiné společnosti podniku RMG – GLS – Spojené království uvádí, že podnik GLS nemá z navrhovaných opatření prospěch kvůli skutečnosti, že jeho zaměstnanci nejsou a ani nebyli účastníky RMPP a že jeho penzijní program nemá žádnou vazbu na RMPP, což vedlejší účinky znemožňuje. Spojené království rovněž zdůraznilo, že opatření nebudou mít po provedení žádný dopad na hotovostní pozici podniku GLS.

| (125) | V reakci na připomínky, které zpochybňují výši dluhu vyplývající ze zákonných příspěvků na důchody, Spojené království tvrdí, že výše deficitu je přímo spojena se vzniklými historickými náklady, a že by proto měl být podnik RMG zbaven penzijního deficitu v plné výši. |
| --- | --- |

(125)

V reakci na připomínky, které zpochybňují výši dluhu vyplývající ze zákonných příspěvků na důchody, Spojené království tvrdí, že výše deficitu je přímo spojena se vzniklými historickými náklady, a že by proto měl být podnik RMG zbaven penzijního deficitu v plné výši.

| (126) | S ohledem na obecnou slučitelnost opatření s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci se Spojené království domnívá, že navrhovaná opatření spadají do oblasti působnosti těchto pokynů. Spojené království trvá na svém stanovisku uvedeném v oznámení, že by Komise měla provést posouzení navrhovaných opatření podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(126)

S ohledem na obecnou slučitelnost opatření s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci se Spojené království domnívá, že navrhovaná opatření spadají do oblasti působnosti těchto pokynů. Spojené království trvá na svém stanovisku uvedeném v oznámení, že by Komise měla provést posouzení navrhovaných opatření podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy ve smyslu čl. 106 odst. 2 Smlouvy.

| (127) | V reakci na připomínky zpochybňující dlouhodobou životaschopnost podniku RMG po poskytnutí podpory Spojené království obavy zúčastněných stran odmítá a uvádí, že podle nezávislých informací jeho ekonomických poradců je pevně přesvědčeno o tom, že podnik RMG obnoví svou životaschopnost a bude v dlouhodobém horizontu prosperovat. |
| --- | --- |

(127)

V reakci na připomínky zpochybňující dlouhodobou životaschopnost podniku RMG po poskytnutí podpory Spojené království obavy zúčastněných stran odmítá a uvádí, že podle nezávislých informací jeho ekonomických poradců je pevně přesvědčeno o tom, že podnik RMG obnoví svou životaschopnost a bude v dlouhodobém horizontu prosperovat.

| (128) | Spojené království odmítlo připomínky, podle nichž není výše podpory údajně omezena na nezbytné minimum a v zásadě usiluje o zvýšení přitažlivosti podniku RMG pro potenciální investory za účelem jeho budoucí úspěšné privatizace. Spojené království vysvětlilo, že opatření byla výslovně navržena tak, aby na zajištění budoucí všeobecné služby a obnovení životaschopnosti podniku RMG za tímto účelem bylo vynaloženo pouze nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(128)

Spojené království odmítlo připomínky, podle nichž není výše podpory údajně omezena na nezbytné minimum a v zásadě usiluje o zvýšení přitažlivosti podniku RMG pro potenciální investory za účelem jeho budoucí úspěšné privatizace. Spojené království vysvětlilo, že opatření byla výslovně navržena tak, aby na zajištění budoucí všeobecné služby a obnovení životaschopnosti podniku RMG za tímto účelem bylo vynaloženo pouze nezbytné minimum.

| (129) | Spojené království odmítá rovněž tvrzení, že opatření povedou k přílišnému narušení hospodářské soutěže, jelikož výhody pro zákazníky plynoucí z přežití podniku RMG významně převáží omezenou míru narušení trhu. |
| --- | --- |

(129)

Spojené království odmítá rovněž tvrzení, že opatření povedou k přílišnému narušení hospodářské soutěže, jelikož výhody pro zákazníky plynoucí z přežití podniku RMG významně převáží omezenou míru narušení trhu.

| (130) | V reakci na připomínky ohledně požadovaného vlastního příspěvku Spojené království odmítá argumenty, které předložily zúčastněné strany, jež zpochybnily existenci mimořádných okolností, které by odůvodňovaly odchylku od pravidla týkajícího se 50 % vlastního příspěvku, jež je stanoveno v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Spojené království trvá na svém stanovisku, které uvedlo v oznámení, že při určování náležité výše vlastního příspěvku by Komise měla vzít v úvahu dědictví podniku RMG vyplývající z jeho působení ve veřejném sektoru a zátěž spojenou s veřejnou službou. |
| --- | --- |

(130)

V reakci na připomínky ohledně požadovaného vlastního příspěvku Spojené království odmítá argumenty, které předložily zúčastněné strany, jež zpochybnily existenci mimořádných okolností, které by odůvodňovaly odchylku od pravidla týkajícího se 50 % vlastního příspěvku, jež je stanoveno v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Spojené království trvá na svém stanovisku, které uvedlo v oznámení, že při určování náležité výše vlastního příspěvku by Komise měla vzít v úvahu dědictví podniku RMG vyplývající z jeho působení ve veřejném sektoru a zátěž spojenou s veřejnou službou.

| (131) | Spojené království dále uvedlo, že oddělení podniku POL od podniku RMG staví podnik RMG do pozice, kdy přijde o obchodní příležitosti při rozvoji souvisejících oblastí, jako je osobní bankovnictví a jiné využití infrastruktury podniku POL. |
| --- | --- |

(131)

Spojené království dále uvedlo, že oddělení podniku POL od podniku RMG staví podnik RMG do pozice, kdy přijde o obchodní příležitosti při rozvoji souvisejících oblastí, jako je osobní bankovnictví a jiné využití infrastruktury podniku POL.

| (132) | Spojené království rozhodně odmítá rovněž požadavky na odprodej podniku GLS, poskytovatele expresních balíkových služeb, jako kompenzačního opatření, jak se navrhuje v připomínkách některých třetích stran. Spojené království objasnilo, že podnik GLS považuje za důležitou součást celkové strategie podniku RMG a pokládá tento podnik za zásadní pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. V tomto ohledu chce Spojené království zdůraznit, že diverzifikace činností podniku v rámci ziskovějších oblastí se v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (bod 17) výslovně uznává jako důležitá součást zotavení podniku usilujícího o přežití. Spojené království se rovněž domnívá, že by odprodej podniku GLS ohrozil životaschopnost podniku RMG tak, že by byl ohrožen nejen plán restrukturalizace, nýbrž rovněž poskytování všeobecné služby ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(132)

Spojené království rozhodně odmítá rovněž požadavky na odprodej podniku GLS, poskytovatele expresních balíkových služeb, jako kompenzačního opatření, jak se navrhuje v připomínkách některých třetích stran. Spojené království objasnilo, že podnik GLS považuje za důležitou součást celkové strategie podniku RMG a pokládá tento podnik za zásadní pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. V tomto ohledu chce Spojené království zdůraznit, že diverzifikace činností podniku v rámci ziskovějších oblastí se v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (bod 17) výslovně uznává jako důležitá součást zotavení podniku usilujícího o přežití. Spojené království se rovněž domnívá, že by odprodej podniku GLS ohrozil životaschopnost podniku RMG tak, že by byl ohrožen nejen plán restrukturalizace, nýbrž rovněž poskytování všeobecné služby ve Spojeném království.

| (133) | Spojené království zdůraznilo svůj postoj, pokud jde o použitelnost odůvodnění založeného na historických nákladech v souladu judikaturou ve věcech La Poste, EDF
   (19) a OTE
   (20) v daném případě. Spojené království trvá na svém názoru, že navzdory technickým rozdílům mezi důchodovými systémy Spojeného království a Francie zbývá dostatečně logická analogie, která umožňuje použít v tomto případě odůvodnění založené na historických nákladech. |
| --- | --- |

(133)

Spojené království zdůraznilo svůj postoj, pokud jde o použitelnost odůvodnění založeného na historických nákladech v souladu judikaturou ve věcech La Poste, EDF
   (19) a OTE
   (20) v daném případě. Spojené království trvá na svém názoru, že navzdory technickým rozdílům mezi důchodovými systémy Spojeného království a Francie zbývá dostatečně logická analogie, která umožňuje použít v tomto případě odůvodnění založené na historických nákladech.

| (134) | V reakci na připomínky, které doporučovaly posoudit opatření podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy místo pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci podle článku 107 Smlouvy, Spojené království znovu zdůrazňuje svůj postoj, že takovýto posun by v případě podniku RMG nebyl za současné situace vhodným krokem. Spojené království se nicméně domnívá, že by Komise měla mít při použití pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci na paměti čl. 106 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(134)

V reakci na připomínky, které doporučovaly posoudit opatření podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy místo pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci podle článku 107 Smlouvy, Spojené království znovu zdůrazňuje svůj postoj, že takovýto posun by v případě podniku RMG nebyl za současné situace vhodným krokem. Spojené království se nicméně domnívá, že by Komise měla mít při použití pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci na paměti čl. 106 odst. 2 Smlouvy.

| (135) | Spojené království se vyjádřilo rovněž k podání společnosti Deutsche Post, které požadovalo, aby Komise od penzijního deficitu, jehož má být podnik RMG zbaven, odečetla případné výnosy, které již byly vytvořeny ve prospěch podniku RMG s ohledem na jeho penzijní závazky v podobě vyšších cen v oblastech s regulovanými cenami. Spojené království tuto argumentaci vyvrací a vyslovuje přesvědčení, že ve skutečnosti mezi regulovanými cenami a penzijním deficitem dvojí započtení neexistuje, a to kvůli metodice a regulačním opatřením použitým podnikem RMG a minulým a stávajícím regulačním orgánům, které zajistily, aby podnik RMG neobdržel finanční prostředky ke stejnému účelu dvakrát. |
| --- | --- |

(135)

Spojené království se vyjádřilo rovněž k podání společnosti Deutsche Post, které požadovalo, aby Komise od penzijního deficitu, jehož má být podnik RMG zbaven, odečetla případné výnosy, které již byly vytvořeny ve prospěch podniku RMG s ohledem na jeho penzijní závazky v podobě vyšších cen v oblastech s regulovanými cenami. Spojené království tuto argumentaci vyvrací a vyslovuje přesvědčení, že ve skutečnosti mezi regulovanými cenami a penzijním deficitem dvojí započtení neexistuje, a to kvůli metodice a regulačním opatřením použitým podnikem RMG a minulým a stávajícím regulačním orgánům, které zajistily, aby podnik RMG neobdržel finanční prostředky ke stejnému účelu dvakrát.

| (136) | Spojené království odmítá podání společnosti Deutsche Post, že by posouzení státní podpory pro bývalé poštovní monopoly mělo být provedeno na základě stejného souboru kritérií, aby bylo ve všech členských státech zajištěno jednotné uplatňování práva Unie, a místo toho tvrdí, že by Komise měla každý případ posoudit podle konkrétních okolností s přihlédnutím ke zvláštnostem každého jednotlivého případu. |
| --- | --- |

(136)

Spojené království odmítá podání společnosti Deutsche Post, že by posouzení státní podpory pro bývalé poštovní monopoly mělo být provedeno na základě stejného souboru kritérií, aby bylo ve všech členských státech zajištěno jednotné uplatňování práva Unie, a místo toho tvrdí, že by Komise měla každý případ posoudit podle konkrétních okolností s přihlédnutím ke zvláštnostem každého jednotlivého případu.

| (137) | Spojené království se vyjádřilo rovněž k mnoha připomínkám a návrhům některých třetích stran, s ohledem na něž se Spojené království domnívá, že patří spíše do oblasti působnosti regulační činnosti než do tohoto případu. Pokud jde o záležitosti jako strukturální oddělení, transparentnost, přezkum a ukončení některých činností, Spojené království chce zdůraznit, že tato opatření jsou regulační povahy a měla by ve vhodném fóru být předložena vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, a nikoli v rámci řízení o státní podpoře. Spojené království mimoto podotýká, že rozsah osvobození poštovních služeb od DPH ve Spojeném království již posoudil Soudní dvůr Evropské unie (21) a očekává se, že bude daňovými orgány Spojeného království přezkoumán. |
| --- | --- |

(137)

Spojené království se vyjádřilo rovněž k mnoha připomínkám a návrhům některých třetích stran, s ohledem na něž se Spojené království domnívá, že patří spíše do oblasti působnosti regulační činnosti než do tohoto případu. Pokud jde o záležitosti jako strukturální oddělení, transparentnost, přezkum a ukončení některých činností, Spojené království chce zdůraznit, že tato opatření jsou regulační povahy a měla by ve vhodném fóru být předložena vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, a nikoli v rámci řízení o státní podpoře. Spojené království mimoto podotýká, že rozsah osvobození poštovních služeb od DPH ve Spojeném království již posoudil Soudní dvůr Evropské unie (21) a očekává se, že bude daňovými orgány Spojeného království přezkoumán.

5.   POSOUZENÍ

5.1   Existence podpory podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy a možní příjemci podpory

| (138) | V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se uvádí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. Při rozhodování, zda určité opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí Komise použít tato kritéria: opatření musí být přičteno státu a musí využívat státní prostředky, musí poskytovat určitým podnikům nebo určitým odvětvím výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž, a musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(138)

V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se uvádí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. Při rozhodování, zda určité opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí Komise použít tato kritéria: opatření musí být přičteno státu a musí využívat státní prostředky, musí poskytovat určitým podnikům nebo určitým odvětvím výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž, a musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

5.1.1   Státní prostředky

| (139) | Ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy se zabývá podporami, které byly poskytnuty státem nebo ze státních prostředků. Jinými slovy, dotyčná opatření musí být výsledkem jednání, které lze přičíst státu, nebo musí zahrnovat státní prostředky. |
| --- | --- |

(139)

Ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy se zabývá podporami, které byly poskytnuty státem nebo ze státních prostředků. Jinými slovy, dotyčná opatření musí být výsledkem jednání, které lze přičíst státu, nebo musí zahrnovat státní prostředky.

| (140) | Pokud jde o zbavení penzijního deficitu, převzetí určitých vzniklých penzijních závazků podniku RMG Spojeným královstvím je financováno ze státních prostředků a lze ho přičíst státu: Spojené království vytvoří nový zákonný penzijní program, za nějž ponese odpovědnost Spojené království a do nějž bude převedena určitá část vzniklých závazků RMPP. |
| --- | --- |

(140)

Pokud jde o zbavení penzijního deficitu, převzetí určitých vzniklých penzijních závazků podniku RMG Spojeným královstvím je financováno ze státních prostředků a lze ho přičíst státu: Spojené království vytvoří nový zákonný penzijní program, za nějž ponese odpovědnost Spojené království a do nějž bude převedena určitá část vzniklých závazků RMPP.

| (141) | Pokud jde o opatření k snížení dluhu, ta jsou jednoznačně financována ze státních prostředků a lze je přičíst státu: Spojené království odepíše dluh vyplývající z nesplacených úvěrů, jež mu v současnosti podnik RMG dluží. |
| --- | --- |

(141)

Pokud jde o opatření k snížení dluhu, ta jsou jednoznačně financována ze státních prostředků a lze je přičíst státu: Spojené království odepíše dluh vyplývající z nesplacených úvěrů, jež mu v současnosti podnik RMG dluží.

5.1.2   Selektivní výhoda

| (142) | K zjištění, zda posuzovaná opatření obsahují prvky státní podpory, je třeba určit, zda tato opatření poskytují podniku RMG hospodářskou výhodu tím, že mu umožňují zbavit se nákladů, které by obvykle musel hradit z vlastních finančních zdrojů, čímž je narušeno běžné fungování tržních sil (22). |
| --- | --- |

(142)

K zjištění, zda posuzovaná opatření obsahují prvky státní podpory, je třeba určit, zda tato opatření poskytují podniku RMG hospodářskou výhodu tím, že mu umožňují zbavit se nákladů, které by obvykle musel hradit z vlastních finančních zdrojů, čímž je narušeno běžné fungování tržních sil (22).

| (143) | V tomto ohledu je třeba mít rovněž na paměti, že řada rozsudků Soudního dvora popírá teorii, že náhrada za strukturální nevýhodu brání tomu, aby bylo opatření považováno za podporu. Podle ustálené judikatury Soudního dvora je nutno existenci podpory posoudit ve vztahu k účinkům, a nikoli ve vztahu k příčinám nebo cílům státních zásahů (23). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že pojem státní podpora zahrnuje výhody poskytnuté orgány veřejné správy, které v různé formě snižují náklady, které jsou zpravidla zahrnuty v rozpočtu podniku (24). Soudní dvůr rovněž jednoznačně uvedl, že náklady spojené s odměňováním zaměstnanců přirozeně zatěžují rozpočty podniků bez ohledu na to, zda tyto náklady vyplývají z právních závazků nebo kolektivních smluv (25). V této souvislosti se Soudní dvůr domníval, že skutečnost, že opatření státu mají nahradit dodatečné náklady, neznamená, že nemají být posuzovány jako podpora (26). |
| --- | --- |

(143)

V tomto ohledu je třeba mít rovněž na paměti, že řada rozsudků Soudního dvora popírá teorii, že náhrada za strukturální nevýhodu brání tomu, aby bylo opatření považováno za podporu. Podle ustálené judikatury Soudního dvora je nutno existenci podpory posoudit ve vztahu k účinkům, a nikoli ve vztahu k příčinám nebo cílům státních zásahů (23). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že pojem státní podpora zahrnuje výhody poskytnuté orgány veřejné správy, které v různé formě snižují náklady, které jsou zpravidla zahrnuty v rozpočtu podniku (24). Soudní dvůr rovněž jednoznačně uvedl, že náklady spojené s odměňováním zaměstnanců přirozeně zatěžují rozpočty podniků bez ohledu na to, zda tyto náklady vyplývají z právních závazků nebo kolektivních smluv (25). V této souvislosti se Soudní dvůr domníval, že skutečnost, že opatření státu mají nahradit dodatečné náklady, neznamená, že nemají být posuzovány jako podpora (26).

| (144) | Komise zastává názor, že závazky, které společnosti vznikly na základě pracovněprávních předpisů nebo kolektivních smluv s odborovými svazy, jako jsou náklady na důchody, jsou součástí běžných nákladů podniku, které musí hradit z vlastních zdrojů (27). Tyto náklady jsou spojeny s ekonomickou činností podniku (28). V tomto ohledu není důležité, zda podnik hradí náklady na důchody přímým financováním důchodů svých bývalých pracovníků, nebo hrazením příspěvků do penzijního fondu, který společné příspěvky používá k financování důchodů zaměstnanců podniků. Rozhodující je, že v prvním i druhém případě hradí podniky náklady na důchody v plném rozsahu. |
| --- | --- |

(144)

Komise zastává názor, že závazky, které společnosti vznikly na základě pracovněprávních předpisů nebo kolektivních smluv s odborovými svazy, jako jsou náklady na důchody, jsou součástí běžných nákladů podniku, které musí hradit z vlastních zdrojů (27). Tyto náklady jsou spojeny s ekonomickou činností podniku (28). V tomto ohledu není důležité, zda podnik hradí náklady na důchody přímým financováním důchodů svých bývalých pracovníků, nebo hrazením příspěvků do penzijního fondu, který společné příspěvky používá k financování důchodů zaměstnanců podniků. Rozhodující je, že v prvním i druhém případě hradí podniky náklady na důchody v plném rozsahu.

| (145) | Co se týká zbavení penzijního deficitu, Komise podotýká, že to podniku RMG poskytne finanční výhodu vzhledem k dopadům deficitu RMPP na podnik RMG a závazkům podniku RMG vůči RMPP podle důchodových právních předpisů Spojeného království. Tyto závazky zahrnují placení příspěvků, především k vyrovnání deficitu, a projevují se ve skutečnosti, že deficit je vykázán v rozvaze podniku RMG, jak vyžaduje Mezinárodní účetní standard 19 (dále jen „IAS“). Komise proto konstatuje, že převzetí určitých vzniklých penzijních závazků Spojeným královstvím zbaví podnik RMG finančních závazků, které by tento podnik musel normálně hradit, čímž je narušeno běžné fungování tržních sil. |
| --- | --- |

(145)

Co se týká zbavení penzijního deficitu, Komise podotýká, že to podniku RMG poskytne finanční výhodu vzhledem k dopadům deficitu RMPP na podnik RMG a závazkům podniku RMG vůči RMPP podle důchodových právních předpisů Spojeného království. Tyto závazky zahrnují placení příspěvků, především k vyrovnání deficitu, a projevují se ve skutečnosti, že deficit je vykázán v rozvaze podniku RMG, jak vyžaduje Mezinárodní účetní standard 19 (dále jen „IAS“). Komise proto konstatuje, že převzetí určitých vzniklých penzijních závazků Spojeným královstvím zbaví podnik RMG finančních závazků, které by tento podnik musel normálně hradit, čímž je narušeno běžné fungování tržních sil.

| (146) | Komise dále podotýká, že zbavení penzijního deficitu poskytne výhodu nejen podniku RMG, nýbrž rovněž jeho dceřiné společnosti POL, jelikož ji zbavuje povinnosti přispívat na penzijní deficit podle dohod o přidělení pracovníků uzavřených s podnikem RMG. Podnik GLS se na druhou stranu nepovažuje za příjemce podpory v souvislosti se zbavením penzijního deficitu vzhledem ke skutečnosti, že jeho zaměstnanci nejsou účastníky RMPP a jeho důchodový systém nemá žádnou vazbu na RMPP. |
| --- | --- |

(146)

Komise dále podotýká, že zbavení penzijního deficitu poskytne výhodu nejen podniku RMG, nýbrž rovněž jeho dceřiné společnosti POL, jelikož ji zbavuje povinnosti přispívat na penzijní deficit podle dohod o přidělení pracovníků uzavřených s podnikem RMG. Podnik GLS se na druhou stranu nepovažuje za příjemce podpory v souvislosti se zbavením penzijního deficitu vzhledem ke skutečnosti, že jeho zaměstnanci nejsou účastníky RMPP a jeho důchodový systém nemá žádnou vazbu na RMPP.

| (147) | Komise rovněž poznamenává, že tvrzení, která mají prokázat, že náklady na důchody hrazené podnikem RMG jsou vyšší než náklady jeho konkurentů, nejsou důležitá pro účely zjištění, zda zbavení penzijního deficitu představuje státní podporu. Jejich poměrnou výši však lze vzít v úvahu při posuzování slučitelnosti zbavení penzijního deficitu. |
| --- | --- |

(147)

Komise rovněž poznamenává, že tvrzení, která mají prokázat, že náklady na důchody hrazené podnikem RMG jsou vyšší než náklady jeho konkurentů, nejsou důležitá pro účely zjištění, zda zbavení penzijního deficitu představuje státní podporu. Jejich poměrnou výši však lze vzít v úvahu při posuzování slučitelnosti zbavení penzijního deficitu.

| (148) | Komise proto konstatuje, že zbavení penzijního deficitu poskytuje podnikům RMG a POL selektivní výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(148)

Komise proto konstatuje, že zbavení penzijního deficitu poskytuje podnikům RMG a POL selektivní výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (149) | Pokud jde o nezdanění uvolnění rezerv v účetních výkazech v důsledku penzijního deficitu, Komise uznává tvrzení Spojeného království, že to je odůvodněné vzhledem k tomu, že vytváření rezerv nebylo možno odečíst z daní. Penzijní závazky, jež jsou v současnosti vykazovány v účetnictví podniku RMG, představují částky, které nejsou v rámci RMPP dosud zaplaceny, a podle daňových právních předpisů Spojeného království je daňová úleva u příspěvků na důchod dostupná pouze tehdy, jsou-li tyto příspěvky na důchod zaplaceny. Podnik RMG dosud nepožadoval daňovou úlevu u žádného ze závazků vykazovaných v jeho účetnictví. Po převodu těchto závazků do nového programu již nebude podnik RMG odpovídat za financování RMPP, a nebude proto uplatňovat žádné daňové úlevy. Jelikož podnik RMG nebude s ohledem na související penzijní závazky, které jsou v současnosti vykazovány v jeho účetnictví, uplatňovat daňové úlevy, stejně tak neočekává daňovou povinnost v případě uvolnění rezerv v účetních výkazech. Komise se proto domnívá, že daňové zacházení se zbavením penzijního deficitu neposkytuje podniku RMG selektivní výhodu, a nepředstavuje tudíž státní podporu. |
| --- | --- |

(149)

Pokud jde o nezdanění uvolnění rezerv v účetních výkazech v důsledku penzijního deficitu, Komise uznává tvrzení Spojeného království, že to je odůvodněné vzhledem k tomu, že vytváření rezerv nebylo možno odečíst z daní. Penzijní závazky, jež jsou v současnosti vykazovány v účetnictví podniku RMG, představují částky, které nejsou v rámci RMPP dosud zaplaceny, a podle daňových právních předpisů Spojeného království je daňová úleva u příspěvků na důchod dostupná pouze tehdy, jsou-li tyto příspěvky na důchod zaplaceny. Podnik RMG dosud nepožadoval daňovou úlevu u žádného ze závazků vykazovaných v jeho účetnictví. Po převodu těchto závazků do nového programu již nebude podnik RMG odpovídat za financování RMPP, a nebude proto uplatňovat žádné daňové úlevy. Jelikož podnik RMG nebude s ohledem na související penzijní závazky, které jsou v současnosti vykazovány v jeho účetnictví, uplatňovat daňové úlevy, stejně tak neočekává daňovou povinnost v případě uvolnění rezerv v účetních výkazech. Komise se proto domnívá, že daňové zacházení se zbavením penzijního deficitu neposkytuje podniku RMG selektivní výhodu, a nepředstavuje tudíž státní podporu.

| (150) | Co se týká posouzení, zda opatření k snížení dluhu poskytují selektivní výhodu, Komise posuzuje tento druh opatření podle kritéria soukromého věřitele (29). Toto kritérium hodnotí, zda by soukromý věřitel jednal ve stejné situaci stejně, aby co nejvíce zvýšil vyhlídky na vrácení poskytnutého úvěru. Komise za prvé podotýká, že Spojené království netvrdilo, že ve vztahu k opatřením k snížení dluhu jedná stejně jako soukromý věřitel, a proto neposkytlo Komisi žádné informace, které by jí umožnily toto kritérium použít. Za druhé, Komise zastává názor, že by soukromý věřitel nesouhlasil se snížením úvěru, aniž by požadoval další závazky či alespoň dohody o restrukturalizaci zbytku úvěru za účelem dosažení co nejvyšších vyhlídek na splacení dluhu po úspěšné restrukturalizaci. Komise proto konstatuje, že opatření k snížení dluhu obsažená v plánu restrukturalizace poskytují podniku RMP selektivní výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(150)

Co se týká posouzení, zda opatření k snížení dluhu poskytují selektivní výhodu, Komise posuzuje tento druh opatření podle kritéria soukromého věřitele (29). Toto kritérium hodnotí, zda by soukromý věřitel jednal ve stejné situaci stejně, aby co nejvíce zvýšil vyhlídky na vrácení poskytnutého úvěru. Komise za prvé podotýká, že Spojené království netvrdilo, že ve vztahu k opatřením k snížení dluhu jedná stejně jako soukromý věřitel, a proto neposkytlo Komisi žádné informace, které by jí umožnily toto kritérium použít. Za druhé, Komise zastává názor, že by soukromý věřitel nesouhlasil se snížením úvěru, aniž by požadoval další závazky či alespoň dohody o restrukturalizaci zbytku úvěru za účelem dosažení co nejvyšších vyhlídek na splacení dluhu po úspěšné restrukturalizaci. Komise proto konstatuje, že opatření k snížení dluhu obsažená v plánu restrukturalizace poskytují podniku RMP selektivní výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

5.1.3   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvnitř Unie

| (151) | Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř Unie, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn. Podle ustálené judikatury (30) postačuje k tomu, aby opatření narušovalo hospodářskou soutěž a ovlivňovalo obchod mezi členskými státy, skutečnost, že příjemce podpory soutěží s ostatními podniky na trzích, které jsou otevřeny hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(151)

Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř Unie, je nutno mít za to, že tento obchod je dotyčnou podporou ovlivněn. Podle ustálené judikatury (30) postačuje k tomu, aby opatření narušovalo hospodářskou soutěž a ovlivňovalo obchod mezi členskými státy, skutečnost, že příjemce podpory soutěží s ostatními podniky na trzích, které jsou otevřeny hospodářské soutěži.

| (152) | Poštovní trh Spojeného království byl zcela otevřen hospodářské soutěži v roce 2006, přičemž před tímto datem byl otevřen hospodářské soutěži v určitých segmentech trhu (např. doručování balíků a doručování hromadných zásilek v případě zasílání více než 4 000 zásilek a obecně jakákoli poštovní služba, která není vyhrazena konkrétnímu podniku). V této souvislosti postačuje podotknout, že podnik RMG soutěží s podniky usazenými v jiných členských státech (jako je Post NL nebo Deutsche Post) a sám působí na trzích mimo Spojené království prostřednictvím své dceřiné společnosti GLS, která provozuje expresní doručování balíků. Dotyčná opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(152)

Poštovní trh Spojeného království byl zcela otevřen hospodářské soutěži v roce 2006, přičemž před tímto datem byl otevřen hospodářské soutěži v určitých segmentech trhu (např. doručování balíků a doručování hromadných zásilek v případě zasílání více než 4 000 zásilek a obecně jakákoli poštovní služba, která není vyhrazena konkrétnímu podniku). V této souvislosti postačuje podotknout, že podnik RMG soutěží s podniky usazenými v jiných členských státech (jako je Post NL nebo Deutsche Post) a sám působí na trzích mimo Spojené království prostřednictvím své dceřiné společnosti GLS, která provozuje expresní doručování balíků. Dotyčná opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

5.1.4   Závěr ohledně existence podpory

| (153) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že zbavení penzijního deficitu i opatření k snížení dluhu obsažená v plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(153)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že zbavení penzijního deficitu i opatření k snížení dluhu obsažená v plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

5.2   Slučitelnost podpory

| (154) | Jelikož výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 Smlouvy a v čl. 107 odst. 3 písm. a) a b) Smlouvy nelze rozhodně uplatnit, Komise posoudí, zda lze zbavení penzijního deficitu a opatření k snížení dluhu považovat za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(154)

Jelikož výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 Smlouvy a v čl. 107 odst. 3 písm. a) a b) Smlouvy nelze rozhodně uplatnit, Komise posoudí, zda lze zbavení penzijního deficitu a opatření k snížení dluhu považovat za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (155) | Spojené království neuplatnilo k odůvodnění slučitelnosti podpory poskytnuté podniku RMG čl. 106 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(155)

Spojené království neuplatnilo k odůvodnění slučitelnosti podpory poskytnuté podniku RMG čl. 106 odst. 2 Smlouvy.

5.2.1   Slučitelnost zbavení penzijního deficitu jako náhrady za historické náklady na důchody podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy

| (156) | Komise posoudí, zda lze zbavení penzijního deficitu prohlásit za slučitelné podle ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, které stanoví, že podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(156)

Komise posoudí, zda lze zbavení penzijního deficitu prohlásit za slučitelné podle ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, které stanoví, že podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (157) | Podle judikatury může Komise prohlásit státní podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud podpora přispívá k dosažení cíle společného zájmu (31), je nezbytná pro dosažení tohoto cíle (32) a nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem (přiměřenost). |
| --- | --- |

(157)

Podle judikatury může Komise prohlásit státní podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud podpora přispívá k dosažení cíle společného zájmu (31), je nezbytná pro dosažení tohoto cíle (32) a nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem (přiměřenost).

| (158) | Poštovní služby přispívají k sociální, hospodářské a územní soudržnosti v Unii. Postupné otevírání poštovních služeb hospodářské soutěži, které bylo na úrovni Unie zahájeno v roce 1998, zajistilo vyšší kvalitu, větší efektivnost a lepší schopnost reagovat na potřeby uživatelů. Otevření trhu umožnilo vytvoření vnitřního trhu pro poštovní služby. Přispívá proto k cíli týkajícímu se vytvoření vnitřního trhu, který je stanoven v čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(158)

Poštovní služby přispívají k sociální, hospodářské a územní soudržnosti v Unii. Postupné otevírání poštovních služeb hospodářské soutěži, které bylo na úrovni Unie zahájeno v roce 1998, zajistilo vyšší kvalitu, větší efektivnost a lepší schopnost reagovat na potřeby uživatelů. Otevření trhu umožnilo vytvoření vnitřního trhu pro poštovní služby. Přispívá proto k cíli týkajícímu se vytvoření vnitřního trhu, který je stanoven v čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.

| (159) | V procesu liberalizace však může mít bývalý zavedený provozovatel konkurenční nevýhodu, jelikož je zatížen „historickými náklady“, tj. náklady, které vyplývají ze závazků přijatých před otevíráním trhu, kterým nemůže v konkurenčním tržním prostředí dostát za stejných podmínek, jelikož bývalý zavedený provozovatel již není schopen přenést příslušné náklady na spotřebitele. |
| --- | --- |

(159)

V procesu liberalizace však může mít bývalý zavedený provozovatel konkurenční nevýhodu, jelikož je zatížen „historickými náklady“, tj. náklady, které vyplývají ze závazků přijatých před otevíráním trhu, kterým nemůže v konkurenčním tržním prostředí dostát za stejných podmínek, jelikož bývalý zavedený provozovatel již není schopen přenést příslušné náklady na spotřebitele.

| (160) | Komise ve své rozhodovací praxi uznává, že k postupnému přechodu od situace značně omezené hospodářské soutěže ke skutečné hospodářské soutěži na úrovni Unie musí dojít za přijatelných hospodářských podmínek (33). V řadě rozhodnutí proto akceptovala, že členské státy poskytly státní podporu za účelem zbavení bývalého zavedeného provozovatele části jeho „historických“ penzijních závazků (34). |
| --- | --- |

(160)

Komise ve své rozhodovací praxi uznává, že k postupnému přechodu od situace značně omezené hospodářské soutěže ke skutečné hospodářské soutěži na úrovni Unie musí dojít za přijatelných hospodářských podmínek (33). V řadě rozhodnutí proto akceptovala, že členské státy poskytly státní podporu za účelem zbavení bývalého zavedeného provozovatele části jeho „historických“ penzijních závazků (34).

| (161) | V rozhodnutí o státní podpoře poskytnuté společnosti EDF (35) prohlásila Komise za slučitelnou se společným trhem státní podporu, která společnost EDF zbavila zvláštních penzijních závazků, jež přesahovaly závazky vyplývající z obecného důchodového režimu a které byly stanoveny během období monopolu. Komise uvedla, že tyto závazky jsou svou povahu podobné uvízlým nákladům v odvětví elektřiny (36) a že podpora, která má vyrovnat nadměrné náklady na důchody, je proto hodnocena stejně jako náhrada za uvízlé náklady. Komise prohlásila, že stejný přístup použije v analýze podobných případů v budoucnu. |
| --- | --- |

(161)

V rozhodnutí o státní podpoře poskytnuté společnosti EDF (35) prohlásila Komise za slučitelnou se společným trhem státní podporu, která společnost EDF zbavila zvláštních penzijních závazků, jež přesahovaly závazky vyplývající z obecného důchodového režimu a které byly stanoveny během období monopolu. Komise uvedla, že tyto závazky jsou svou povahu podobné uvízlým nákladům v odvětví elektřiny (36) a že podpora, která má vyrovnat nadměrné náklady na důchody, je proto hodnocena stejně jako náhrada za uvízlé náklady. Komise prohlásila, že stejný přístup použije v analýze podobných případů v budoucnu.

| (162) | Ve svém rozhodnutí ze dne 10. října 2007 týkajícím se státní podpory poskytnuté společnosti La Poste (37) prohlásila Komise za slučitelnou se společným trhem státní podporu, která společnost La Poste zprostila zvláštních penzijních závazků, které přesahovaly závazky vyplývající z obecného důchodového režimu a které byly vymezeny během období monopolu. Tyto závazky vyplývaly za prvé z vyšších příspěvků na důchody, které měly být hrazeny v případě zaměstnanců s postavením státních úředníků, a za druhé z požadavku zajistit rovnováhu důchodového systému u těchto zaměstnanců. |
| --- | --- |

(162)

Ve svém rozhodnutí ze dne 10. října 2007 týkajícím se státní podpory poskytnuté společnosti La Poste (37) prohlásila Komise za slučitelnou se společným trhem státní podporu, která společnost La Poste zprostila zvláštních penzijních závazků, které přesahovaly závazky vyplývající z obecného důchodového režimu a které byly vymezeny během období monopolu. Tyto závazky vyplývaly za prvé z vyšších příspěvků na důchody, které měly být hrazeny v případě zaměstnanců s postavením státních úředníků, a za druhé z požadavku zajistit rovnováhu důchodového systému u těchto zaměstnanců.

| (163) | Komise uvedla, že opatření byla omezena na to, co bylo naprosto nezbytné k vytvoření rovných podmínek v oblasti příspěvků na sociální zabezpečení, a proto podpořila rozvoj hospodářské soutěže a další liberalizaci poštovního odvětví. Komise dále odvozením paralely s rozhodnutím týkajícím se společnosti EDF uvedla, že společnost La Poste již státní úředníky nepřijímá a že budoucí platby společnosti La Poste na důchody staví tuto společnost do srovnatelné situace s jejími konkurenty, co se týká příspěvků na sociální zabezpečení. |
| --- | --- |

(163)

Komise uvedla, že opatření byla omezena na to, co bylo naprosto nezbytné k vytvoření rovných podmínek v oblasti příspěvků na sociální zabezpečení, a proto podpořila rozvoj hospodářské soutěže a další liberalizaci poštovního odvětví. Komise dále odvozením paralely s rozhodnutím týkajícím se společnosti EDF uvedla, že společnost La Poste již státní úředníky nepřijímá a že budoucí platby společnosti La Poste na důchody staví tuto společnost do srovnatelné situace s jejími konkurenty, co se týká příspěvků na sociální zabezpečení.

| (164) | Ve svém rozhodnutí ze dne 25. ledna 2012 týkajícím se dotací na financování nákladů na důchod státních úředníků ve společnosti Deutsche Post (38) Komise v souladu s rozhodnutím ve věci La Poste ověřila, zda příspěvky na sociální zabezpečení, které hradí společnost Deutsche Post, odpovídají příspěvkům soukromých konkurentů. Komise zjistila, že kromě dotování penzí využívala společnost Deutsche Post k financování nákladů na důchody státních úředníků rovněž zvýšení cen známek. Vzhledem k této zvláštní pomoci hradila společnost Deutsche Post ve skutečnosti podstatně nižší příspěvky na sociální zabezpečení než soukromí konkurenti v některých segmentech trhu. V souladu s tím prohlásila Komise dotování penzí za částečně neslučitelné s vnitřním trhem a nařídila Německu, aby zajistilo navrácení neslučitelného podílu těchto dotací. |
| --- | --- |

(164)

Ve svém rozhodnutí ze dne 25. ledna 2012 týkajícím se dotací na financování nákladů na důchod státních úředníků ve společnosti Deutsche Post (38) Komise v souladu s rozhodnutím ve věci La Poste ověřila, zda příspěvky na sociální zabezpečení, které hradí společnost Deutsche Post, odpovídají příspěvkům soukromých konkurentů. Komise zjistila, že kromě dotování penzí využívala společnost Deutsche Post k financování nákladů na důchody státních úředníků rovněž zvýšení cen známek. Vzhledem k této zvláštní pomoci hradila společnost Deutsche Post ve skutečnosti podstatně nižší příspěvky na sociální zabezpečení než soukromí konkurenti v některých segmentech trhu. V souladu s tím prohlásila Komise dotování penzí za částečně neslučitelné s vnitřním trhem a nařídila Německu, aby zajistilo navrácení neslučitelného podílu těchto dotací.

| (165) | Ve svém rozhodnutí z téhož dne týkajícím se společnosti BPost (39) Komise konstatovala, že státní podpora poskytnutá společnosti BPost za účelem zbavení této společnosti penzijních závazků vůči státním úředníkům je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož společnost BPost zbavila pouze historických nákladů na důchody, aniž by jí zajistila výhodnější postavení oproti jejím konkurentům, pokud jde o příspěvky na sociální zabezpečení. Komise ověřila, že příspěvky na sociální zabezpečení, které hradí Belgian Post, odpovídají příspěvkům hrazeným soukromými konkurenty. |
| --- | --- |

(165)

Ve svém rozhodnutí z téhož dne týkajícím se společnosti BPost (39) Komise konstatovala, že státní podpora poskytnutá společnosti BPost za účelem zbavení této společnosti penzijních závazků vůči státním úředníkům je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož společnost BPost zbavila pouze historických nákladů na důchody, aniž by jí zajistila výhodnější postavení oproti jejím konkurentům, pokud jde o příspěvky na sociální zabezpečení. Komise ověřila, že příspěvky na sociální zabezpečení, které hradí Belgian Post, odpovídají příspěvkům hrazeným soukromými konkurenty.

| (166) | Mezi případem týkajícím se podniku RMG a předchozí judikaturou existují určité paralely. |
| --- | --- |

(166)

Mezi případem týkajícím se podniku RMG a předchozí judikaturou existují určité paralely.

| (167) | Za prvé, všechny případy zahrnují značné ekonomické riziko a neomezené závazky: podnik RMG nese ekonomické riziko důchodového systému, který vyplývá z historického veřejného monopolu podniku RMG. Ostatní zavedení provozovatelé poštovních služeb nesli před tím, než byli svých závazků zbaveni, podobné ekonomické riziko a v porovnání se svými konkurenty byli podobně znevýhodněni. Všechny případy se týkají příjemců podpory ve stejném postavení, jelikož jejich důchodové režimy se velmi významně lišily od důchodových režimů jejich konkurentů. |
| --- | --- |

(167)

Za prvé, všechny případy zahrnují značné ekonomické riziko a neomezené závazky: podnik RMG nese ekonomické riziko důchodového systému, který vyplývá z historického veřejného monopolu podniku RMG. Ostatní zavedení provozovatelé poštovních služeb nesli před tím, než byli svých závazků zbaveni, podobné ekonomické riziko a v porovnání se svými konkurenty byli podobně znevýhodněni. Všechny případy se týkají příjemců podpory ve stejném postavení, jelikož jejich důchodové režimy se velmi významně lišily od důchodových režimů jejich konkurentů.

| (168) | Za druhé, stejně jako v předchozích případech má Komise za to, že v případě neexistence státního zásahu za účelem zbavení podniku RMG alespoň části jeho penzijních závazků by podnik RMG nebyl schopen soutěžit s ostatními konkurenty na základě svých vlastních předností. Pokud by podniku RMG zůstal penzijní deficit, vedlo by to k jeho úpadku. Jak je uvedeno v (29). bodě odůvodnění, podnik RMG vykazoval ve své rozvaze na konci účetního období 2010/2011 záporná provozní aktiva. I po úspěšném provedení plánu restrukturalizace by podniku RMG zbyly čisté závazky ve výši nejméně 2 000 milionů GBP, pokud by nebyl zbaven penzijního deficitu. |
| --- | --- |

(168)

Za druhé, stejně jako v předchozích případech má Komise za to, že v případě neexistence státního zásahu za účelem zbavení podniku RMG alespoň části jeho penzijních závazků by podnik RMG nebyl schopen soutěžit s ostatními konkurenty na základě svých vlastních předností. Pokud by podniku RMG zůstal penzijní deficit, vedlo by to k jeho úpadku. Jak je uvedeno v (29). bodě odůvodnění, podnik RMG vykazoval ve své rozvaze na konci účetního období 2010/2011 záporná provozní aktiva. I po úspěšném provedení plánu restrukturalizace by podniku RMG zbyly čisté závazky ve výši nejméně 2 000 milionů GBP, pokud by nebyl zbaven penzijního deficitu.

| (169) | Existují však určité faktory, které tento případ odlišují od předchozích případů. |
| --- | --- |

(169)

Existují však určité faktory, které tento případ odlišují od předchozích případů.

| (170) | Za prvé, důchodový režim ve Spojeném království se významně liší od důchodových režimů v ostatních členských státech. Většina zaměstnaneckých důchodových systémů je „vyňata“ ze státního důchodového režimu nazývaného State Earnings Related Pension Scheme. Většina velkých zaměstnavatelů má své vlastní penzijní programy. Podle důchodových právních předpisů Spojeného království musí tyto programy poskytovat nárok na důchod, který odpovídá určitým standardům, a zaměstnavatelé mají určité povinnosti týkající se zajištění přiměřeného financování programů. Podle stávajících účetních standardů (IAS) musí zaměstnavatelé vykazovat deficity těchto penzijních programů ve svých rozvahách. |
| --- | --- |

(170)

Za prvé, důchodový režim ve Spojeném království se významně liší od důchodových režimů v ostatních členských státech. Většina zaměstnaneckých důchodových systémů je „vyňata“ ze státního důchodového režimu nazývaného State Earnings Related Pension Scheme. Většina velkých zaměstnavatelů má své vlastní penzijní programy. Podle důchodových právních předpisů Spojeného království musí tyto programy poskytovat nárok na důchod, který odpovídá určitým standardům, a zaměstnavatelé mají určité povinnosti týkající se zajištění přiměřeného financování programů. Podle stávajících účetních standardů (IAS) musí zaměstnavatelé vykazovat deficity těchto penzijních programů ve svých rozvahách.

| (171) | V tomto ohledu se RMPP v zásadě podobá penzijním fondům soukromých konkurentů. Jediným rozdílem mezi podnikem RMG a konkurenty je skutečnost, že výše penzijních závazků (a tudíž deficit RMPP) vyplývá z podmínek, které byly dohodnuty během období monopolu v souladu s postavením státních úředníků. |
| --- | --- |

(171)

V tomto ohledu se RMPP v zásadě podobá penzijním fondům soukromých konkurentů. Jediným rozdílem mezi podnikem RMG a konkurenty je skutečnost, že výše penzijních závazků (a tudíž deficit RMPP) vyplývá z podmínek, které byly dohodnuty během období monopolu v souladu s postavením státních úředníků.

| (172) | Podmínky a výše ostatních sociálních nákladů (např. příspěvky do státního důchodového režimu, příspěvky na zdravotní pojištění a pojištění pro případ nezaměstnanosti) se mezi zaměstnanci podniku RMG a zaměstnanci soukromých konkurentů neliší. |
| --- | --- |

(172)

Podmínky a výše ostatních sociálních nákladů (např. příspěvky do státního důchodového režimu, příspěvky na zdravotní pojištění a pojištění pro případ nezaměstnanosti) se mezi zaměstnanci podniku RMG a zaměstnanci soukromých konkurentů neliší.

| (173) | Podnik RMG bude v budoucnu i nadále odpovídat za veškeré nově vzniklé závazky a rovněž za nové závazky vyplývající z navýšení dříve získaných dávek stávajících zaměstnanců v důsledku budoucího růstu mezd převyšujícího inflaci. To znamená, že podnik RMG bude u nově získaných důchodových práv nadále hradit stejnou výši nákladů na důchody. Oznámené zbavení penzijního deficitu proto pouze sníží historické penzijní závazky vzniklé k datu zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012, přičemž podnik RMG zůstane plně odpovědný za případný deficit, který může vyplývat z nově získaných důchodových práv po zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012. |
| --- | --- |

(173)

Podnik RMG bude v budoucnu i nadále odpovídat za veškeré nově vzniklé závazky a rovněž za nové závazky vyplývající z navýšení dříve získaných dávek stávajících zaměstnanců v důsledku budoucího růstu mezd převyšujícího inflaci. To znamená, že podnik RMG bude u nově získaných důchodových práv nadále hradit stejnou výši nákladů na důchody. Oznámené zbavení penzijního deficitu proto pouze sníží historické penzijní závazky vzniklé k datu zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012, přičemž podnik RMG zůstane plně odpovědný za případný deficit, který může vyplývat z nově získaných důchodových práv po zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012.

| (174) | Tyto rozdíly odůvodňují úpravu přístupu, který byl použit v předchozích případech, za účelem posouzení slučitelnosti dotyčného opatření a zohlednění zvláštností důchodového režimu ve Spojeném království. V předchozích případech byly jako referenční hodnota použity povinné příspěvky na sociální zabezpečení (např. příspěvek na penzijní pojištění, zdravotní pojištění a pojištění pro případ nezaměstnanosti), v daném případě to však není vhodné. |
| --- | --- |

(174)

Tyto rozdíly odůvodňují úpravu přístupu, který byl použit v předchozích případech, za účelem posouzení slučitelnosti dotyčného opatření a zohlednění zvláštností důchodového režimu ve Spojeném království. V předchozích případech byly jako referenční hodnota použity povinné příspěvky na sociální zabezpečení (např. příspěvek na penzijní pojištění, zdravotní pojištění a pojištění pro případ nezaměstnanosti), v daném případě to však není vhodné.

| (175) | Za prvé, jelikož podnik RMG nese (kromě nákladů na důchod) s ohledem na ostatní sociální zabezpečení stejnou výši nákladů jako konkurenti (finanční podmínky zdravotního pojištění a pojištění pro případ nezaměstnanosti se například neliší od finančních podmínek konkurentů), je nutno srovnání provést s ohledem na financování penzijních závazků. Je nutno zajistit, aby byl podnik RMG ve stejné situaci jako jeho konkurenti, pokud jde o povinnosti týkající se financování penzijních fondů. |
| --- | --- |

(175)

Za prvé, jelikož podnik RMG nese (kromě nákladů na důchod) s ohledem na ostatní sociální zabezpečení stejnou výši nákladů jako konkurenti (finanční podmínky zdravotního pojištění a pojištění pro případ nezaměstnanosti se například neliší od finančních podmínek konkurentů), je nutno srovnání provést s ohledem na financování penzijních závazků. Je nutno zajistit, aby byl podnik RMG ve stejné situaci jako jeho konkurenti, pokud jde o povinnosti týkající se financování penzijních fondů.

| (176) | Za druhé, v předchozích případech schválila Komise takovou výši podpory, aby byly budoucí sociální náklady zavedených provozovatelů poštovních služeb omezeny na výši příspěvků na sociální zabezpečení, kterou hradí konkurenti. Reforma Spojeného království nejde tak daleko, nýbrž ponechává podniku RMG plnou finanční odpovědnost za případný deficit vyplývající z nově získaných důchodových práv. Srovnání je proto nutno provést na základě vzniklých penzijních závazků podniku RMG k datu zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012. |
| --- | --- |

(176)

Za druhé, v předchozích případech schválila Komise takovou výši podpory, aby byly budoucí sociální náklady zavedených provozovatelů poštovních služeb omezeny na výši příspěvků na sociální zabezpečení, kterou hradí konkurenti. Reforma Spojeného království nejde tak daleko, nýbrž ponechává podniku RMG plnou finanční odpovědnost za případný deficit vyplývající z nově získaných důchodových práv. Srovnání je proto nutno provést na základě vzniklých penzijních závazků podniku RMG k datu zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012.

| (177) | Za třetí, není jednoduché nalézt pro výši nákladů konkurentů na důchody jednu referenční hodnotu, jelikož důchodové dávky poskytované penzijními fondy se mezi jednotlivými společnostmi liší. Každý penzijní fond má individuální ujednání s přispívajícími společnostmi. Srovnání lze provést v nejlepším případě na základě průměru srovnatelných penzijních fondů. |
| --- | --- |

(177)

Za třetí, není jednoduché nalézt pro výši nákladů konkurentů na důchody jednu referenční hodnotu, jelikož důchodové dávky poskytované penzijními fondy se mezi jednotlivými společnostmi liší. Každý penzijní fond má individuální ujednání s přispívajícími společnostmi. Srovnání lze provést v nejlepším případě na základě průměru srovnatelných penzijních fondů.

| (178) | Komise proto posoudí, zda se bude podnik RMG v důsledku zbavení penzijního deficitu nacházet ve srovnatelné situaci se svými konkurenty a ostatními podniky ve Spojeném království, co se týká odpovědnosti za vzniklé penzijní deficity. |
| --- | --- |

(178)

Komise proto posoudí, zda se bude podnik RMG v důsledku zbavení penzijního deficitu nacházet ve srovnatelné situaci se svými konkurenty a ostatními podniky ve Spojeném království, co se týká odpovědnosti za vzniklé penzijní deficity.

| (179) | Pokud jde o připomínku společnosti Deutsche Post, že by posouzení mělo vzít v úvahu skutečnost, nakolik jsou náklady na důchody přeneseny prostřednictvím vyšších regulovaných cen známek, Komise přezkoumala rozhodnutí poštovního regulačního orgánu ve Spojeném království týkající se cen. Komise zjistila, že v případě podniku RMG byly náklady na důchody rovnoměrně rozděleny mezi různé obchodní segmenty podniku RMG podle obecně uznávaných zásad rozvržení nákladů. To znamená, že služby s regulovanými cenami i ostatní služby podléhající hospodářské soutěži nesou přiměřený díl penzijního deficitu. Není proto pravda, že by v případě podniku RMG regulované ceny financovaly nepřiměřený podíl nákladů na důchody ve prospěch obchodních segmentů s neregulovanými cenami. Poštovní regulační orgán ve Spojeném království zajistil, aby všechny obchodní segmenty podniku RMG stejně a přiměřeně přispívaly na financování deficitu RMPP a nenacházely se v lepším postavení než konkurenti. |
| --- | --- |

(179)

Pokud jde o připomínku společnosti Deutsche Post, že by posouzení mělo vzít v úvahu skutečnost, nakolik jsou náklady na důchody přeneseny prostřednictvím vyšších regulovaných cen známek, Komise přezkoumala rozhodnutí poštovního regulačního orgánu ve Spojeném království týkající se cen. Komise zjistila, že v případě podniku RMG byly náklady na důchody rovnoměrně rozděleny mezi různé obchodní segmenty podniku RMG podle obecně uznávaných zásad rozvržení nákladů. To znamená, že služby s regulovanými cenami i ostatní služby podléhající hospodářské soutěži nesou přiměřený díl penzijního deficitu. Není proto pravda, že by v případě podniku RMG regulované ceny financovaly nepřiměřený podíl nákladů na důchody ve prospěch obchodních segmentů s neregulovanými cenami. Poštovní regulační orgán ve Spojeném království zajistil, aby všechny obchodní segmenty podniku RMG stejně a přiměřeně přispívaly na financování deficitu RMPP a nenacházely se v lepším postavení než konkurenti.

| (180) | Komise za prvé posoudí tvrzení Spojeného království, že stávající deficit RMPP lze převzít v plném rozsahu, jelikož výše závazků, které jsou způsobeny štědřejšími nároky, jež RMPP poskytoval svým účastníkům, přesahuje stávající deficit. |
| --- | --- |

(180)

Komise za prvé posoudí tvrzení Spojeného království, že stávající deficit RMPP lze převzít v plném rozsahu, jelikož výše závazků, které jsou způsobeny štědřejšími nároky, jež RMPP poskytoval svým účastníkům, přesahuje stávající deficit.

| (181) | Spojené království předložilo studii, která dokládá jeho tvrzení, že penzijní deficit byl způsoben mimořádně vysokými penzijními závazky. Tato studie odhaduje, že výše mimořádných závazků penzijního programu Royal Mail činí 12,7 miliardy GBP v porovnání se závazky, které by vyplývaly z penzijního fondu, jenž poskytuje důchodové dávky v souladu se zákonným minimem. V porovnání s průměrnými závazky penzijních fondů ve Spojeném království vznikají mimořádné závazky ve výši 6,9 miliardy GBP. Jelikož by v obou případech byly tyto závazky vyšší než stávající deficit ve výši 4,5 miliardy GBP, Spojené království tvrdí, že je opodstatněné zbavení penzijního deficitu v plné výši. |
| --- | --- |

(181)

Spojené království předložilo studii, která dokládá jeho tvrzení, že penzijní deficit byl způsoben mimořádně vysokými penzijními závazky. Tato studie odhaduje, že výše mimořádných závazků penzijního programu Royal Mail činí 12,7 miliardy GBP v porovnání se závazky, které by vyplývaly z penzijního fondu, jenž poskytuje důchodové dávky v souladu se zákonným minimem. V porovnání s průměrnými závazky penzijních fondů ve Spojeném království vznikají mimořádné závazky ve výši 6,9 miliardy GBP. Jelikož by v obou případech byly tyto závazky vyšší než stávající deficit ve výši 4,5 miliardy GBP, Spojené království tvrdí, že je opodstatněné zbavení penzijního deficitu v plné výši.

| (182) | Za prvé, Komise odmítá srovnání se zákonným minimem, jelikož poskytnuté údaje o průměrných důchodových systémech ve Spojeném království jednoznačně prokazují, že většina důchodových systémů ve Spojeném království poskytuje dávky, které významně překračují zákonné minimum. |
| --- | --- |

(182)

Za prvé, Komise odmítá srovnání se zákonným minimem, jelikož poskytnuté údaje o průměrných důchodových systémech ve Spojeném království jednoznačně prokazují, že většina důchodových systémů ve Spojeném království poskytuje dávky, které významně překračují zákonné minimum.

| (183) | Za druhé, Komise se domnívá, že předložené srovnání s průměrnými důchodovými systémy je nutno posoudit kriticky, jelikož jednotlivé prvky srovnání vykazují různou úroveň kvality a spolehlivosti.







  (v miliardách GBP) |
| --- | --- |
| | | Náklady vztahující se k průměrnému důchodovému systému |
| 1 | Věk odchodu do důchodu v rámci RMPP v 60 letech v porovnání s průměrným věkem odchodu do důchodu v 63,5 letech | 3,5 |
| 2 | Náhrady za propuštění | 0,5 |
| 3 | Nové ocenění odložených důchodových práv zaměstnanců, kteří odešli ze služby před rokem 1991 | 1,1 |
| 4 | Navýšení vyplácených důchodů souvisejících se službou před rokem 1997 | 1,9 |
| | CELKEM | 6,9 |

(183)

Za druhé, Komise se domnívá, že předložené srovnání s průměrnými důchodovými systémy je nutno posoudit kriticky, jelikož jednotlivé prvky srovnání vykazují různou úroveň kvality a spolehlivosti.

(v miliardách GBP)

Náklady vztahující se k průměrnému důchodovému systému

1

Věk odchodu do důchodu v rámci RMPP v 60 letech v porovnání s průměrným věkem odchodu do důchodu v 63,5 letech

3,5

2

Náhrady za propuštění

0,5

3

Nové ocenění odložených důchodových práv zaměstnanců, kteří odešli ze služby před rokem 1991

1,1

4

Navýšení vyplácených důchodů souvisejících se službou před rokem 1997

1,9

CELKEM

6,9

| (184) | V porovnání s věkem odchodu do důchodu v rámci RMPP v 60 letech byl v období 1990 až 2010 průměrný věk odchodu do důchodu v důchodových systémech soukromého sektoru ve Spojeném království 63,5 roku. Rozdíl v nákladech na důchod ve výši 3,5 miliardy GBP je vypočítán na základě spolehlivých údajů. |
| --- | --- |

(184)

V porovnání s věkem odchodu do důchodu v rámci RMPP v 60 letech byl v období 1990 až 2010 průměrný věk odchodu do důchodu v důchodových systémech soukromého sektoru ve Spojeném království 63,5 roku. Rozdíl v nákladech na důchod ve výši 3,5 miliardy GBP je vypočítán na základě spolehlivých údajů.

| (185) | Náhrady za propuštění ve výši 0,5 miliardy GBP v rámci RMPP nejsou u systémů soukromého sektoru obvyklé a jsou považovány za náklady na důchod, které jdou nad rámec nákladů obecných důchodových režimů. |
| --- | --- |

(185)

Náhrady za propuštění ve výši 0,5 miliardy GBP v rámci RMPP nejsou u systémů soukromého sektoru obvyklé a jsou považovány za náklady na důchod, které jdou nad rámec nákladů obecných důchodových režimů.

| (186) | V případě účastníků důchodových systémů ve Spojeném království, kteří odešli z aktivní služby před rokem 1991, se od důchodových systémů nevyžaduje poskytnutí navýšení o inflaci u všech dávek v období mezi odchodem ze zaměstnání a odchodem do důchodu. RMPP však poskytuje navýšení o inflaci u všech dávek pro tyto účastníky. Spojené království nebylo schopno poskytnout přesné počty systémů soukromého sektoru, které rovněž provádějí nové ocenění odložených důchodových práv u osob, které odešly ze služby před rokem 1991, ujistilo však Komisi, že velká většina systémů toto přecenění neprovádí. Ve výpočtu mimořádných závazků ve výši 1,1 miliardy GBP se bez dostatečného zdůvodnění předpokládá, že by 75 % všech systémů soukromého sektoru takové dodatečné dávky neposkytovalo. |
| --- | --- |

(186)

V případě účastníků důchodových systémů ve Spojeném království, kteří odešli z aktivní služby před rokem 1991, se od důchodových systémů nevyžaduje poskytnutí navýšení o inflaci u všech dávek v období mezi odchodem ze zaměstnání a odchodem do důchodu. RMPP však poskytuje navýšení o inflaci u všech dávek pro tyto účastníky. Spojené království nebylo schopno poskytnout přesné počty systémů soukromého sektoru, které rovněž provádějí nové ocenění odložených důchodových práv u osob, které odešly ze služby před rokem 1991, ujistilo však Komisi, že velká většina systémů toto přecenění neprovádí. Ve výpočtu mimořádných závazků ve výši 1,1 miliardy GBP se bez dostatečného zdůvodnění předpokládá, že by 75 % všech systémů soukromého sektoru takové dodatečné dávky neposkytovalo.

| (187) | Na rozdíl od RMPP se důchodová práva získaná před rokem 1997 obvykle nemusí navýšit, jakmile začnou být příslušnému účastníkovi systému vypláceny důchodové dávky. 36 % systémů soukromého sektoru však zaručuje navýšení v souladu s inflací stejně jako RMPP. Ostatní systémy soukromého sektoru nenabízejí zaručené navýšení ve stejném rozsahu, v minulosti však bylo běžnou praxí, že většina těchto systémů rozhodovala podle vlastního uvážení o navýšení, které se blížilo zaručenému navýšení. Odborník Spojeného království pochybuje, zda bude tato praxe pokračovat v budoucnu, jelikož soukromé systémy nyní rovněž vykazují deficit a mohou rozhodnout o nižším navýšení, které je ponecháno na volném uvážení. Vypočítané historické náklady ve výši 1,9 miliardy GBP jsou citlivé na předpoklady týkající se budoucího chování systémů soukromého sektoru, a ze čtyř složek historických nákladů proto představují nejméně spolehlivý odhad. |
| --- | --- |

(187)

Na rozdíl od RMPP se důchodová práva získaná před rokem 1997 obvykle nemusí navýšit, jakmile začnou být příslušnému účastníkovi systému vypláceny důchodové dávky. 36 % systémů soukromého sektoru však zaručuje navýšení v souladu s inflací stejně jako RMPP. Ostatní systémy soukromého sektoru nenabízejí zaručené navýšení ve stejném rozsahu, v minulosti však bylo běžnou praxí, že většina těchto systémů rozhodovala podle vlastního uvážení o navýšení, které se blížilo zaručenému navýšení. Odborník Spojeného království pochybuje, zda bude tato praxe pokračovat v budoucnu, jelikož soukromé systémy nyní rovněž vykazují deficit a mohou rozhodnout o nižším navýšení, které je ponecháno na volném uvážení. Vypočítané historické náklady ve výši 1,9 miliardy GBP jsou citlivé na předpoklady týkající se budoucího chování systémů soukromého sektoru, a ze čtyř složek historických nákladů proto představují nejméně spolehlivý odhad.

| (188) | Jak připouští samotné Spojené království, analýza historických nákladů srovnaných s průměrnou referenční hodnotou se nutně vyznačuje určitou mírou aproximace, a to vzhledem k rozmanitosti důchodových systémů ve Spojeném království a neexistenci podrobných referenčních údajů pro posledních 20–30 let. Ačkoliv se Spojené království domnívá, že odhady čtyř složek jsou na základě zkušeností odborníka přiměřené, podotýká nicméně, že se míra spolehlivosti a úroveň externích podpůrných údajů u jednotlivých složek liší. |
| --- | --- |

(188)

Jak připouští samotné Spojené království, analýza historických nákladů srovnaných s průměrnou referenční hodnotou se nutně vyznačuje určitou mírou aproximace, a to vzhledem k rozmanitosti důchodových systémů ve Spojeném království a neexistenci podrobných referenčních údajů pro posledních 20–30 let. Ačkoliv se Spojené království domnívá, že odhady čtyř složek jsou na základě zkušeností odborníka přiměřené, podotýká nicméně, že se míra spolehlivosti a úroveň externích podpůrných údajů u jednotlivých složek liší.

| (189) | Komise má za to, že odhady historických nákladů s ohledem na věk odchodu do důchodu a náhrady za propuštění jsou spolehlivé, jelikož byly vypočítány na základě objektivních údajů. Komise proto jako předběžný výsledek tohoto posouzení podotýká, že údaje poskytnuté Spojeným královstvím ohledně mimořádnosti penzijních závazků poskytují dostatečné důkazy k odůvodnění (částečného) zbavení penzijního deficitu, pokud je podpora omezena na historické náklady vyplývající z těchto dvou složek. |
| --- | --- |

(189)

Komise má za to, že odhady historických nákladů s ohledem na věk odchodu do důchodu a náhrady za propuštění jsou spolehlivé, jelikož byly vypočítány na základě objektivních údajů. Komise proto jako předběžný výsledek tohoto posouzení podotýká, že údaje poskytnuté Spojeným královstvím ohledně mimořádnosti penzijních závazků poskytují dostatečné důkazy k odůvodnění (částečného) zbavení penzijního deficitu, pokud je podpora omezena na historické náklady vyplývající z těchto dvou složek.

| (190) | Co se však týká ostatních složek, rozsah mimořádnosti je citlivý na předpoklady přijaté odborníkem. Ačkoliv Komise uznává, že RMPP poskytuje štědřejší dávky než průměrné systémy soukromého sektoru, přesné vyčíslení je obtížné. |
| --- | --- |

(190)

Co se však týká ostatních složek, rozsah mimořádnosti je citlivý na předpoklady přijaté odborníkem. Ačkoliv Komise uznává, že RMPP poskytuje štědřejší dávky než průměrné systémy soukromého sektoru, přesné vyčíslení je obtížné.

| (191) | Komise proto vyvozuje závěr, že ačkoliv je předložená odborná studie založena na přiměřených předpokladech, pokud jde o mimořádnost vyplývající z dřívějšího věku odchodu do důchodu a náhrad za propuštění, postrádá dostatek (historických) údajů ohledně ostatních zdrojů mimořádné výše závazků, a nelze ji proto považovat za dostatečně spolehlivou k odůvodnění zbavení penzijního deficitu RMPP v plné výši. |
| --- | --- |

(191)

Komise proto vyvozuje závěr, že ačkoliv je předložená odborná studie založena na přiměřených předpokladech, pokud jde o mimořádnost vyplývající z dřívějšího věku odchodu do důchodu a náhrad za propuštění, postrádá dostatek (historických) údajů ohledně ostatních zdrojů mimořádné výše závazků, a nelze ji proto považovat za dostatečně spolehlivou k odůvodnění zbavení penzijního deficitu RMPP v plné výši.

| (192) | Komise je mimoto názoru, že úplné zbavení penzijního deficitu by vedlo k tomu, že by se podnik RMG nacházel v lepším postavení než jeho konkurenti a ostatní společnosti ve Spojeném království, pokud jde o penzijní závazky. Pokud se posoudí penzijní deficity, které ve svých rozvahách vykazují společnosti zahrnuté do indexu FTSE 100 (40), velká většina těchto společností se srovnatelným profilem jako podnik RMG v současnosti rovněž vykazuje penzijní deficity kvůli prodlužování střední délky života účastníků důchodových systémů a nepříznivým podmínkám na akciových trzích. |
| --- | --- |

(192)

Komise je mimoto názoru, že úplné zbavení penzijního deficitu by vedlo k tomu, že by se podnik RMG nacházel v lepším postavení než jeho konkurenti a ostatní společnosti ve Spojeném království, pokud jde o penzijní závazky. Pokud se posoudí penzijní deficity, které ve svých rozvahách vykazují společnosti zahrnuté do indexu FTSE 100 (40), velká většina těchto společností se srovnatelným profilem jako podnik RMG v současnosti rovněž vykazuje penzijní deficity kvůli prodlužování střední délky života účastníků důchodových systémů a nepříznivým podmínkám na akciových trzích.

| (193) | K překonání těchto problémů při posuzování slučitelnosti dotyčné podpory přezkoumala Komise průměrné penzijní deficity společností s podobným profilem jako podnik RMG. |
| --- | --- |

(193)

K překonání těchto problémů při posuzování slučitelnosti dotyčné podpory přezkoumala Komise průměrné penzijní deficity společností s podobným profilem jako podnik RMG.

| (194) | Spojené království uvedlo, že vhodné měřítko relativní zátěže spojené s penzijními závazky a schopnosti podniku financovat tyto závazky poskytuje poměr penzijního deficitu k EBITDA (earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization – hospodářský výsledek před odečtením úroků, daní a odpisů). Pro společnosti zahrnuté do indexu FTSE 100 předložilo Spojené království poslední dostupné účetní údaje o penzijních deficitech a ukazateli EBITDA z roku 2011. Komise usuzuje, že v průměru vykazují společnosti zahrnuté do indexu FTSE 100 penzijní deficit, který činí [16 až 23 %] EBITDA. |
| --- | --- |

(194)

Spojené království uvedlo, že vhodné měřítko relativní zátěže spojené s penzijními závazky a schopnosti podniku financovat tyto závazky poskytuje poměr penzijního deficitu k EBITDA (earnings before interest, taxes, depreciation, and amortization – hospodářský výsledek před odečtením úroků, daní a odpisů). Pro společnosti zahrnuté do indexu FTSE 100 předložilo Spojené království poslední dostupné účetní údaje o penzijních deficitech a ukazateli EBITDA z roku 2011. Komise usuzuje, že v průměru vykazují společnosti zahrnuté do indexu FTSE 100 penzijní deficit, který činí [16 až 23 %] EBITDA.

| (195) | Penzijní deficit podniku RMG je naproti tomu podstatně vyšší než jeho ukazatel EBITDA, například ve vztahu k ukazateli EBITDA za rok 2011 představuje penzijní deficit podniku RMG více než 12násobek ukazatele EBITDA. Jelikož podnikání v oblasti listovních zásilek je velmi náročné na práci, je podnik RMG obzvláště vystaven riziku rostoucích penzijních deficitů dávkově definovaných systémů, které podnik RMG schválil v době před liberalizací. V porovnání s ostatními společnostmi s podobným profilem se proto podnik RMG nachází v horší finanční situaci, pokud jde o jeho schopnost hradit penzijní deficity z průběžných příjmů. |
| --- | --- |

(195)

Penzijní deficit podniku RMG je naproti tomu podstatně vyšší než jeho ukazatel EBITDA, například ve vztahu k ukazateli EBITDA za rok 2011 představuje penzijní deficit podniku RMG více než 12násobek ukazatele EBITDA. Jelikož podnikání v oblasti listovních zásilek je velmi náročné na práci, je podnik RMG obzvláště vystaven riziku rostoucích penzijních deficitů dávkově definovaných systémů, které podnik RMG schválil v době před liberalizací. V porovnání s ostatními společnostmi s podobným profilem se proto podnik RMG nachází v horší finanční situaci, pokud jde o jeho schopnost hradit penzijní deficity z průběžných příjmů.

| (196) | Komise se domnívá, že poměr penzijního deficitu k EBITDA poskytuje přiměřenou referenční hodnotu pro penzijní deficit, který obvykle přebírají společnosti ve Spojeném království se srovnatelným profilem jako podnik RMG. Podpora poskytnutá s cílem zbavit podnik RMG mimořádných penzijních závazků může být proto považována za slučitelnou, pokud podnik RMG bude po poskytnutí podpory vykazovat ve své rozvaze závazek, který je srovnatelný s penzijním deficitem, jenž ve své rozvaze obvykle vykazuje podobně velká společnost ve Spojeném království. S použitím společností zahrnutých do indexu FTSE 100, které vykazují průměrný závazek za penzijní deficity ve výši [16 až 23 %] jejich EBITDA, jako referenční skupiny by si podnik RMG měl ponechat závazek za penzijní deficit, který odpovídá [16 až 23 %] jeho EBITDA. Takto bude zbavení penzijního deficitu omezeno na náklady na důchody, které srovnatelné společnosti v soukromém sektoru obvykle nepřebírají. |
| --- | --- |

(196)

Komise se domnívá, že poměr penzijního deficitu k EBITDA poskytuje přiměřenou referenční hodnotu pro penzijní deficit, který obvykle přebírají společnosti ve Spojeném království se srovnatelným profilem jako podnik RMG. Podpora poskytnutá s cílem zbavit podnik RMG mimořádných penzijních závazků může být proto považována za slučitelnou, pokud podnik RMG bude po poskytnutí podpory vykazovat ve své rozvaze závazek, který je srovnatelný s penzijním deficitem, jenž ve své rozvaze obvykle vykazuje podobně velká společnost ve Spojeném království. S použitím společností zahrnutých do indexu FTSE 100, které vykazují průměrný závazek za penzijní deficity ve výši [16 až 23 %] jejich EBITDA, jako referenční skupiny by si podnik RMG měl ponechat závazek za penzijní deficit, který odpovídá [16 až 23 %] jeho EBITDA. Takto bude zbavení penzijního deficitu omezeno na náklady na důchody, které srovnatelné společnosti v soukromém sektoru obvykle nepřebírají.

| (197) | Spojené království vypočítalo poměr penzijního deficitu podniku RMG k EBITDA na základě EBITDA podniku RMG v roce 2011. Komise se však domnívá, že použití ukazatele EBITDA z roku 2011 je chybné, jelikož tento ukazatel byl v roce 2011 kvůli finančním a provozním problémům podniku RMG obzvláště nízký. |
| --- | --- |

(197)

Spojené království vypočítalo poměr penzijního deficitu podniku RMG k EBITDA na základě EBITDA podniku RMG v roce 2011. Komise se však domnívá, že použití ukazatele EBITDA z roku 2011 je chybné, jelikož tento ukazatel byl v roce 2011 kvůli finančním a provozním problémům podniku RMG obzvláště nízký.

| (198) | Za účelem porovnání penzijního deficitu proto Komise považuje za vhodné použít odhadovaný průměrný ukazatel EBITDA za období od roku 2010 do roku 2015 k zohlednění skutečnosti, že se zisky podniku RMG mají podle předpokladů v nadcházejících letech zvyšovat. Jelikož se průměrný ukazatel EBITDA odhaduje na částku ve výši [...] milionů GBP, penzijní deficit, který by si měl podnik RMG ponechat ve své rozvaze po zbavení penzijních závazků, činí 150 milionů GBP. |
| --- | --- |

(198)

Za účelem porovnání penzijního deficitu proto Komise považuje za vhodné použít odhadovaný průměrný ukazatel EBITDA za období od roku 2010 do roku 2015 k zohlednění skutečnosti, že se zisky podniku RMG mají podle předpokladů v nadcházejících letech zvyšovat. Jelikož se průměrný ukazatel EBITDA odhaduje na částku ve výši [...] milionů GBP, penzijní deficit, který by si měl podnik RMG ponechat ve své rozvaze po zbavení penzijních závazků, činí 150 milionů GBP.

| (199) | K náležitému posouzení dopadu na rozvahu podniku RMG jsou nezbytná další vysvětlení:






  i) | jelikož je srovnání provedeno na úrovni celkového vystavení podniku jeho penzijnímu deficitu, mělo by se mít za to, že referenční deficit ve výši 150 milionů GBP zahrnuje deficity všech penzijních programů, na něž podnik RMG v současnosti přispívá, |
| --- | --- | --- |

(199)

K náležitému posouzení dopadu na rozvahu podniku RMG jsou nezbytná další vysvětlení:

i)

jelikož je srovnání provedeno na úrovni celkového vystavení podniku jeho penzijnímu deficitu, mělo by se mít za to, že referenční deficit ve výši 150 milionů GBP zahrnuje deficity všech penzijních programů, na něž podnik RMG v současnosti přispívá,

| ii) | referenční hodnota ve výši 150 milionů GBP představuje v souladu s obecně uznávanými pravidly IAS celkovou odpovědnost podniku RMG za historické penzijní deficity vzniklé k datu zbavení penzijních závazků dne 1. dubna 2012. |
| --- | --- |

ii)

referenční hodnota ve výši 150 milionů GBP představuje v souladu s obecně uznávanými pravidly IAS celkovou odpovědnost podniku RMG za historické penzijní deficity vzniklé k datu zbavení penzijních závazků dne 1. dubna 2012.

| (200) | Komise se domnívá, že aby se zbavení penzijních závazků považovalo za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, musí být omezeno tak, aby podnik RMG nesl i nadále odpovědnost za penzijní deficit, který je v souladu s průměrným penzijním deficitem, jenž ve svých rozvahách vykazují společnosti ve Spojeném království se srovnatelným profilem. Při použití průměrného penzijního deficitu společností zahrnutých do indexu FTSE 100 jako referenční hodnoty musí být proto zbavení penzijního deficitu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) jako náhrady za historické náklady na důchody omezeno tak, aby si podnik RMG ponechal k datu zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012 ve své rozvaze odpovědnost za částku ve výši 150 milionů GBP za vzniklé deficity penzijních programů, na něž podnik RMG přispívá. |
| --- | --- |

(200)

Komise se domnívá, že aby se zbavení penzijních závazků považovalo za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, musí být omezeno tak, aby podnik RMG nesl i nadále odpovědnost za penzijní deficit, který je v souladu s průměrným penzijním deficitem, jenž ve svých rozvahách vykazují společnosti ve Spojeném království se srovnatelným profilem. Při použití průměrného penzijního deficitu společností zahrnutých do indexu FTSE 100 jako referenční hodnoty musí být proto zbavení penzijního deficitu podle čl. 107 odst. 3 písm. c) jako náhrady za historické náklady na důchody omezeno tak, aby si podnik RMG ponechal k datu zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012 ve své rozvaze odpovědnost za částku ve výši 150 milionů GBP za vzniklé deficity penzijních programů, na něž podnik RMG přispívá.

| (201) | Komise mimoto podotýká, že na rozdíl od předchozích případů neovlivní zbavení penzijního deficitu průběžné náklady podniku RMG na důchody, jelikož je omezeno na historický penzijní deficit vzniklý do data zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012. Jelikož RMPP byl dne 31. března 2008 pro nové účastníky uzavřen a v současnosti aktivní účastníci RMPP souhlasili se snížením svých důchodových dávek, bude se vystavení podniku RMG dávkově definovanému systému postupem času snižovat. Komise se proto domnívá, že by s ohledem na penzijní závazky vzniklé vůči účastníkům RMPP po 31. březnu 2012 neměl podnik RMG v budoucnu obdržet žádnou podporu jako náhradu za historické náklady. |
| --- | --- |

(201)

Komise mimoto podotýká, že na rozdíl od předchozích případů neovlivní zbavení penzijního deficitu průběžné náklady podniku RMG na důchody, jelikož je omezeno na historický penzijní deficit vzniklý do data zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012. Jelikož RMPP byl dne 31. března 2008 pro nové účastníky uzavřen a v současnosti aktivní účastníci RMPP souhlasili se snížením svých důchodových dávek, bude se vystavení podniku RMG dávkově definovanému systému postupem času snižovat. Komise se proto domnívá, že by s ohledem na penzijní závazky vzniklé vůči účastníkům RMPP po 31. březnu 2012 neměl podnik RMG v budoucnu obdržet žádnou podporu jako náhradu za historické náklady.

| (202) | Komise má za to, že stanovení těchto podmínek zajistí, aby zbavení penzijního deficitu nezajistilo podniku RMG lepší postavení oproti jeho konkurentům, pokud jde o odpovědnost za vzniklé penzijní deficity a rovněž hrazení průběžných nákladů na důchody. |
| --- | --- |

(202)

Komise má za to, že stanovení těchto podmínek zajistí, aby zbavení penzijního deficitu nezajistilo podniku RMG lepší postavení oproti jeho konkurentům, pokud jde o odpovědnost za vzniklé penzijní deficity a rovněž hrazení průběžných nákladů na důchody.

5.2.2   Slučitelnost opatření k snížení dluhu podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci

| (203) | V souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizací musí podpora splňovat kritéria slučitelnosti uvedená v oddíle 3.2.2. těchto pokynů, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy: |
| --- | --- |

(203)

V souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizací musí podpora splňovat kritéria slučitelnosti uvedená v oddíle 3.2.2. těchto pokynů, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy:

| (204) | Podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné správy téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. V pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou uvedeny rovněž některé obvyklé příznaky těchto společností, jako je narůstající dluh či klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv. |
| --- | --- |

(204)

Podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné správy téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. V pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou uvedeny rovněž některé obvyklé příznaky těchto společností, jako je narůstající dluh či klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.

| (205) | Jak bylo uvedeno již v oddíle 3.4 rozhodnutí o zahájení řízení, podnik RMG je podnikem v obtížích, jak je vymezen v oddíle 2.1 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, jelikož vykazuje obvyklé příznaky takovéhoto podniku: například zápornou čistou hodnotu ve výši přibližně 3 000 milionů GBP v rozvaze v březnu 2011, pokles výnosů v období od roku 2008 do roku 2011 o 3 % a záporný peněžní tok před odečtením úroků v účetním období 2011/2012 ve výši přibližně [...] milionů GBP. |
| --- | --- |

(205)

Jak bylo uvedeno již v oddíle 3.4 rozhodnutí o zahájení řízení, podnik RMG je podnikem v obtížích, jak je vymezen v oddíle 2.1 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, jelikož vykazuje obvyklé příznaky takovéhoto podniku: například zápornou čistou hodnotu ve výši přibližně 3 000 milionů GBP v rozvaze v březnu 2011, pokles výnosů v období od roku 2008 do roku 2011 o 3 % a záporný peněžní tok před odečtením úroků v účetním období 2011/2012 ve výši přibližně [...] milionů GBP.

| (206) | Ačkoliv zbavení penzijního deficitu, které Komise považuje za slučitelnou podporu na náhradu historických nákladů na důchody podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud je toto zbavení omezeno tak, aby si podnik RMG ponechal v rozvaze částku ve výši 150 milionů GBP, sníží závazky podniku RMG a zlepší jeho peněžní tok, finanční obtíže podniku RMG vyřešeny nebudou. I po zbavení penzijního deficitu zůstanou očekávané peněžní toky podniku RMG před odečtením úroků záporné nebo jen mírně kladné. Podnik RMG nebude každopádně schopen splatit své dluhy ve výši [...] milionů GBP ve lhůtě splatnosti v [...]. I když se očekává, že po zbavení penzijního deficitu bude rozvaha vykazovat čistá aktiva ve výši [...] milionů GBP, nedosáhne podnik RMG dostatečně vysokého úvěrového ratingu, aby mohl získat finanční prostředky na finančních trzích. |
| --- | --- |

(206)

Ačkoliv zbavení penzijního deficitu, které Komise považuje za slučitelnou podporu na náhradu historických nákladů na důchody podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud je toto zbavení omezeno tak, aby si podnik RMG ponechal v rozvaze částku ve výši 150 milionů GBP, sníží závazky podniku RMG a zlepší jeho peněžní tok, finanční obtíže podniku RMG vyřešeny nebudou. I po zbavení penzijního deficitu zůstanou očekávané peněžní toky podniku RMG před odečtením úroků záporné nebo jen mírně kladné. Podnik RMG nebude každopádně schopen splatit své dluhy ve výši [...] milionů GBP ve lhůtě splatnosti v [...]. I když se očekává, že po zbavení penzijního deficitu bude rozvaha vykazovat čistá aktiva ve výši [...] milionů GBP, nedosáhne podnik RMG dostatečně vysokého úvěrového ratingu, aby mohl získat finanční prostředky na finančních trzích.

| (207) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že se podnik RMG považuje za „podnik v obtížích“ ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, a je proto způsobilý pro podporu na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(207)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že se podnik RMG považuje za „podnik v obtížích“ ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, a je proto způsobilý pro podporu na restrukturalizaci.

| (208) | Podle bodů 34–37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který byl schválen Komisí a k němuž se dotčený členský stát zavázal. Plán restrukturalizace musí podrobně analyzovat problémy, které způsobily obtíže podniku, a objasnit způsoby dosažení dlouhodobé životaschopnosti a zdraví podniku v přiměřené lhůtě. Je nutno zajistit, aby byla restrukturalizační opatření vhodná k odstranění problémů podniku a umožňovala podniku pokrok směrem k nové struktuře, která mu umožní stát na vlastních nohou. Zlepšení životaschopnosti musí být především výsledkem interních opatření. |
| --- | --- |

(208)

Podle bodů 34–37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který byl schválen Komisí a k němuž se dotčený členský stát zavázal. Plán restrukturalizace musí podrobně analyzovat problémy, které způsobily obtíže podniku, a objasnit způsoby dosažení dlouhodobé životaschopnosti a zdraví podniku v přiměřené lhůtě. Je nutno zajistit, aby byla restrukturalizační opatření vhodná k odstranění problémů podniku a umožňovala podniku pokrok směrem k nové struktuře, která mu umožní stát na vlastních nohou. Zlepšení životaschopnosti musí být především výsledkem interních opatření.

| (209) | Plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí vycházet z realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku. Očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností. |
| --- | --- |

(209)

Plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí vycházet z realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku. Očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností.

| (210) | Aktualizovaný plán restrukturalizace, který Spojené království předložilo Komisi, zahrnuje období 2010–2015. |
| --- | --- |

(210)

Aktualizovaný plán restrukturalizace, který Spojené království předložilo Komisi, zahrnuje období 2010–2015.

| (211) | Podnik RMG začal v účetním období 2010/2011 provádět významná opatření k odstranění problémů týkajících se neefektivnosti podnikání v oblasti listovních zásilek. V roce 2010 začal podnik RMG uzavírat ve větším rozsahu ztrátová poštovní střediska, zavádět nové stroje k automatizaci třídicích činností a reorganizovat doručovací pošty na základě programu k zvýšení efektivnosti „World Class Mail“. |
| --- | --- |

(211)

Podnik RMG začal v účetním období 2010/2011 provádět významná opatření k odstranění problémů týkajících se neefektivnosti podnikání v oblasti listovních zásilek. V roce 2010 začal podnik RMG uzavírat ve větším rozsahu ztrátová poštovní střediska, zavádět nové stroje k automatizaci třídicích činností a reorganizovat doručovací pošty na základě programu k zvýšení efektivnosti „World Class Mail“.

| (212) | V roce 2010 navázalo Spojené království s Komisí kontakty před oznámením za účelem poskytnutí informací o plánovaných restrukturalizačních opatřeních a o potřebě podpory na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(212)

V roce 2010 navázalo Spojené království s Komisí kontakty před oznámením za účelem poskytnutí informací o plánovaných restrukturalizačních opatřeních a o potřebě podpory na restrukturalizaci.

| (213) | Od roku 2010 provádí podnik RMG významná restrukturalizační opatření (jak jsou popsána v plánu restrukturalizace), která zavedla skokovou změnu činnosti podniku RMG v oblasti listovních zásilek. Tato opatření odstraňují neefektivnost činností v oblasti listovních zásilek (nadměrný počet zaměstnanců, chybějící automatizace, příliš vysoký počet třídicích center) v porovnání s ostatními zavedenými provozovateli poštovních služeb v Evropě, kteří již vynaložili úsilí o modernizaci a dosáhli zdravé finanční situace. |
| --- | --- |

(213)

Od roku 2010 provádí podnik RMG významná restrukturalizační opatření (jak jsou popsána v plánu restrukturalizace), která zavedla skokovou změnu činnosti podniku RMG v oblasti listovních zásilek. Tato opatření odstraňují neefektivnost činností v oblasti listovních zásilek (nadměrný počet zaměstnanců, chybějící automatizace, příliš vysoký počet třídicích center) v porovnání s ostatními zavedenými provozovateli poštovních služeb v Evropě, kteří již vynaložili úsilí o modernizaci a dosáhli zdravé finanční situace.

| (214) | Navrhovaná modernizace provozu podniku RMG zahrnuje změny ve všech oblastech a vede k významným úsporám nákladů pro podnik. Modernizace zajistí úspory zavedením nových technologií a efektivnějších pracovních postupů, jelikož podnik RMG zavádí v celé síti pro listovní zásilky program „World Class Mail“, jehož cílem je zvýšit produktivitu zavedením osvědčených postupů. Modernizace provozu má podle předpokladů vést do účetního období 2014/2015 k ročním úsporám nákladů ve výši [...] milionů GBP (po očištění o růst mezd), a to na základě snížení počtu zaměstnanců o [...]. |
| --- | --- |

(214)

Navrhovaná modernizace provozu podniku RMG zahrnuje změny ve všech oblastech a vede k významným úsporám nákladů pro podnik. Modernizace zajistí úspory zavedením nových technologií a efektivnějších pracovních postupů, jelikož podnik RMG zavádí v celé síti pro listovní zásilky program „World Class Mail“, jehož cílem je zvýšit produktivitu zavedením osvědčených postupů. Modernizace provozu má podle předpokladů vést do účetního období 2014/2015 k ročním úsporám nákladů ve výši [...] milionů GBP (po očištění o růst mezd), a to na základě snížení počtu zaměstnanců o [...].

| (215) | Komise proto dospěla k závěru, že aktualizovaný plán restrukturalizace náležitě odstraňuje nedostatky činnosti podniku RMG v oblasti listovních zásilek a umožňuje mu pokrok směrem k nové a udržitelné struktuře. Zvýšení ziskovosti podniku RMG vyplývá z interních opatření (např. uzavření třídicích center, zefektivnění vnitřních procesů a významného snížení počtu pracovníků), která zvýší produktivitu podniku RMG na zmenšujícím se trhu listovních zásilek. |
| --- | --- |

(215)

Komise proto dospěla k závěru, že aktualizovaný plán restrukturalizace náležitě odstraňuje nedostatky činnosti podniku RMG v oblasti listovních zásilek a umožňuje mu pokrok směrem k nové a udržitelné struktuře. Zvýšení ziskovosti podniku RMG vyplývá z interních opatření (např. uzavření třídicích center, zefektivnění vnitřních procesů a významného snížení počtu pracovníků), která zvýší produktivitu podniku RMG na zmenšujícím se trhu listovních zásilek.

| (216) | Komise rovněž podotýká, že podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí plán restrukturalizace zajistit obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku. Jelikož plán restrukturalizace prokazuje, že podnik RMG dosáhne ziskovosti k udržení svých činností již do konce účetního období 2014/2015 v březnu 2015, nebude proto v období od března 2015 nutné poskytovat další podporu. |
| --- | --- |

(216)

Komise rovněž podotýká, že podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí plán restrukturalizace zajistit obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku. Jelikož plán restrukturalizace prokazuje, že podnik RMG dosáhne ziskovosti k udržení svých činností již do konce účetního období 2014/2015 v březnu 2015, nebude proto v období od března 2015 nutné poskytovat další podporu.

| (217) | Životaschopnost bude proto obnovena během pětiletého období restrukturalizace, což Komise považuje za přiměřenou lhůtu (41). V daném případě se nezdá, že by podnik RMG mohl obnovit svou dlouhodobou životaschopnost v kratší lhůtě vzhledem k rozsahu restrukturalizace (zahrnující rozsáhlou změnu v obchodních činnostech podniku RMG, snižování počtu pracovníků a uzavření vysokého počtu poštovních středisek) a nutnosti zajistit nepřetržité poskytování všeobecné služby. |
| --- | --- |

(217)

Životaschopnost bude proto obnovena během pětiletého období restrukturalizace, což Komise považuje za přiměřenou lhůtu (41). V daném případě se nezdá, že by podnik RMG mohl obnovit svou dlouhodobou životaschopnost v kratší lhůtě vzhledem k rozsahu restrukturalizace (zahrnující rozsáhlou změnu v obchodních činnostech podniku RMG, snižování počtu pracovníků a uzavření vysokého počtu poštovních středisek) a nutnosti zajistit nepřetržité poskytování všeobecné služby.

| (218) | Co se týká předpokladů ohledně budoucí nabídky a poptávky na relevantních trzích, Komise podotýká, že plán restrukturalizace již v základním scénáři (viz 76. bod odůvodnění) předpokládá roční pokles poptávky v oblasti listovních zásilek o [...]. Vzhledem k nahrazování tradičních dopisů elektronickou poštou souhlasí Komise s vypracováním prognózy založené na podstatném snížení objemů listovních zásilek. Spojené království poskytlo rovněž finanční prognózy podniku RMG na základě pesimističtějšího a optimističtějšího scénáře: podle pesimistického scénáře bude roční pokles v oblasti listovních zásilek činit [...] místo [...] ročně, zatímco podle optimistického scénáře se předpokládá roční pokles ve výši pouze [...]. Očekávaná poptávka se bude proto podle pesimistického scénáře snižovat [...] rychleji a v případě optimistického scénáře [...] pomaleji než podle základního scénáře. Komise se domnívá, že tyto prognózy poskytují realistickou představu s dostatečně širokým rozpětím výsledků (např. očekávané objemy listovních zásilek se za 10 let sníží v rozmezí [...] stávajícího objemu podniku RMG). |
| --- | --- |

(218)

Co se týká předpokladů ohledně budoucí nabídky a poptávky na relevantních trzích, Komise podotýká, že plán restrukturalizace již v základním scénáři (viz 76. bod odůvodnění) předpokládá roční pokles poptávky v oblasti listovních zásilek o [...]. Vzhledem k nahrazování tradičních dopisů elektronickou poštou souhlasí Komise s vypracováním prognózy založené na podstatném snížení objemů listovních zásilek. Spojené království poskytlo rovněž finanční prognózy podniku RMG na základě pesimističtějšího a optimističtějšího scénáře: podle pesimistického scénáře bude roční pokles v oblasti listovních zásilek činit [...] místo [...] ročně, zatímco podle optimistického scénáře se předpokládá roční pokles ve výši pouze [...]. Očekávaná poptávka se bude proto podle pesimistického scénáře snižovat [...] rychleji a v případě optimistického scénáře [...] pomaleji než podle základního scénáře. Komise se domnívá, že tyto prognózy poskytují realistickou představu s dostatečně širokým rozpětím výsledků (např. očekávané objemy listovních zásilek se za 10 let sníží v rozmezí [...] stávajícího objemu podniku RMG).

| (219) | Obchodní plán podle základního scénáře prokazuje, že podnik RMG očekává dosažení bodu rovnováhy v [...] a od března 2015 dosáhne návratnosti investovaného kapitálu ve výši [...] %. Při porovnání se zavedenými provozovateli poštovních služeb v ostatních členských státech a soukromými provozovateli ve Spojeném království (42) je očekávaná návratnost podniku RMG v rozmezí návratnosti, kterou tyto společnosti dosahují v současnosti. Jelikož restrukturalizační opatření zajistí, aby podnik RMG dosáhl úrovně provozní účinnosti, která je srovnatelná s ostatními provozovateli poštovních služeb, lze přiměřeně očekávat, že podnik RMG bude v dlouhodobém horizontu vytvářet zisky ve stejném rozpětí jako jeho protějšky. |
| --- | --- |

(219)

Obchodní plán podle základního scénáře prokazuje, že podnik RMG očekává dosažení bodu rovnováhy v [...] a od března 2015 dosáhne návratnosti investovaného kapitálu ve výši [...] %. Při porovnání se zavedenými provozovateli poštovních služeb v ostatních členských státech a soukromými provozovateli ve Spojeném království (42) je očekávaná návratnost podniku RMG v rozmezí návratnosti, kterou tyto společnosti dosahují v současnosti. Jelikož restrukturalizační opatření zajistí, aby podnik RMG dosáhl úrovně provozní účinnosti, která je srovnatelná s ostatními provozovateli poštovních služeb, lze přiměřeně očekávat, že podnik RMG bude v dlouhodobém horizontu vytvářet zisky ve stejném rozpětí jako jeho protějšky.

| (220) | Co se týká pesimistického scénáře, očekává se, že podnik RMG dosáhne bodu rovnováhy v účetním období [...] a od roku 2015 docílí úrovně ziskovosti k financování svých činností a zajistí návratnost investovaného kapitálu ve výši [...]. Podnik RMG proto dosáhne dlouhodobé životaschopnosti i za méně příznivých tržních podmínek. |
| --- | --- |

(220)

Co se týká pesimistického scénáře, očekává se, že podnik RMG dosáhne bodu rovnováhy v účetním období [...] a od roku 2015 docílí úrovně ziskovosti k financování svých činností a zajistí návratnost investovaného kapitálu ve výši [...]. Podnik RMG proto dosáhne dlouhodobé životaschopnosti i za méně příznivých tržních podmínek.

| (221) | Na základě výše uvedených skutečností zastává Komise názor, že plán restrukturalizace je založen na realistických předpokladech. Poskytnuté předpoklady ohledně vývoje trhu jsou přijatelné a odhady uvedené v plánu restrukturalizace ohledně pokroku, pokud jde o celkový hospodářský výsledek podniku RMG, se proto jeví jako věrohodné. |
| --- | --- |

(221)

Na základě výše uvedených skutečností zastává Komise názor, že plán restrukturalizace je založen na realistických předpokladech. Poskytnuté předpoklady ohledně vývoje trhu jsou přijatelné a odhady uvedené v plánu restrukturalizace ohledně pokroku, pokud jde o celkový hospodářský výsledek podniku RMG, se proto jeví jako věrohodné.

| (222) | Po analýze a ověření aktualizovaného plánu restrukturalizace má Komise za to, že plán splňuje požadavky uvedené v bodech 34–37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, a zejména že obnoví životaschopnost podniku RMG v souladu s těmito pokyny. |
| --- | --- |

(222)

Po analýze a ověření aktualizovaného plánu restrukturalizace má Komise za to, že plán splňuje požadavky uvedené v bodech 34–37 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, a zejména že obnoví životaschopnost podniku RMG v souladu s těmito pokyny.

| (223) | Podle bodů 43–45 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být podpora omezena na nezbytné minimum a od příjemce podpory se očekává, že k restrukturalizaci přispěje významným dílem z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. V pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je rovněž jednoznačně uvedeno, že významná část financování restrukturalizace musí pocházet z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, a z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Takovéto přispění musí být skutečné a musí být co nejvyšší, u velkých podniků musí činit alespoň 50 %. Komise považuje podnik RMG za velký podnik ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(223)

Podle bodů 43–45 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být podpora omezena na nezbytné minimum a od příjemce podpory se očekává, že k restrukturalizaci přispěje významným dílem z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. V pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je rovněž jednoznačně uvedeno, že významná část financování restrukturalizace musí pocházet z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, a z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Takovéto přispění musí být skutečné a musí být co nejvyšší, u velkých podniků musí činit alespoň 50 %. Komise považuje podnik RMG za velký podnik ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

| (224) | V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti ohledně výše restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné pro provedení restrukturalizace. Během šetření poskytly orgány Spojeného království podrobnější seznam restrukturalizačních nákladů:








  (v milionech GBP) |
| --- | --- |
| | | Návrh Spojeného království pro období
  2010/2015 | Hodnocení Komise pro období
  2010/2015 |
| Náklady na restrukturalizaci pracovních sil | | [...] | [...] |
| — | Platby v souvislosti s propuštěním |

(224)

V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti ohledně výše restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné pro provedení restrukturalizace. Během šetření poskytly orgány Spojeného království podrobnější seznam restrukturalizačních nákladů:

(v milionech GBP)

Návrh Spojeného království pro období

2010/2015

Hodnocení Komise pro období

2010/2015

Náklady na restrukturalizaci pracovních sil

[...]

[...]

—

Platby v souvislosti s propuštěním

[...]

| — | Náklady na cestovné a přeřazení na jinou práci |
| --- | --- |

—

Náklady na cestovné a přeřazení na jinou práci

[...]

| — | Mimořádné jednorázové platby |
| --- | --- |

—

Mimořádné jednorázové platby

[...]

Náklady na restrukturalizaci kapacity

[...]

[...]

| — | Snížení počtu poštovních středisek |
| --- | --- |

—

Snížení počtu poštovních středisek

[...]

| — | Pružné způsoby doručování |
| --- | --- |

—

Pružné způsoby doručování

[...]

| — | Zavedení řazení zásilek podle doručovacích okrsků |
| --- | --- |

—

Zavedení řazení zásilek podle doručovacích okrsků

[...]

| — | Další investiční činnosti |
| --- | --- |

—

Další investiční činnosti

[...]

| — | Inteligentní stroje pro třídění listovních zásilek |
| --- | --- |

—

Inteligentní stroje pro třídění listovních zásilek

[...]

| — | Třídění balíků |
| --- | --- |

—

Třídění balíků

[...]

Náklady na restrukturalizaci IT

[...]

[...]

Zbavení penzijního deficitu

150

150

Mimořádné restrukturalizační náklady Royal Mail v souvislosti s oddělením od podniku Post Office Limited

[...]

0

Celkem

2 357

2 179

| (225) | V této souvislosti Komise podotýká, že ne všechny náklady by se měly automaticky považovat za restrukturalizační náklady. Podle Komise nesouvisí náklady na oddělení podniku POL s restrukturalizací činnosti podniku RMG v oblasti listovních zásilek, nýbrž s budoucí privatizací podniku RMG, a nelze je proto uznat jako způsobilé restrukturalizační náklady. |
| --- | --- |

(225)

V této souvislosti Komise podotýká, že ne všechny náklady by se měly automaticky považovat za restrukturalizační náklady. Podle Komise nesouvisí náklady na oddělení podniku POL s restrukturalizací činnosti podniku RMG v oblasti listovních zásilek, nýbrž s budoucí privatizací podniku RMG, a nelze je proto uznat jako způsobilé restrukturalizační náklady.

| (226) | Komise však uznává jako způsobilé veškeré náklady, které souvisí s programy restrukturalizace pracovních sil, kapacity a IT, jelikož jsou nezbytné k tomu, aby činnost podniku RMG v oblasti listovních zásilek splňovala normy odvětví a u činností v oblasti listovních zásilek zajistila dostatečnou návratnost. Komise mimoto uznává jako způsobilé finanční náklady restrukturalizace k obnovení dlouhodobé životaschopnosti další zbavení zbývajícího penzijního deficitu. |
| --- | --- |

(226)

Komise však uznává jako způsobilé veškeré náklady, které souvisí s programy restrukturalizace pracovních sil, kapacity a IT, jelikož jsou nezbytné k tomu, aby činnost podniku RMG v oblasti listovních zásilek splňovala normy odvětví a u činností v oblasti listovních zásilek zajistila dostatečnou návratnost. Komise mimoto uznává jako způsobilé finanční náklady restrukturalizace k obnovení dlouhodobé životaschopnosti další zbavení zbývajícího penzijního deficitu.

| (227) | Restrukturalizační náklady souvisí v prvé řadě s činností podniku RMG v oblasti listovních zásilek, která má zásadní význam pro zachování všeobecné poštovní služby a rovněž pro úlohu podniku RMG jako poskytovatele navazujícího přístupu ostatním provozovatelům poštovních služeb. Náklady na restrukturalizaci pracovních sil i kapacity souvisí pouze s úsilím o modernizaci třídicích center a následného doručování listovních zásilek (např. doručování zákazníkům „na poslední míli“). Oboje je nezbytné pro konkurenty, kteří dodávají listovní zásilky třídicím centrům za účelem konečného doručení zákazníkům, jelikož sami nemají k dispozici navazující sítě pro doručování. |
| --- | --- |

(227)

Restrukturalizační náklady souvisí v prvé řadě s činností podniku RMG v oblasti listovních zásilek, která má zásadní význam pro zachování všeobecné poštovní služby a rovněž pro úlohu podniku RMG jako poskytovatele navazujícího přístupu ostatním provozovatelům poštovních služeb. Náklady na restrukturalizaci pracovních sil i kapacity souvisí pouze s úsilím o modernizaci třídicích center a následného doručování listovních zásilek (např. doručování zákazníkům „na poslední míli“). Oboje je nezbytné pro konkurenty, kteří dodávají listovní zásilky třídicím centrům za účelem konečného doručení zákazníkům, jelikož sami nemají k dispozici navazující sítě pro doručování.

| (228) | Náklady na restrukturalizaci pracovních sil zahrnují mimo jiné platby v souvislosti s propuštěním ve výši [...] milionů GBP pro pracovníky odcházející kvůli uzavření třídicích center a racionalizaci doručování v terénu a náklady na cestovné a přeřazení na jinou práci ve výši [...] milionů GBP u zaměstnanců, kteří zůstali v podniku, nyní však pracují na jiných pracovištích. |
| --- | --- |

(228)

Náklady na restrukturalizaci pracovních sil zahrnují mimo jiné platby v souvislosti s propuštěním ve výši [...] milionů GBP pro pracovníky odcházející kvůli uzavření třídicích center a racionalizaci doručování v terénu a náklady na cestovné a přeřazení na jinou práci ve výši [...] milionů GBP u zaměstnanců, kteří zůstali v podniku, nyní však pracují na jiných pracovištích.

| (229) | Restrukturalizace kapacity spočívá v automatizaci třídicích center a zavedení nových způsobů doručování k zefektivnění činností. K nejdůležitějším nákladům na restrukturalizaci kapacity patří mimo jiné:






  i) | částka ve výši [...] milionů GBP na program racionalizace majetku spočívající ve snížení počtu poštovních středisek z 64 v březnu 2010 na [...] do března 2015, |
| --- | --- | --- |

(229)

Restrukturalizace kapacity spočívá v automatizaci třídicích center a zavedení nových způsobů doručování k zefektivnění činností. K nejdůležitějším nákladům na restrukturalizaci kapacity patří mimo jiné:

i)

částka ve výši [...] milionů GBP na program racionalizace majetku spočívající ve snížení počtu poštovních středisek z 64 v březnu 2010 na [...] do března 2015,

| ii) | částka ve výši [...] milionů GBP na zavedení nových a pružnějších způsobů doručování, |
| --- | --- |

ii)

částka ve výši [...] milionů GBP na zavedení nových a pružnějších způsobů doručování,

| iii) | částka ve výši [...] milionů GBP na investice do nových strojů pro třídění a řazení zásilek podle doručovacích okrsků. |
| --- | --- |

iii)

částka ve výši [...] milionů GBP na investice do nových strojů pro třídění a řazení zásilek podle doručovacích okrsků.

| (230) | Komise proto vyvozuje závěr, že s ohledem na požadavek týkající se vlastního příspěvku velkých podniků ve výši 50 % by podpora na restrukturalizaci neměla přesáhnout 50 % z částky 2 179 milionů GBP. |
| --- | --- |

(230)

Komise proto vyvozuje závěr, že s ohledem na požadavek týkající se vlastního příspěvku velkých podniků ve výši 50 % by podpora na restrukturalizaci neměla přesáhnout 50 % z částky 2 179 milionů GBP.

| (231) | V rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala Komise rovněž o tom, zda podnik RMG poskytne významný vlastní příspěvek na restrukturalizaci, jak se vyžaduje v bodě 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(231)

V rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala Komise rovněž o tom, zda podnik RMG poskytne významný vlastní příspěvek na restrukturalizaci, jak se vyžaduje v bodě 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

| (232) | V reakci na obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, poskytly orgány Spojeného království řadu podrobných údajů o částkách, které se považují za vlastní příspěvek podniku RMG na restrukturalizační náklady. |
| --- | --- |

(232)

V reakci na obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, poskytly orgány Spojeného království řadu podrobných údajů o částkách, které se považují za vlastní příspěvek podniku RMG na restrukturalizační náklady.

| (233) | Podle nejnovějšího podání přispěje podnik RMG k financování nákladů na restrukturalizační opatření v období 2010–2015 prodejem aktiv a dalšími finančními prostředky uvolněnými z vázaného důchodového účtu, a sice následovně:






  (v milionech GBP) |
| --- | --- |
| Prodej aktiv | [...] |
| Uvolnění vázaného důchodového účtu | [...] |
| Celkový vlastní příspěvek | 1 090 |

(233)

Podle nejnovějšího podání přispěje podnik RMG k financování nákladů na restrukturalizační opatření v období 2010–2015 prodejem aktiv a dalšími finančními prostředky uvolněnými z vázaného důchodového účtu, a sice následovně:

(v milionech GBP)

Prodej aktiv

[...]

Uvolnění vázaného důchodového účtu

[...]

Celkový vlastní příspěvek

1 090

| (234) | Aktiva, která mají být prodána, zahrnují odprodej podílů v jiných společnostech a rovněž prodej nemovitostí, které nejsou nezbytně nutné pro přežití podniku. Podnik RMG mimoto prodal nebo prodá nemovitosti, vozidla a zařízení, jež jsou nezbytně nutná pro jeho činnost, jsou však zpětně pronajatá. Úplný seznam zahrnuje tyto položky:






  i) | prodej 20 % podílu podniku RMG ve společnosti Camelot plc, provozovateli celostátní loterie ve Spojeném království, kanadskému penzijnímu fondu (OTPP) v červnu 2010, |
| --- | --- | --- |

(234)

Aktiva, která mají být prodána, zahrnují odprodej podílů v jiných společnostech a rovněž prodej nemovitostí, které nejsou nezbytně nutné pro přežití podniku. Podnik RMG mimoto prodal nebo prodá nemovitosti, vozidla a zařízení, jež jsou nezbytně nutná pro jeho činnost, jsou však zpětně pronajatá. Úplný seznam zahrnuje tyto položky:

i)

prodej 20 % podílu podniku RMG ve společnosti Camelot plc, provozovateli celostátní loterie ve Spojeném království, kanadskému penzijnímu fondu (OTPP) v červnu 2010,

| ii) | odprodej společnosti Romec Services Limited v dubnu 2011, |
| --- | --- |

ii)

odprodej společnosti Romec Services Limited v dubnu 2011,

| iii) | prodej nebo prodej a zpětný pronájem některých poštovních středisek a jiných nemovitostí. To zahrnuje prodej nebo prodej a zpětný pronájem prostor v Londýně, například [...]. Na základě programu prodeje a zpětného pronájmu podnik RMG prodal nebo prodá plné vlastnické právo na tyto nemovitosti a nový vlastník mu poskytl právo užívat tyto nemovitosti jako nájemce, |
| --- | --- |

iii)

prodej nebo prodej a zpětný pronájem některých poštovních středisek a jiných nemovitostí. To zahrnuje prodej nebo prodej a zpětný pronájem prostor v Londýně, například [...]. Na základě programu prodeje a zpětného pronájmu podnik RMG prodal nebo prodá plné vlastnické právo na tyto nemovitosti a nový vlastník mu poskytl právo užívat tyto nemovitosti jako nájemce,

| iv) | prodej nadbytečných pozemků a |
| --- | --- |

iv)

prodej nadbytečných pozemků a

| v) | prodej a zpětný pronájem zařízení a vozidel. |
| --- | --- |

v)

prodej a zpětný pronájem zařízení a vozidel.

| (235) | Zatímco hodnota prodejů, které již byly uzavřeny, je založena na skutečných výnosech z prodeje (ve výši [...] milionů GBP), ocenění budoucích tržeb z prodeje je konzervativní a vychází ze zkušeností podniku RMG s posledními prodejními transakcemi. |
| --- | --- |

(235)

Zatímco hodnota prodejů, které již byly uzavřeny, je založena na skutečných výnosech z prodeje (ve výši [...] milionů GBP), ocenění budoucích tržeb z prodeje je konzervativní a vychází ze zkušeností podniku RMG s posledními prodejními transakcemi.

| (236) | Další finanční prostředky jsou vytvořeny uvolněním vázaného důchodového účtu podniku RMG po zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012. Jelikož správce penzijního programu již nevyžaduje jistotu složenou na vázaném účtu, bude částka na vázaném účtu podniku RMG tomuto podniku vrácena. K tomuto datu se očekává, že vázaný účet podniku RMG (150 milionů GBP) přinese úroky ve výši [...] milionů GBP (což vede k celkové hodnotě ve výši [...] milionů GBP). |
| --- | --- |

(236)

Další finanční prostředky jsou vytvořeny uvolněním vázaného důchodového účtu podniku RMG po zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012. Jelikož správce penzijního programu již nevyžaduje jistotu složenou na vázaném účtu, bude částka na vázaném účtu podniku RMG tomuto podniku vrácena. K tomuto datu se očekává, že vázaný účet podniku RMG (150 milionů GBP) přinese úroky ve výši [...] milionů GBP (což vede k celkové hodnotě ve výši [...] milionů GBP).

| (237) | Po ověření, že opatření týkající se vlastního příspěvku podniku RMG již byla provedena nebo budou dokončena do března 2015 a že (jak potvrdilo Spojené království) hodnota prodeje je založena na tržních podmínkách, může Komise uznat, že částka ve výši 1 090 milionů GBP představuje vlastní příspěvek k plánu restrukturalizace. Po porovnání vlastního příspěvku se způsobilými restrukturalizačními náklady Komise konstatuje, že 50 % restrukturalizačních nákladů je financováno vlastním příspěvkem podniku RMG a že je splněn požadavek týkající se vlastního příspěvku velkých podniků, jak je uvedeno v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(237)

Po ověření, že opatření týkající se vlastního příspěvku podniku RMG již byla provedena nebo budou dokončena do března 2015 a že (jak potvrdilo Spojené království) hodnota prodeje je založena na tržních podmínkách, může Komise uznat, že částka ve výši 1 090 milionů GBP představuje vlastní příspěvek k plánu restrukturalizace. Po porovnání vlastního příspěvku se způsobilými restrukturalizačními náklady Komise konstatuje, že 50 % restrukturalizačních nákladů je financováno vlastním příspěvkem podniku RMG a že je splněn požadavek týkající se vlastního příspěvku velkých podniků, jak je uvedeno v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

| (238) | S ohledem na vlastní příspěvek podniku RMG proto Komise dospěla k závěru, že podpora v podobě opatření k snížení dluhu ve výši 1 089 milionů GBP je omezena na nezbytné minimum potřebných restrukturalizačních nákladů. V porovnání s prvotním oznámením opatření k snížení dluhu ve výši 1 700 milionů GBP a dodatečného revolvingového úvěrového nástroje ve výši 200 milionů GBP je nyní podpora na restrukturalizaci v podobě snížení dluhu v maximální výši 1 089 milionů GBP omezena na 50 % potřebných restrukturalizačních nákladů v období od března 2010 do března 2015. Významné snížení výše podpory v porovnání s prvotním oznámením zajišťuje, že podnik RMG nebude mít po dokončení plánu restrukturalizace v březnu 2015 k dispozici přebytečnou hotovost. |
| --- | --- |

(238)

S ohledem na vlastní příspěvek podniku RMG proto Komise dospěla k závěru, že podpora v podobě opatření k snížení dluhu ve výši 1 089 milionů GBP je omezena na nezbytné minimum potřebných restrukturalizačních nákladů. V porovnání s prvotním oznámením opatření k snížení dluhu ve výši 1 700 milionů GBP a dodatečného revolvingového úvěrového nástroje ve výši 200 milionů GBP je nyní podpora na restrukturalizaci v podobě snížení dluhu v maximální výši 1 089 milionů GBP omezena na 50 % potřebných restrukturalizačních nákladů v období od března 2010 do března 2015. Významné snížení výše podpory v porovnání s prvotním oznámením zajišťuje, že podnik RMG nebude mít po dokončení plánu restrukturalizace v březnu 2015 k dispozici přebytečnou hotovost.

| (239) | Podle bodů 38–42 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je nutno přijmout opatření s cílem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na konkurenty. Podpora nesmí příliš narušovat hospodářskou soutěž. To obvykle znamená omezení přítomnosti podniku na trzích na konci období restrukturalizace. Povinné omezení nebo snížení působnosti podniku na relevantním trhu představuje kompenzační faktor ve prospěch jeho konkurentů. Toto omezení by mělo být úměrné rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniku na trhu nebo trzích. |
| --- | --- |

(239)

Podle bodů 38–42 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je nutno přijmout opatření s cílem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na konkurenty. Podpora nesmí příliš narušovat hospodářskou soutěž. To obvykle znamená omezení přítomnosti podniku na trzích na konci období restrukturalizace. Povinné omezení nebo snížení působnosti podniku na relevantním trhu představuje kompenzační faktor ve prospěch jeho konkurentů. Toto omezení by mělo být úměrné rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniku na trhu nebo trzích.

| (240) | Komise za prvé podotýká, že na základě stávajících podmínek regulace přístupu k síti pro doručování je podnik RMG pro ostatní provozovatele poštovních služeb ve Spojeném království nepostradatelným obchodním partnerem, jelikož doručuje listovní zásilky konkurentů zákazníkům na „poslední míli“. Podnik RMG proto plní nezbytnou funkci pro působení na poštovním trhu ve Spojeném království, který je v současnosti založen na hospodářské soutěži především na navazujícím trhu vyšší úrovně, a nikoli na hospodářské soutěži v oblasti poskytování plného rozsahu služeb. Význam podniku RMG pro poštovní odvětví se jednoznačně odráží v připomínkách jeho konkurentů, kteří zdůrazňují nezbytnost zdravého a spolehlivého podniku RMG pro následné doručování listovních zásilek, a tudíž zachování všeobecné služby. Restrukturalizace podniku RMG proto poskytne hospodářské výhody celému poštovnímu odvětví ve Spojeném království a všem provozovatelům poštovních služeb umožní poskytovat lepší a efektivnější služby. |
| --- | --- |

(240)

Komise za prvé podotýká, že na základě stávajících podmínek regulace přístupu k síti pro doručování je podnik RMG pro ostatní provozovatele poštovních služeb ve Spojeném království nepostradatelným obchodním partnerem, jelikož doručuje listovní zásilky konkurentů zákazníkům na „poslední míli“. Podnik RMG proto plní nezbytnou funkci pro působení na poštovním trhu ve Spojeném království, který je v současnosti založen na hospodářské soutěži především na navazujícím trhu vyšší úrovně, a nikoli na hospodářské soutěži v oblasti poskytování plného rozsahu služeb. Význam podniku RMG pro poštovní odvětví se jednoznačně odráží v připomínkách jeho konkurentů, kteří zdůrazňují nezbytnost zdravého a spolehlivého podniku RMG pro následné doručování listovních zásilek, a tudíž zachování všeobecné služby. Restrukturalizace podniku RMG proto poskytne hospodářské výhody celému poštovnímu odvětví ve Spojeném království a všem provozovatelům poštovních služeb umožní poskytovat lepší a efektivnější služby.

| (241) | Při určování požadované úrovně kompenzačních opatření musí proto Komise vzít v úvahu zvláštní úlohu, kterou podnik RMG hraje v poštovním odvětví Spojeného království jako poskytovatel všeobecných služeb a přístupu pro všechny provozovatele poštovních služeb ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(241)

Při určování požadované úrovně kompenzačních opatření musí proto Komise vzít v úvahu zvláštní úlohu, kterou podnik RMG hraje v poštovním odvětví Spojeného království jako poskytovatel všeobecných služeb a přístupu pro všechny provozovatele poštovních služeb ve Spojeném království.

| (242) | V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že značně snížená podpora na restrukturalizaci (v porovnání s opatřeními podpory na restrukturalizaci ve výši více než 1 700 milionů GBP, která Spojené království oznámilo původně) bude použita především k zajištění fungování navazující sítě podniku RMG, která je nezbytná pro zajištění trvalého poskytování všeobecných poštovních služeb a zaručení přístupu k jeho síti pro doručování, je-li to použitelné podle § 38 zákona o poštovních službách a následných regulačních podmínek (viz níže). |
| --- | --- |

(242)

V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že značně snížená podpora na restrukturalizaci (v porovnání s opatřeními podpory na restrukturalizaci ve výši více než 1 700 milionů GBP, která Spojené království oznámilo původně) bude použita především k zajištění fungování navazující sítě podniku RMG, která je nezbytná pro zajištění trvalého poskytování všeobecných poštovních služeb a zaručení přístupu k jeho síti pro doručování, je-li to použitelné podle § 38 zákona o poštovních službách a následných regulačních podmínek (viz níže).

| (243) | Jak je objasněno v (227). bodě odůvodnění, opatření k snížení dluhu ve výši 1 089 milionů GBP podporuje především restrukturalizaci základních navazujících činností podniku RMG (např. třídicí centra, doručování „na poslední míli“). Náklady na restrukturalizaci pracovních sil ve výši [...] milionů GBP a rovněž náklady na restrukturalizaci kapacity ve výši [...] milionů GBP se týkají pouze navazujících činností, které jsou nezbytné pro všeobecnou službu a podnikání konkurentů v oblasti listovních zásilek. Rovněž ostatní restrukturalizační náklady souvisí z větší části s těmito navazujícími činnostmi. |
| --- | --- |

(243)

Jak je objasněno v (227). bodě odůvodnění, opatření k snížení dluhu ve výši 1 089 milionů GBP podporuje především restrukturalizaci základních navazujících činností podniku RMG (např. třídicí centra, doručování „na poslední míli“). Náklady na restrukturalizaci pracovních sil ve výši [...] milionů GBP a rovněž náklady na restrukturalizaci kapacity ve výši [...] milionů GBP se týkají pouze navazujících činností, které jsou nezbytné pro všeobecnou službu a podnikání konkurentů v oblasti listovních zásilek. Rovněž ostatní restrukturalizační náklady souvisí z větší části s těmito navazujícími činnostmi.

| (244) | Vzhledem ke klíčové úloze podniku RMG při následném doručování listovních zásilek, které je zásadní pro všechny provozovatele poštovních služeb ve Spojeném království, se zdá, že restrukturalizace podniku RMG má na stávající strukturu poštovního odvětví ve Spojeném království omezený rušivý účinek. Restrukturalizace navazující sítě podniku RMG zajistí efektivnější a cenově dostupnou službu jak pro veřejnost, tak i ostatní provozovatele poštovních služeb ve Spojeném království, kteří se musí spoléhat na přístup k navazující síti podniku RMG, jak je stanoveno v příslušných regulačních předpisech. |
| --- | --- |

(244)

Vzhledem ke klíčové úloze podniku RMG při následném doručování listovních zásilek, které je zásadní pro všechny provozovatele poštovních služeb ve Spojeném království, se zdá, že restrukturalizace podniku RMG má na stávající strukturu poštovního odvětví ve Spojeném království omezený rušivý účinek. Restrukturalizace navazující sítě podniku RMG zajistí efektivnější a cenově dostupnou službu jak pro veřejnost, tak i ostatní provozovatele poštovních služeb ve Spojeném království, kteří se musí spoléhat na přístup k navazující síti podniku RMG, jak je stanoveno v příslušných regulačních předpisech.

| (245) | Komise ověřila, zda budou mít ostatní provozovatelé poštovních služeb ve Spojeném království i nadále přístup k navazující síti podniku RMG. Příslušný regulační orgán – Office of Communications (Ofcom) – navrhl uložit podniku RMG podmínky týkající se přístupu v příštím sedmiletém regulačním období, které začíná dne 1. dubna 2012, a vyžadovat mimo jiné splnění těchto podmínek (43):






  i) | podnik RMG poskytuje všem ostatním provozovatelům poštovních služeb přístup na základě přiměřené žádosti a tento přístup umožňuje za spravedlivých a přiměřených podmínek, |
| --- | --- | --- |

(245)

Komise ověřila, zda budou mít ostatní provozovatelé poštovních služeb ve Spojeném království i nadále přístup k navazující síti podniku RMG. Příslušný regulační orgán – Office of Communications (Ofcom) – navrhl uložit podniku RMG podmínky týkající se přístupu v příštím sedmiletém regulačním období, které začíná dne 1. dubna 2012, a vyžadovat mimo jiné splnění těchto podmínek (43):

i)

podnik RMG poskytuje všem ostatním provozovatelům poštovních služeb přístup na základě přiměřené žádosti a tento přístup umožňuje za spravedlivých a přiměřených podmínek,

| ii) | podnik RMG musí zamezit nepatřičné diskriminaci (44), |
| --- | --- |

ii)

podnik RMG musí zamezit nepatřičné diskriminaci (44),

| iii) | podnik RMG nezíská nepřiměřenou obchodní výhodu vyplývající z umožnění přístupu k síti a nepoužije informace, které má k dispozici v důsledku poskytnutí přístupu, k vlastnímu prospěchu, |
| --- | --- |

iii)

podnik RMG nezíská nepřiměřenou obchodní výhodu vyplývající z umožnění přístupu k síti a nepoužije informace, které má k dispozici v důsledku poskytnutí přístupu, k vlastnímu prospěchu,

| iv) | podnik RMG stanoví ceny přístupu tak, aby mezi cenami přístupu a analogickými maloobchodními službami byla zachována minimální úroveň rozpětí s cílem zamezit tomu, aby ostatní provozovatelé poštovních služeb nemohli podniku RMG konkurovat v důsledku stlačování marží. |
| --- | --- |

iv)

podnik RMG stanoví ceny přístupu tak, aby mezi cenami přístupu a analogickými maloobchodními službami byla zachována minimální úroveň rozpětí s cílem zamezit tomu, aby ostatní provozovatelé poštovních služeb nemohli podniku RMG konkurovat v důsledku stlačování marží.

| (246) | Komise se domnívá, že tyto podmínky účinně omezí uplatňování tržní síly ze strany podniku RMG a náležitě zajistí přístup konkurentů k navazující síti podniku RMG. Zajistí proto, aby ostatní provozovatelé poštovních služeb ve Spojeném království mohli s podnikem RMG soutěžit na navazujících trzích vyšší úrovně na základě svých vlastních předností a mohli zachovat či dále rozšířit svou působnost na navazujícím trhu vyšší úrovně. Komise má proto za to, že tyto podmínky lze považovat za vhodné kompenzační opatření ve prospěch konkurentů podniku RMG, které zmírní rušivé účinky podpory. |
| --- | --- |

(246)

Komise se domnívá, že tyto podmínky účinně omezí uplatňování tržní síly ze strany podniku RMG a náležitě zajistí přístup konkurentů k navazující síti podniku RMG. Zajistí proto, aby ostatní provozovatelé poštovních služeb ve Spojeném království mohli s podnikem RMG soutěžit na navazujících trzích vyšší úrovně na základě svých vlastních předností a mohli zachovat či dále rozšířit svou působnost na navazujícím trhu vyšší úrovně. Komise má proto za to, že tyto podmínky lze považovat za vhodné kompenzační opatření ve prospěch konkurentů podniku RMG, které zmírní rušivé účinky podpory.

| (247) | V tomto ohledu Komise podotýká, že [...] Ofcom přijme rozhodnutí o závazných požadavcích na přístup v příštím sedmiletém období, jak je stanoveno v jeho návrzích. |
| --- | --- |

(247)

V tomto ohledu Komise podotýká, že [...] Ofcom přijme rozhodnutí o závazných požadavcích na přístup v příštím sedmiletém období, jak je stanoveno v jeho návrzích.

| (248) | Jelikož je podpora na restrukturalizaci v zásadě omezena na navazující činnosti v obecném zájmu a rovněž v zájmu ostatních provozovatelů poštovních služeb ve Spojeném království a nezlepšuje postavení podniku RMG na ostatních navazujících trzích vyšší úrovně listovních zásilek ani na trzích expresního doručování balíků, má Komise za to, že podpora na restrukturalizaci povede k omezeným rušivým účinkům na úkor konkurentů. |
| --- | --- |

(248)

Jelikož je podpora na restrukturalizaci v zásadě omezena na navazující činnosti v obecném zájmu a rovněž v zájmu ostatních provozovatelů poštovních služeb ve Spojeném království a nezlepšuje postavení podniku RMG na ostatních navazujících trzích vyšší úrovně listovních zásilek ani na trzích expresního doručování balíků, má Komise za to, že podpora na restrukturalizaci povede k omezeným rušivým účinkům na úkor konkurentů.

| (249) | Za druhé, plán restrukturalizace zahrnuje v důsledku technických změn a vyšší automatizace v poštovním odvětví významné snížení počtu zaměstnanců. V této souvislosti Komise poznamenává, že státní podporu na uhrazení sociálních nákladů restrukturalizace obvykle hodnotí kladně. Podle bodu 64 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci nemá Komise v zásadě námitky proti takové podpoře, pokud je poskytována podnikům v obtížích, neboť přináší ekonomické výhody, které přesahují zájmy dotčeného podniku, když usnadňují strukturální změny a zmírňují sociální dopady. |
| --- | --- |

(249)

Za druhé, plán restrukturalizace zahrnuje v důsledku technických změn a vyšší automatizace v poštovním odvětví významné snížení počtu zaměstnanců. V této souvislosti Komise poznamenává, že státní podporu na uhrazení sociálních nákladů restrukturalizace obvykle hodnotí kladně. Podle bodu 64 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci nemá Komise v zásadě námitky proti takové podpoře, pokud je poskytována podnikům v obtížích, neboť přináší ekonomické výhody, které přesahují zájmy dotčeného podniku, když usnadňují strukturální změny a zmírňují sociální dopady.

| (250) | Komise podotýká, že velkou část restrukturalizačních nákladů tvoří platby v souvislosti s propuštěním a rovněž náklady na cestovné a přeřazení na jinou práci na základě dohod s odborovým svazem. Podpora, která bude poskytnuta na financování těchto nákladů souvisejících s pracovními silami, poskytuje výhodu nejen podniku RMG, nýbrž rovněž propuštěným zaměstnancům. Komise se proto domnívá, že tato podpora na restrukturalizaci pracovních sil usnadňuje strukturální změny a zmírňuje sociální dopady. |
| --- | --- |

(250)

Komise podotýká, že velkou část restrukturalizačních nákladů tvoří platby v souvislosti s propuštěním a rovněž náklady na cestovné a přeřazení na jinou práci na základě dohod s odborovým svazem. Podpora, která bude poskytnuta na financování těchto nákladů souvisejících s pracovními silami, poskytuje výhodu nejen podniku RMG, nýbrž rovněž propuštěným zaměstnancům. Komise se proto domnívá, že tato podpora na restrukturalizaci pracovních sil usnadňuje strukturální změny a zmírňuje sociální dopady.

| (251) | Komise za třetí poznamenává, že podnik RMG odprodá podnik POL. Vzhledem k budoucí privatizaci podniku RMG, a tudíž různým vlastníkům podniku RMG a podniku POL, ztratí podnik RMG přímou kontrolu nad maloobchodními činnostmi podniku POL a jeho postavení na trhu bude oslabeno. Zejména je třeba uvést, že dohoda mezi podniky RMG a POL je časově omezena na dobu 10 let [...]. |
| --- | --- |

(251)

Komise za třetí poznamenává, že podnik RMG odprodá podnik POL. Vzhledem k budoucí privatizaci podniku RMG, a tudíž různým vlastníkům podniku RMG a podniku POL, ztratí podnik RMG přímou kontrolu nad maloobchodními činnostmi podniku POL a jeho postavení na trhu bude oslabeno. Zejména je třeba uvést, že dohoda mezi podniky RMG a POL je časově omezena na dobu 10 let [...].

| (252) | Na rozdíl od současné situace již nebude podnik RMG využívat maloobchodní síť, která je pod jeho přímou kontrolou, nýbrž bude muset stejně jako ostatní konkurenti vyjednat a uzavřít smlouvu týkající se jeho maloobchodních činností s nezávislou třetí stranou (srovnatelnou například se sítí obslužných míst společnosti DHL, která je tvořena nezávislými maloobchodními prodejnami (např. WHSmith a Staples)). Podnik RMG bude proto postaven na roveň svým konkurentům a nebude mít prospěch z vlastnictví plnohodnotné maloobchodní sítě. Podnik RMG nebude zejména moci rozhodovat o tom, které další služby nebo produkty (například bankovní služby) bude podnik POL nabízet, což znamená, že podnik RMG přijde o vliv na dalších trzích. Komise se proto domnívá, že odprodej podniku POL omezí působnost podniku RMG na poštovním trhu Spojeného království a lze jej považovat za opatření, které zmírňuje dopad podpory na restrukturalizaci na konkurenty podniku RMG. |
| --- | --- |

(252)

Na rozdíl od současné situace již nebude podnik RMG využívat maloobchodní síť, která je pod jeho přímou kontrolou, nýbrž bude muset stejně jako ostatní konkurenti vyjednat a uzavřít smlouvu týkající se jeho maloobchodních činností s nezávislou třetí stranou (srovnatelnou například se sítí obslužných míst společnosti DHL, která je tvořena nezávislými maloobchodními prodejnami (např. WHSmith a Staples)). Podnik RMG bude proto postaven na roveň svým konkurentům a nebude mít prospěch z vlastnictví plnohodnotné maloobchodní sítě. Podnik RMG nebude zejména moci rozhodovat o tom, které další služby nebo produkty (například bankovní služby) bude podnik POL nabízet, což znamená, že podnik RMG přijde o vliv na dalších trzích. Komise se proto domnívá, že odprodej podniku POL omezí působnost podniku RMG na poštovním trhu Spojeného království a lze jej považovat za opatření, které zmírňuje dopad podpory na restrukturalizaci na konkurenty podniku RMG.

| (253) | Vzhledem ke kladným dopadům efektivnější navazující sítě podniku RMG na širokou veřejnost, která se musí spoléhat na podnik RMG jako na poskytovatele všeobecných poštovních služeb, a všechny provozovatele poštovních služeb ve Spojeném království, kteří potřebují přístup k navazující síti podniku RMG při doručování svých listovních zásilek zákazníkům, jakož i ke skutečnosti, že značný podíl restrukturalizačních nákladů je vynaložen ve prospěch propuštěných zaměstnanců, a dále vzhledem k odprodeji podniku POL se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory na restrukturalizaci je poměrně omezené, takže nejsou zapotřebí žádná další kompenzační opatření. |
| --- | --- |

(253)

Vzhledem ke kladným dopadům efektivnější navazující sítě podniku RMG na širokou veřejnost, která se musí spoléhat na podnik RMG jako na poskytovatele všeobecných poštovních služeb, a všechny provozovatele poštovních služeb ve Spojeném království, kteří potřebují přístup k navazující síti podniku RMG při doručování svých listovních zásilek zákazníkům, jakož i ke skutečnosti, že značný podíl restrukturalizačních nákladů je vynaložen ve prospěch propuštěných zaměstnanců, a dále vzhledem k odprodeji podniku POL se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory na restrukturalizaci je poměrně omezené, takže nejsou zapotřebí žádná další kompenzační opatření.

| (254) | Je splněna rovněž zásada „jednou a dost“, jak je stanovena v bodě 72 a následujících bodech pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, jelikož podnik RMG v minulosti žádnou podporu na záchranu a restrukturalizaci nevyužil. |
| --- | --- |

(254)

Je splněna rovněž zásada „jednou a dost“, jak je stanovena v bodě 72 a následujících bodech pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, jelikož podnik RMG v minulosti žádnou podporu na záchranu a restrukturalizaci nevyužil.

| (255) | Podle bodu 47 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí podnik RMG provést celý plán restrukturalizace a Spojené království se zavázalo k splnění této povinnosti. V souladu s body 49 a 50 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být Komise informována o pokroku při provádění plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(255)

Podle bodu 47 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí podnik RMG provést celý plán restrukturalizace a Spojené království se zavázalo k splnění této povinnosti. V souladu s body 49 a 50 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci musí být Komise informována o pokroku při provádění plánu restrukturalizace.

| (256) | Komise konstatuje, že pětiletý plán restrukturalizace podniku RMG na období od roku 2010 do roku 2015 splňuje podmínky stanovené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci a že opatření k snížení dluhu ve výši 1 089 milionů GBP představují podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(256)

Komise konstatuje, že pětiletý plán restrukturalizace podniku RMG na období od roku 2010 do roku 2015 splňuje podmínky stanovené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci a že opatření k snížení dluhu ve výši 1 089 milionů GBP představují podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

6.   ZÁVĚR

| (257) | V souladu s předchozí rozhodovací praxí může Komise povolit podporu jako náhradu za historické náklady na důchody pouze tehdy, nezajišťuje-li příjemci lepší postavení oproti konkurentům, pokud jde o obecné závazky týkající se příspěvků na sociální zabezpečení. |
| --- | --- |

(257)

V souladu s předchozí rozhodovací praxí může Komise povolit podporu jako náhradu za historické náklady na důchody pouze tehdy, nezajišťuje-li příjemci lepší postavení oproti konkurentům, pokud jde o obecné závazky týkající se příspěvků na sociální zabezpečení.

| (258) | Kvůli zvláštnostem tohoto případu upravila Komise své posouzení slučitelnosti podpory jako náhrady za historické náklady na důchody a srovnala stávající penzijní deficit podniku RMG s penzijními deficity, které průměrně vykazují ve své rozvaze společnosti srovnatelné velikosti ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(258)

Kvůli zvláštnostem tohoto případu upravila Komise své posouzení slučitelnosti podpory jako náhrady za historické náklady na důchody a srovnala stávající penzijní deficit podniku RMG s penzijními deficity, které průměrně vykazují ve své rozvaze společnosti srovnatelné velikosti ve Spojeném království.

| (259) | Komise usuzuje, že zbavení penzijního deficitu představuje slučitelnou státní podporu pro historické náklady na důchody podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy s výhradou těchto dvou podmínek:






  i) | k datu zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012 si podnik RMG ponechá ve své rozvaze závazek ve výši 150 milionů GBP, který je v souladu s průměrným penzijním deficitem srovnatelných společností ve Spojeném království, |
| --- | --- | --- |

(259)

Komise usuzuje, že zbavení penzijního deficitu představuje slučitelnou státní podporu pro historické náklady na důchody podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy s výhradou těchto dvou podmínek:

i)

k datu zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012 si podnik RMG ponechá ve své rozvaze závazek ve výši 150 milionů GBP, který je v souladu s průměrným penzijním deficitem srovnatelných společností ve Spojeném království,

| ii) | podnik RMG neobdrží od 31. března 2012 žádnou podporu jako náhradu za historické penzijní závazky vůči účastníkům RMPP. |
| --- | --- |

ii)

podnik RMG neobdrží od 31. března 2012 žádnou podporu jako náhradu za historické penzijní závazky vůči účastníkům RMPP.

| (260) | Co se týká oznámené podpory na restrukturalizaci, Komise se domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace na období 2010 až 2015 je přiměřený a postačuje k odstranění problémů podniku RMG a obnovení jeho dlouhodobé životaschopnosti. Komise usuzuje, že vlastní příspěvek podniku RMG na restrukturalizační náklady omezuje podporu na nezbytné minimum ve výši 1 089 milionů GBP. Vzhledem ke kladným přínosům restrukturalizace pro efektivnost celého poštovního odvětví ve Spojeném království, jedinečnému postavení podniku RMG jako poskytovatele všeobecných služeb, oddělení podniku POL a skutečnosti, že podpora na restrukturalizaci usnadňuje do značné míry potřebné snížení počtu pracovníků podniku RMG, Komise konstatuje, že podpora ve výši 1 089 milionů GBP nevyvolává rušivé účinky, které by byly neúměrné kladným dopadům úspěšné restrukturalizace podniku RMG, |
| --- | --- |

(260)

Co se týká oznámené podpory na restrukturalizaci, Komise se domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace na období 2010 až 2015 je přiměřený a postačuje k odstranění problémů podniku RMG a obnovení jeho dlouhodobé životaschopnosti. Komise usuzuje, že vlastní příspěvek podniku RMG na restrukturalizační náklady omezuje podporu na nezbytné minimum ve výši 1 089 milionů GBP. Vzhledem ke kladným přínosům restrukturalizace pro efektivnost celého poštovního odvětví ve Spojeném království, jedinečnému postavení podniku RMG jako poskytovatele všeobecných služeb, oddělení podniku POL a skutečnosti, že podpora na restrukturalizaci usnadňuje do značné míry potřebné snížení počtu pracovníků podniku RMG, Komise konstatuje, že podpora ve výši 1 089 milionů GBP nevyvolává rušivé účinky, které by byly neúměrné kladným dopadům úspěšné restrukturalizace podniku RMG,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Oznámená opatření týkající se zbavení penzijního deficitu, která Spojené království zamýšlí provést ve prospěch podniku Royal Mail Group, představují podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, jsou-li splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3.

2.   K datu zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012 si podnik Royal Mail Group ponechá ve své rozvaze závazek ve výši 150 milionů GBP za vzniklé deficity, které vyplývají z penzijních programů, na něž přispívá.

3.   Po zbavení penzijního deficitu dne 1. dubna 2012 neposkytne Spojené království podniku Royal Mail Group státní podporu jako náhradu za historické náklady ve vztahu k nově vzniklým penzijním závazkům vůči účastníkům penzijního programu Royal Mail Pension Plan.

Článek 2

Opatření k snížení dluhu, která Spojené království zamýšlí provést ve prospěch podniku Royal Mail Group, ve výši 1 089 milionů GBP představují státní podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy za předpokladu, že je plně proveden plán restrukturalizace oznámený Komisi.

Článek 3

Spojené království předkládá Komisi výroční zprávy o provádění plánu restrukturalizace. První zpráva je předložena ve lhůtě jednoho roku od oznámení tohoto rozhodnutí Spojenému království. Následné zprávy jsou překládány do jednoho roku ode dne podání předchozí zprávy, a to až do ukončení provádění plánu restrukturalizace.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 21. března 2012.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Oznámení o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úř. věst. C 265, 9.9.2011, s. 2.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  http://services.parliament.uk/bills/2010-12/postalservices.html

3

(4)  „Modernise or Decline – Policies to maintain the universal postal service in the United Kingdom; an independent review of the UK postal services sector“, 16. prosinec 2008, k dispozici na adrese http://www.berr.gov.uk/files/file49389.pdf, aktualizováno Hooperovou zprávou z prosince 2008 „Saving the Royal Mail’s universal postal service in the digital age“, k dispozici na adrese: http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/business-sectors/docs/s/10-1143-saving-royal-mail-universal-postal-service.pdf

4

(5)  Úř. věst. L 15, 21.1.1998, s. 14.

5

(6)  Obchodní tajemství.

6

(7)  Rozhodnutí Komise K(2011) 1770. Platnost stávajícího povolení těchto opatření končí dne 31. března 2012.

7

(8)  RMPP a další penzijní programy ve Spojeném království, na něž finančně přispívá podnik RMG, se nevztahují na zaměstnance podniku GLS.

8

(9)  Úř. věst. L 210, 14.8.2009, s. 16.

9

(10)  Podle nejnovějších odhadů. Přesná výše bude záviset na vývoji na trhu do března 2012 a může být vyšší nebo nižší než tato částka.

10

(11)  Podnik RMG drží určité investice ve státních cenných papírech nebo vkladech u National Loan Fund, které se považují za běžná aktiva a často se na ně odkazuje jako na „prvotřídní cenné papíry“ (gilts). Podle § 72 zákona o poště z roku 2000 se na ně vztahuje zvláštní právní režim pokynů ze strany orgánů Spojeného království. Podle pokynů ze dne 30. ledna 2003 převedl podnik RMG tato aktiva do zvláštní rezervy („rezerva pošty“) za účelem financování zvláštních opatření podle pokynů.

11

(12)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

12

(13)  Rozhodnutí Komise ze dne 10. října 2007 týkající se státní podpory v souvislosti s reformou způsobu financování důchodů státních úředníků pracujících u společnosti La Poste (Úř. věst. L 63, 7.3.2008, s. 16).

13

(14)  Rozhodnutí Komise 2005/145/ES ze dne 16. prosince 2003 o státních podporách, které Francie poskytla EDF a odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu (Úř. věst. L 49, 22.2.2005, s. 9).

14

(15)  Viz poznámka pod čarou 12.

15

(16)  Věc T-157-01 Danske Busvognmænd v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. II-917.

16

Danske Busvognmænd

Komise

(17)  S odkazem na rozhodnutí Komise ve věci British Energy (věc C52/2003, rozhodnutí ze dne 22. září 2004 (Úř. věst. L 142, 6.6.2005, s. 26).

17

British Energy

(18)  Komise v. Francie, C-159/94, Sb. rozh. 1997, s. I-5815, bod 59.

18

Komise

Francie

(19)  Viz poznámky pod čarou 12 a 13.

19

(20)  Rozhodnutí Komise 2008/722/ES ze dne 10. května 2007 o státní podpoře C 2/06 (dříve N 405/05), kterou hodlá Řecko poskytnout pracovníkům OTE v rámci režimu dobrovolného předčasného odchodu do důchodu (Úř. věst. L 243, 11.9.2008, s. 7).

20

(21)  Věc C-357/07, TNT Post UK, Sb. rozh. 2009, s. I-3025.

21

TNT Post UK

(22)  Např. věc C-301/87 Francie v. Komise, Sb. rozh. 1990, s. I-307, bod 41.

22

Francie

Komise

(23)  Věc 173/73 Itálie v. Komise, Sb. rozh. 1974, s. 709, bod 13; věc 310/85 Deufil v. Komise, Sb. rozh. 1987, s. 901, bod 8; věc C-241/94 Francie v. Komise, s. I-4551, bod 20.

23

Itálie

Komise

Deufil

Komise

Francie

Komise

(24)  C-387/92 Banco Exterior, Sb. rozh. 1994, s. I-877, bod 13; výše zmíněný rozsudek ve věci C-241/94, bod 34.

24

Banco Exterior

(25)  Věc C-5/01 Belgie v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I-1191, bod 39.

25

Belgie

Komise

(26)  Věc 30/59 Gezamenlijke Steenkolenmijnen v Limburgu v. High Authority, Sb. rozh. 1961, s. 3, body 29 a 30; výše zmíněný rozsudek ve věci C-173/73, body 12 a 13; výše zmíněný rozsudek ve věci C-241/94, body 29 a 35; věc C-251/97 Francie v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. I-6639, body 40, 46 a 47 a spojené věci C-71/09 P, C-73/09 P a C-76/09 P Comitato Venezia vuole vivere v. Komise, Sb. rozh. 2011, s. I-0000, body 90 až 96.

26

Gezamenlijke Steenkolenmijnen v Limburgu

High Authority

Francie

Komise

Comitato Venezia vuole vivere

Komise

(27)  Rozhodnutí ve věci La Poste (viz poznámka pod čarou č. 12), 141. bod odůvodnění a pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (viz poznámka pod čarou č. 11), bod 63.

27

La Poste

(28)  Věc T-20/03 Kahla v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. II-2305, body 194 až 197. Viz rovněž rozsudek Soudního dvora ESVO ze dne 22. srpna 2011 ve věci E-14/10, Konkurrenten.no AS v. Kontrolní úřad ESVO, dosud nezveřejněný, bod 86.

28

Kahla

Komise

Konkurrenten.no AS

Kontrolní úřad ESVO

(29)  Věc 342/96, Španělsko v. Komise (Fogasa), Sb. rozh. 1999, s. I-2459, body 31–34; věc 256/97, Déménagements-Manutention Transport (DMT), Sb. rozh. 1999, s. I-3913, bod 24; věc T- 152/99, Hijos de Andres de Molina SA (HAMSA) v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. II-3049, bod 166.

29

Španělsko

Komise

Déménagements-Manutention Transport

Hijos de Andres de Molina SA

Komise

(30)  Věc T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. II-717.

30

Het Vlaamse Gewest

Komise

(31)  Věc T-162/06, Kronoply v. Komise, Sb. rozh. 2009, s. II-1, zejména body 65, 66, 74 a 75.

31

Kronoply

Komise

(32)  Věc T-187/99, Agrana Zucker und Stärke v. Komise, Sb. rozh. 2001, s. II-1587, bod 74; věc T-126/99, Graphischer Maschinenbau v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. II-2427, body 41 až 43; věc C-390/06, Nuova Agricast, Sb. rozh. 2008, s. I-2577, body 68 a 69.

32

Agrana Zucker und Stärke

Komise

Graphischer Maschinenbau

Komise

Nuova Agricast

(33)  Viz sdělení Komise o metodice pro analýzu státní podpory v souvislosti s uvízlými náklady, dopis Komise SG (2001) D/290869 ze dne 6.8.2001.

33

(34)  Rozhodnutí 2005/145/ES o státních podporách, které Francie poskytla EDF a odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu (viz poznámka pod čarou 13); rozhodnutí 2008/204/ES týkající se státní podpory v souvislosti s reformou způsobu financování důchodů státních úředníků pracujících u společnosti La Poste (viz poznámka pod čarou 12); rozhodnutí Komise 2009/945/ES o reformě způsobu financování systému důchodového zabezpečení společnosti RATP (Autonomní správy pařížských dopravních podniků) (podpora C 42/07 (ex N 428/06)), kterou Francie zamýšlí poskytnout společnosti RATP; rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 ve věci C 25/2008 týkající se Réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l’Etat rattachés à France Télécom, dosud nezveřejněno.

34

(35)  Viz poznámka pod čarou 13.

35

(36)  Viz rovněž sdělení Komise o metodice pro analýzu státní podpory v souvislosti s uvízlými náklady, přijaté Komisí dne 26. července 2001.

36

(37)  Viz poznámka pod čarou 12.

37

(38)  Dosud nezveřejněno, viz tisková zpráva IP/12/45 a MEMO/12/37 ze dne 25. ledna 2012.

38

(39)  Dosud nezveřejněno, viz tisková zpráva IP/12/45 a MEMO/12/38 ze dne 25. ledna 2012.

39

(40)  Index FTSE 100 je akciový index 100 společností ve Spojeném království s nejvyšší kapitalizací, které jsou kotovány na Londýnské burze cenných papírů.

40

(41)  Rovněž v předchozích případech uznala Komise období restrukturalizace v délce 5 let či více, například v rozhodnutí Komise ve věci Austrian Airlines (Úř. věst. L 59, 9.3.2010, s. 1), zejména bod 296 (šestileté období restrukturalizace).

41

Austrian Airlines

(42)  Spojené království poskytlo referenční údaje o ziskovosti ostatních provozovatelů poštovních služeb ve Spojeném království a v Evropě.

42

(43)  Zákonné oznámení návrhů týkajících se uložení regulačních podmínek v souladu se zákonem o poštovních službách z roku 2011; viz příloha 12 konzultačního dokumentu Ofcom „Review of regulatory conditions – postal regulation“, zveřejněno dne 13. prosince 2011.

43

(44)  Podnik RMG by uplatňoval nepatřičnou diskriminaci, pokud by nepřiměřeně podporoval činnost, kterou vykonává, s cílem znevýhodnit v hospodářské soutěži ostatní provozovatele poštovních služeb.

44

---