# Europeiska unionens L 252/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.252.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 252 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången19 september 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.252.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 252

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången19 september 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 835/2012 av den 18 september 2012 om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller kadmium (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 836/2012 av den 18 september 2012 om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller bly (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 837/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) som fodertillsats för fjäderfä, avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor (innehavare av godkännandet: DSM Nutritional Products) (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 838/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 839/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av urea som fodertillsats för idisslare (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 840/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) som fodertillsats för alla andra fågelarter avsedda för slakt än slaktkycklingar, slaktkalkoner och slaktankor samt alla andra fågelarter avsedda för värpning än värphöns (innehavare av godkännandet: Danisco Animal Nutrition) (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 841/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som fodertillsatser för alla djurarter (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 842/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av ett preparat av lantanumkarbonatoktahydrat som fodertillsats för hundar (innehavare av godkännandet: Bayer Animal Health GmbH) (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 843/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) som fodertillsats för kalkoner som föds upp för avel, mindre fågelarter avsedda för slakt som föds upp för värpning eller avel samt burfåglar (innehavare av godkännandet: BASF SE) (
  1
  ) | 23 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (
  1
  ) | 26 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 845/2012 av den 18 september 2012 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina | 33 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 846/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 55 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/505/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 17 september 2012 om erkännande av Egypten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk
  [delgivet med nr C(2012) 6297] | 57 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 835/2012 av den 18 september 2012 om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller kadmium (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 836/2012 av den 18 september 2012 om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller bly (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 837/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) som fodertillsats för fjäderfä, avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor (innehavare av godkännandet: DSM Nutritional Products) (
  1
  )

Aspergillus oryzae

1

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 838/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  )

Lactobacillus brevis

1

9

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 839/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av urea som fodertillsats för idisslare (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 840/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) som fodertillsats för alla andra fågelarter avsedda för slakt än slaktkycklingar, slaktkalkoner och slaktankor samt alla andra fågelarter avsedda för värpning än värphöns (innehavare av godkännandet: Danisco Animal Nutrition) (
  1
  )

Schizosaccharomyces pombe

1

14

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 841/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som fodertillsatser för alla djurarter (
  1
  )

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus plantarum

1

17

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 842/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av ett preparat av lantanumkarbonatoktahydrat som fodertillsats för hundar (innehavare av godkännandet: Bayer Animal Health GmbH) (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 843/2012 av den 18 september 2012 om godkännande av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) som fodertillsats för kalkoner som föds upp för avel, mindre fågelarter avsedda för slakt som föds upp för värpning eller avel samt burfåglar (innehavare av godkännandet: BASF SE) (
  1
  )

Aspergillus niger

1

23

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (
  1
  )

1

26

*

Kommissionens förordning (EU) nr 845/2012 av den 18 september 2012 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina

33

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 846/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

55

BESLUT

2012/505/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 17 september 2012 om erkännande av Egypten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk
  [delgivet med nr C(2012) 6297]

[delgivet med nr C(2012) 6297]

57

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse av kommissionens förordning (EG) nr 514/2008 av den 9 juni 2008 om ändring av förordning (EG) nr 376/2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter samt av förordningarna (EG) nr 1439/95, (EG) nr 245/2001, (EG) nr 2535/2001, (EG) nr 1342/2003, (EG) nr 2336/2003, (EG) nr 1345/2005, (EG) nr 2014/2005, (EG) nr 951/2006, (EG) nr 1918/2006, (EG) nr 341/2007, (EG) nr 1002/2007, (EG) nr 1580/2007 och (EG) nr 382/2008 samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1119/79 (EUT L 150 av den 10.6.2008) | 58 |

Rättelser

*

Rättelse av kommissionens förordning (EG) nr 514/2008 av den 9 juni 2008 om ändring av förordning (EG) nr 376/2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter samt av förordningarna (EG) nr 1439/95, (EG) nr 245/2001, (EG) nr 2535/2001, (EG) nr 1342/2003, (EG) nr 2336/2003, (EG) nr 1345/2005, (EG) nr 2014/2005, (EG) nr 951/2006, (EG) nr 1918/2006, (EG) nr 341/2007, (EG) nr 1002/2007, (EG) nr 1580/2007 och (EG) nr 382/2008 samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1119/79 (EUT L 150 av den 10.6.2008)

(EUT L 150 av den 10.6.2008)

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 835/2012

av den 18 september 2012

om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller kadmium

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1), särskilt artikel 131, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EU) nr 494/2011 av den 20 maj 2011 om ändring av bilaga XVII (kadmium) till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (2) ändrades tillämpningsområdet för begränsningen för kadmium och kadmiumföreningar genom införandet av bestämmelser tillämpliga på hårdlod och smycken i enlighet med riskbedömningen och strategierna för att begränsa riskerna med kadmium och kadmiumoxid (3). |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EU) nr 494/2011 av den 20 maj 2011 om ändring av bilaga XVII (kadmium) till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (2) ändrades tillämpningsområdet för begränsningen för kadmium och kadmiumföreningar genom införandet av bestämmelser tillämpliga på hårdlod och smycken i enlighet med riskbedömningen och strategierna för att begränsa riskerna med kadmium och kadmiumoxid (3).

| (2) | I förordning (EU) nr 494/2011 utvidgades också begränsningen för användning av kadmium och kadmiumföreningar i syntetiska organiska polymerer (plastmaterial) till att gälla alla plastmaterial, samtidigt som ett undantag infördes för användning av kadmiumhaltig återvunnen PVC vid tillverkning av vissa byggprodukter. Undantaget beviljades med beaktande av diskussionen vid ad hoc-expertmötet om åtgärder för riskhantering enligt förordning (EG) nr 1907/2006 och resultatet av en undersökning om de socioekonomiska konsekvenserna av en uppdatering av begränsningen för saluföring och användning av kadmium i smycken, legeringar för hårdlödning och PVC som offentliggjordes i januari 2010 (4). Alla aspekter av begränsningen var även föremål för samråd med de behöriga myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av förordning (EG) nr 1907/2006 och med de berörda parterna. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) nr 494/2011 utvidgades också begränsningen för användning av kadmium och kadmiumföreningar i syntetiska organiska polymerer (plastmaterial) till att gälla alla plastmaterial, samtidigt som ett undantag infördes för användning av kadmiumhaltig återvunnen PVC vid tillverkning av vissa byggprodukter. Undantaget beviljades med beaktande av diskussionen vid ad hoc-expertmötet om åtgärder för riskhantering enligt förordning (EG) nr 1907/2006 och resultatet av en undersökning om de socioekonomiska konsekvenserna av en uppdatering av begränsningen för saluföring och användning av kadmium i smycken, legeringar för hårdlödning och PVC som offentliggjordes i januari 2010 (4). Alla aspekter av begränsningen var även föremål för samråd med de behöriga myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av förordning (EG) nr 1907/2006 och med de berörda parterna.

| (3) | Efter antagandet av förordning (EU) nr 494/2011 informerades kommissionen om användningar av kadmiumpigment i vissa typer av plastmaterial som begränsades för första gången genom förordning (EU) nr 494/2011 och där lämpliga alternativ till kadmiumföreningar inte förefaller finnas tillgängliga. För dessa användningar är det lämpligt med ytterligare bedömning, undantagsvis med begränsat samråd. |
| --- | --- |

(3)

Efter antagandet av förordning (EU) nr 494/2011 informerades kommissionen om användningar av kadmiumpigment i vissa typer av plastmaterial som begränsades för första gången genom förordning (EU) nr 494/2011 och där lämpliga alternativ till kadmiumföreningar inte förefaller finnas tillgängliga. För dessa användningar är det lämpligt med ytterligare bedömning, undantagsvis med begränsat samråd.

| (4) | I rådets resolution av den 25 januari 1988 efterlyses en övergripande strategi för bekämpning av miljöförorening genom kadmium, bland annat särskilda åtgärder för att begränsa användningen av kadmium och för att stimulera utvecklingen av alternativ till kadmium i pigment, stabiliseringsmedel och pläteringar, så att användningen av kadmium begränsas till de fall där lämpliga alternativ saknas. |
| --- | --- |

(4)

I rådets resolution av den 25 januari 1988 efterlyses en övergripande strategi för bekämpning av miljöförorening genom kadmium, bland annat särskilda åtgärder för att begränsa användningen av kadmium och för att stimulera utvecklingen av alternativ till kadmium i pigment, stabiliseringsmedel och pläteringar, så att användningen av kadmium begränsas till de fall där lämpliga alternativ saknas.

| (5) | Kommissionen kommer i enlighet med artikel 69 i förordning (EG) nr 1907/2006 uppmana Europeiska kemikaliemyndigheten att sammanställa en dokumentation som uppfyller kraven i bilaga XV om användning av kadmium och kadmiumföreningar i de typer av plastmaterial som begränsades för första gången genom förordning (EU) nr 494/2011, med fullt beaktande av rådets resolution av den 25 januari 1988. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen kommer i enlighet med artikel 69 i förordning (EG) nr 1907/2006 uppmana Europeiska kemikaliemyndigheten att sammanställa en dokumentation som uppfyller kraven i bilaga XV om användning av kadmium och kadmiumföreningar i de typer av plastmaterial som begränsades för första gången genom förordning (EU) nr 494/2011, med fullt beaktande av rådets resolution av den 25 januari 1988.

| (6) | Till dess att begränsningsförfarandet är slutfört bör begränsningen för användning av kadmium och kadmiumföreningar inskränkas till de typer av plastmaterial som förtecknades i post 23 i bilaga XVII före antagandet av förordning (EU) nr 494/2011. |
| --- | --- |

(6)

Till dess att begränsningsförfarandet är slutfört bör begränsningen för användning av kadmium och kadmiumföreningar inskränkas till de typer av plastmaterial som förtecknades i post 23 i bilaga XVII före antagandet av förordning (EU) nr 494/2011.

| (7) | Av rättssäkerhetsskäl bör denna förordning tillämpas från och med den 10 december 2011. |
| --- | --- |

(7)

Av rättssäkerhetsskäl bör denna förordning tillämpas från och med den 10 december 2011.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 10 december 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 134, 21.5.2011, s. 2.

2

(3)  EUT C 149, 14.6.2008, s. 6.

3

(4)  Socio-Economic Impact of a Potential Update of the Restrictions on the Marketing and Use of Cadmium: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/chemicals/files/markrestr/study-cadmium_en.pdf

4

Socio-Economic Impact of a Potential Update of the Restrictions on the Marketing and Use of Cadmium

---

BILAGA

I bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 ska tabellen med beteckning på ämne, ämnesgrupp eller blandning samt villkor ändras på följande sätt:

| 1. | I post 23 andra kolumnen ska punkt 1 första och andra styckena ersättas med följande: | ”1. | Får inte användas i blandningar och varor som framställts av följande syntetiska organiska polymerer (nedan kallade plastmaterial):






  — | Polymerer eller sampolymerer av vinylklorid (PVC) [3904 10] [3904 21] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

I post 23 andra kolumnen ska punkt 1 första och andra styckena ersättas med följande:

”1.

Får inte användas i blandningar och varor som framställts av följande syntetiska organiska polymerer (nedan kallade plastmaterial):

—

Polymerer eller sampolymerer av vinylklorid (PVC) [3904 10] [3904 21]

| — | Polyuretan (PUR) [3909 50] |
| --- | --- |

—

Polyuretan (PUR) [3909 50]

| — | Polyeten med låg densitet (LDPE), utom polyeten med låg densitet som används för framställning av färgade förrådsblandningar [3901 10] |
| --- | --- |

—

Polyeten med låg densitet (LDPE), utom polyeten med låg densitet som används för framställning av färgade förrådsblandningar [3901 10]

| — | Cellulosaacetat (CA) [3912 11] |
| --- | --- |

—

Cellulosaacetat (CA) [3912 11]

| — | Cellulosaacetatbutyrat (CAB) [3912 11] |
| --- | --- |

—

Cellulosaacetatbutyrat (CAB) [3912 11]

| — | Epoxihartser [3907 30] |
| --- | --- |

—

Epoxihartser [3907 30]

| — | Melaminformaldehydhartser (MF) [3909 20] |
| --- | --- |

—

Melaminformaldehydhartser (MF) [3909 20]

| — | Ureaformaldehydhartser (UF) [3909 10] |
| --- | --- |

—

Ureaformaldehydhartser (UF) [3909 10]

| — | Omättade polyestrar (UP) [3907 91] |
| --- | --- |

—

Omättade polyestrar (UP) [3907 91]

| — | Polyetentereftalat (PET) [3907 60] |
| --- | --- |

—

Polyetentereftalat (PET) [3907 60]

| — | Polybutentereftalat (PBT) |
| --- | --- |

—

Polybutentereftalat (PBT)

| — | Genomskinlig polystyren/polystyren för allmän användning [3903 11] |
| --- | --- |

—

Genomskinlig polystyren/polystyren för allmän användning [3903 11]

| — | Akrylnitrilmetylmetakrylat (AMMA) |
| --- | --- |

—

Akrylnitrilmetylmetakrylat (AMMA)

| — | Tvärbunden polyeten (VPE) |
| --- | --- |

—

Tvärbunden polyeten (VPE)

| — | Slagtålig polystyren |
| --- | --- |

—

Slagtålig polystyren

| — | Polypropen (PP) [3902 10] |
| --- | --- |

—

Polypropen (PP) [3902 10]

Blandningar och varor som framställts av de plastmaterial som anges ovan får inte släppas ut på marknaden om koncentrationen av kadmium (uttryckt som Cd-metall) i plastmaterialet är lika med eller högre än 0,01 viktprocent.”

| 2. | I post 23 andra kolumnen punkt 1 ska följande stycke läggas till: | ”Senast den 19 november 2012 ska kommissionen i enlighet med artikel 69 uppmana Europeiska kemikaliemyndigheten att sammanställa en dokumentation som uppfyller kraven i bilaga XV för bedömning om användning av kadmium och kadmiumföreningar i andra typer av plastmaterial än de som nämns i första stycket bör begränsas.” |
| --- | --- | --- |

2.

I post 23 andra kolumnen punkt 1 ska följande stycke läggas till:

”Senast den 19 november 2012 ska kommissionen i enlighet med artikel 69 uppmana Europeiska kemikaliemyndigheten att sammanställa en dokumentation som uppfyller kraven i bilaga XV för bedömning om användning av kadmium och kadmiumföreningar i andra typer av plastmaterial än de som nämns i första stycket bör begränsas.”

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 836/2012

av den 18 september 2012

om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller bly

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1), särskilt artikel 68.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1907/2006 ska en medlemsstat, om den anser att tillverkning, utsläppande på marknaden eller användning av ett ämne som sådant eller ingående i en beredning eller vara utgör en risk för människors hälsa eller miljön som inte i tillräcklig grad begränsas och behöver åtgärdas, utarbeta en dokumentation efter att ha anmält sin avsikt att göra detta till Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad myndigheten). |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1907/2006 ska en medlemsstat, om den anser att tillverkning, utsläppande på marknaden eller användning av ett ämne som sådant eller ingående i en beredning eller vara utgör en risk för människors hälsa eller miljön som inte i tillräcklig grad begränsas och behöver åtgärdas, utarbeta en dokumentation efter att ha anmält sin avsikt att göra detta till Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad myndigheten).

| (2) | Den 15 april 2010 lämnade Frankrike dokumentation enligt artikel 69.4 i förordning (EG) nr 1907/2006 till myndigheten i syfte att inleda ett begränsningsförfarande enligt artiklarna 69–73 i den förordningen. Dokumentationen visade att genom att stoppa föremål i munnen kan barn, särskilt de yngre än 36 månader, utsättas för upprepad exponering för bly som avges av smycken. Sådan upprepad exponering kan förorsaka allvarliga och bestående neurologiskt betingade beteendeförändringar och störningar i nervsystemets utveckling, något som barn är särskilt känsliga för eftersom deras centrala nervsystem fortfarande utvecklas. Dokumentationen visar att unionsövergripande åtgärder är nödvändiga, förutom de åtgärder som eventuellt redan införts, för att i så hög grad som möjligt undvika exponering för bly och blyföreningar i smycken. Därför föreslås i dokumentationen ett förbud mot utsläppande på marknaden av smycken, och mot användning av bly och blyföreningar i dessa, om migrationen av bly från dem är större än 0,09 μg/cm2/h. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 april 2010 lämnade Frankrike dokumentation enligt artikel 69.4 i förordning (EG) nr 1907/2006 till myndigheten i syfte att inleda ett begränsningsförfarande enligt artiklarna 69–73 i den förordningen. Dokumentationen visade att genom att stoppa föremål i munnen kan barn, särskilt de yngre än 36 månader, utsättas för upprepad exponering för bly som avges av smycken. Sådan upprepad exponering kan förorsaka allvarliga och bestående neurologiskt betingade beteendeförändringar och störningar i nervsystemets utveckling, något som barn är särskilt känsliga för eftersom deras centrala nervsystem fortfarande utvecklas. Dokumentationen visar att unionsövergripande åtgärder är nödvändiga, förutom de åtgärder som eventuellt redan införts, för att i så hög grad som möjligt undvika exponering för bly och blyföreningar i smycken. Därför föreslås i dokumentationen ett förbud mot utsläppande på marknaden av smycken, och mot användning av bly och blyföreningar i dessa, om migrationen av bly från dem är större än 0,09 μg/cm2/h.

| (3) | Riskbedömningskommittén anser i sitt yttrande av den 10 mars 2011 att den mest lämpliga unionsövergripande åtgärden för att motverka de konstaterade riskerna, sett till riskbegränsningens verkan, är att förbjuda utsläppande på marknaden och användning av bly och blyföreningar i metalliska och icke-metalliska delar av smycken om blyhalten är 0,05 viktprocent eller mer i den enskilda delen, och såvida det inte kan visas att mängden bly som avges inte överskrider gränsvärdet 0,05 μg/cm2/h (0,05 μg/g/h). |
| --- | --- |

(3)

Riskbedömningskommittén anser i sitt yttrande av den 10 mars 2011 att den mest lämpliga unionsövergripande åtgärden för att motverka de konstaterade riskerna, sett till riskbegränsningens verkan, är att förbjuda utsläppande på marknaden och användning av bly och blyföreningar i metalliska och icke-metalliska delar av smycken om blyhalten är 0,05 viktprocent eller mer i den enskilda delen, och såvida det inte kan visas att mängden bly som avges inte överskrider gränsvärdet 0,05 μg/cm2/h (0,05 μg/g/h).

| (4) | Kommittén för socioekonomisk analys anser i sitt yttrande av den 15 september 2011 att ett förbud mot utsläppande på marknaden och användning av bly och blyföreningar i smycken, om blyhalten är 0,05 viktprocent eller mer i någon del, är den mest lämpliga unionsövergripande åtgärden för att bemöta de konstaterade riskerna, sett till den socioekonomiska nyttan i förhållande till de socioekonomiska kostnaderna. Eftersom det för närvarande inte finns någon provningsmetod för migration som avspeglar att stoppa föremålet i munnen, anser kommittén att begränsningen bör baseras på blyhalten i varje enskild del av smycket, snarare än på migrationen av bly från sådana varor. Dessutom rekommenderar kommittén att undantag görs för kristallglas, porslinsemalj, inre komponenter i klockvisare samt för icke-syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar och halvädelstenar. |
| --- | --- |

(4)

Kommittén för socioekonomisk analys anser i sitt yttrande av den 15 september 2011 att ett förbud mot utsläppande på marknaden och användning av bly och blyföreningar i smycken, om blyhalten är 0,05 viktprocent eller mer i någon del, är den mest lämpliga unionsövergripande åtgärden för att bemöta de konstaterade riskerna, sett till den socioekonomiska nyttan i förhållande till de socioekonomiska kostnaderna. Eftersom det för närvarande inte finns någon provningsmetod för migration som avspeglar att stoppa föremålet i munnen, anser kommittén att begränsningen bör baseras på blyhalten i varje enskild del av smycket, snarare än på migrationen av bly från sådana varor. Dessutom rekommenderar kommittén att undantag görs för kristallglas, porslinsemalj, inre komponenter i klockvisare samt för icke-syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar och halvädelstenar.

| (5) | Den 23 september 2011 lämnade myndigheten yttrandena från riskbedömningskommittén och kommittén för socioekonomisk analys till kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Den 23 september 2011 lämnade myndigheten yttrandena från riskbedömningskommittén och kommittén för socioekonomisk analys till kommissionen.

| (6) | Eftersom uppgifter saknas om migrationen av bly när föremålet stoppas i munnen och då lämpliga alternativ saknas för alla användningar i kristallglas och porslinsemalj undantas dessa från den aktuella åtgärden. Kommittén för socioekonomisk analys rekommenderade endast undantag för kristallglas av kategorierna 1 och 2 (”Full Lead Crystal” och ”Lead Crystal”) enligt bilaga I till rådets direktiv 69/493/EEG av den 15 december 1969 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kristallglas (2). Kristallglas av kategorierna 3 och 4 (crystal glass, crystallin) enligt det direktivet bör dock också undantas från begränsningen för att säkerställa överensstämmelse med det undantag som fastställs i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG av den 27 januari 2003 om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (3) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens beslut 2010/571/EU (4) och eftersom de har lägre blyhalt än kategorierna 1 och 2. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom uppgifter saknas om migrationen av bly när föremålet stoppas i munnen och då lämpliga alternativ saknas för alla användningar i kristallglas och porslinsemalj undantas dessa från den aktuella åtgärden. Kommittén för socioekonomisk analys rekommenderade endast undantag för kristallglas av kategorierna 1 och 2 (”Full Lead Crystal” och ”Lead Crystal”) enligt bilaga I till rådets direktiv 69/493/EEG av den 15 december 1969 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kristallglas (2). Kristallglas av kategorierna 3 och 4 (crystal glass, crystallin) enligt det direktivet bör dock också undantas från begränsningen för att säkerställa överensstämmelse med det undantag som fastställs i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG av den 27 januari 2003 om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (3) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens beslut 2010/571/EU (4) och eftersom de har lägre blyhalt än kategorierna 1 och 2.

| (7) | Av samma skäl som gällde för kristallglas och porslinsemalj bör också icke-syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar och halvädelstenar i vilka bly förekommer naturligt undantas. |
| --- | --- |

(7)

Av samma skäl som gällde för kristallglas och porslinsemalj bör också icke-syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar och halvädelstenar i vilka bly förekommer naturligt undantas.

| (8) | Komponenter i klockvisare som är oåtkomliga för konsumenter bör undantas från begränsningen eftersom exponering för bly genom dessa kan uteslutas. |
| --- | --- |

(8)

Komponenter i klockvisare som är oåtkomliga för konsumenter bör undantas från begränsningen eftersom exponering för bly genom dessa kan uteslutas.

| (9) | En begränsning mot utsläppande på marknaden av begagnade eller antika smycken skulle ha betydande socioekonomiska effekter, eftersom sådana föremål skulle förlora sitt marknadsvärde i unionen, och vara svårt att tillämpa. Därför bör smycken som släpps ut på marknaden för första gången inom 12 månader efter begränsningens ikraftträdande samt importerade antika smycken undantas från begränsningen. |
| --- | --- |

(9)

En begränsning mot utsläppande på marknaden av begagnade eller antika smycken skulle ha betydande socioekonomiska effekter, eftersom sådana föremål skulle förlora sitt marknadsvärde i unionen, och vara svårt att tillämpa. Därför bör smycken som släpps ut på marknaden för första gången inom 12 månader efter begränsningens ikraftträdande samt importerade antika smycken undantas från begränsningen.

| (10) | Kommissionen bör se över undantagen för kristall, porslinsemalj och ädelstenar eller halvädelstenar med beaktande av nya vetenskapliga uppgifter, bland annat om migrationen av bly från dessa undantagna användningsområden, tillgången på lämpliga alternativ samt utvecklandet av provningsmetoder för migration. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen bör se över undantagen för kristall, porslinsemalj och ädelstenar eller halvädelstenar med beaktande av nya vetenskapliga uppgifter, bland annat om migrationen av bly från dessa undantagna användningsområden, tillgången på lämpliga alternativ samt utvecklandet av provningsmetoder för migration.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EGT L 326, 29.12.1969, s. 36.

2

(3)  EUT L 37, 13.2.2003, s. 19.

3

(4)  EUT L 251, 25.9.2010, s. 28.

4

---

BILAGA

I bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 ska följande post läggas till som post 63:

| ”63. | Bly | CAS-nr 7439-92-1 |
| --- | --- | --- |

”63.

Bly

CAS-nr 7439-92-1

| | EG-nr 231-100-4 |
| --- | --- |

EG-nr 231-100-4

och blyföreningar

| 1. | Får inte släppas ut på marknaden eller användas i någon enskild del av smycken om halten av bly (uttryckt som metall) i en sådan del är 0,05 viktprocent eller mer. |
| --- | --- |

1.

Får inte släppas ut på marknaden eller användas i någon enskild del av smycken om halten av bly (uttryckt som metall) i en sådan del är 0,05 viktprocent eller mer.

| 2. | Vid tillämpningen av punkt 1 ska






  i) | smycken inkludera smycken, oäkta smycken eller hårtillbehör, inklusive






  a) | armband, halsband och ringar, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Vid tillämpningen av punkt 1 ska

i)

smycken inkludera smycken, oäkta smycken eller hårtillbehör, inklusive

a)

armband, halsband och ringar,

| b) | piercingsmycken, |
| --- | --- |

b)

piercingsmycken,

| c) | armbandsur och armband, |
| --- | --- |

c)

armbandsur och armband,

| d) | broscher och manschettknappar. |
| --- | --- |

d)

broscher och manschettknappar.

| ii) | någon enskild del inkludera de material som smycket är tillverkat av samt dess ingående komponenter. |
| --- | --- |

ii)

någon enskild del inkludera de material som smycket är tillverkat av samt dess ingående komponenter.

| 3. | Punkt 1 ska också tillämpas på enskilda delar när de släpps ut på marknaden eller används vid tillverkning av smycken. |
| --- | --- |

3.

Punkt 1 ska också tillämpas på enskilda delar när de släpps ut på marknaden eller används vid tillverkning av smycken.

| 4. | Genom undantag ska punkt 1 inte gälla för






  a) | kristallglas enligt definitionen i bilaga I (kategorierna 1, 2, 3 och 4) till rådets direktiv 69/493/EEG (1), |
| --- | --- | --- |

4.

Genom undantag ska punkt 1 inte gälla för

a)

kristallglas enligt definitionen i bilaga I (kategorierna 1, 2, 3 och 4) till rådets direktiv 69/493/EEG (1),

| b) | komponenter i klockvisare som är oåtkomliga för konsumenter, |
| --- | --- |

b)

komponenter i klockvisare som är oåtkomliga för konsumenter,

| c) | icke-syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar och halvädelstenar (KN-nummer 7103 enligt förordning (EEG) nr 2658/87) om de inte har behandlats med bly eller blyföreningar, eller blandningar som innehåller dessa ämnen, |
| --- | --- |

c)

icke-syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar och halvädelstenar (KN-nummer 7103 enligt förordning (EEG) nr 2658/87) om de inte har behandlats med bly eller blyföreningar, eller blandningar som innehåller dessa ämnen,

| d) | emalj, dvs. icke frittade produkter av blandning, vitrifiering eller sintring av mineraler som smälts vid en temperatur av minst 500 °C. |
| --- | --- |

d)

emalj, dvs. icke frittade produkter av blandning, vitrifiering eller sintring av mineraler som smälts vid en temperatur av minst 500 °C.

| 5. | Genom undantag ska punkt 1 inte gälla för smycken som släppts ut på marknaden för första gången före den 9 oktober 2013 eller smycken som tillverkats före den 10 december 1961. |
| --- | --- |

5.

Genom undantag ska punkt 1 inte gälla för smycken som släppts ut på marknaden för första gången före den 9 oktober 2013 eller smycken som tillverkats före den 10 december 1961.

| 6. | Senast den 9 oktober 2017 ska kommissionen utvärdera denna post med beaktande av nya vetenskapliga uppgifter, särskilt förekomsten av alternativ till de varor som nämns i punkt 1 och migrationen av bly från dem, och om så är lämpligt ändra denna post i enlighet därmed. |
| --- | --- |

6.

Senast den 9 oktober 2017 ska kommissionen utvärdera denna post med beaktande av nya vetenskapliga uppgifter, särskilt förekomsten av alternativ till de varor som nämns i punkt 1 och migrationen av bly från dem, och om så är lämpligt ändra denna post i enlighet därmed.

---

(1)  EGT L 326, 29.12.1969, s. 36.”

1

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 837/2012

av den 18 september 2012

om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) som fodertillsats för fjäderfä, avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor (innehavare av godkännandet: DSM Nutritional Products)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) som fodertillsats för fjäderfä, avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) som fodertillsats för fjäderfä, avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 14 december 2011 (2) att 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av det kan förbättra fosforutnyttjandet i alla målarter. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 14 december 2011 (2) att 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av det kan förbättra fosforutnyttjandet i alla målarter. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  The EFSA Journal, vol. 10(2012):1, artikelnr 2527.

2

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel |
| 4a18 | DSM Nutritional Products | 6-fytas (EC 3.1.3.26) | | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) med minsta aktivitet: | 50 000 (1) FYT/g i fast form |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel

4a18

DSM Nutritional Products

6-fytas (EC 3.1.3.26)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) med minsta aktivitet:

50 000 (1) FYT/g i fast form

| | 20 000 FYT/g i flytande form |
| --- | --- |

20 000 FYT/g i flytande form

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Aspergillus oryzae (DSM 22594)

| | Analysmetod
   (2)

  Kolorimetrisk metod som mäter den mängd oorganiskt fosfat som 6-fytas frigör från fytat (ISO 30024:2009) |
| --- | --- |

Analysmetod
   (2)

Kolorimetrisk metod som mäter den mängd oorganiskt fosfat som 6-fytas frigör från fytat (ISO 30024:2009)

Fjäderfä

Slaktsvin

Smågrisar (avvanda)

—

500 FYT

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | Rekommenderad dos/kg helfoder för






  — | fjäderfä, smågrisar (avvanda) och slaktsvin: 500–4 000 FYT, |
| --- | --- | --- |

2.

Rekommenderad dos/kg helfoder för

—

fjäderfä, smågrisar (avvanda) och slaktsvin: 500–4 000 FYT,

| — | suggor: 1 000–4 000 FYT. |
| --- | --- |

—

suggor: 1 000–4 000 FYT.

| 3. | För användning i foder som innehåller mer än 0,23 % fytinbunden fosfor. |
| --- | --- |

3.

För användning i foder som innehåller mer än 0,23 % fytinbunden fosfor.

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vid hanteringen. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vid hanteringen.

| 5. | För användning till avvanda smågrisar upp till 35 kg. |
| --- | --- |

5.

För användning till avvanda smågrisar upp till 35 kg.

9.10.2022

Suggor

1 000 FYT

---

(1)  1 FYT motsvarar den mängd enzym som frigör 1 mikromol oorganiskt fosfat per minut från fytat vid reaktionsbetingelserna med en fytatkoncentration på 5,0 mM vid pH 5,5 och 37 °C.

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 838/2012

av den 18 september 2012

om godkännande av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) som fodertillsats för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och,

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) som fodertillsats i kategorin ”tekniska tillsatser” för alla djurarter. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) som fodertillsats i kategorin ”tekniska tillsatser” för alla djurarter.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 6 mars 2012 (2) att preparatet av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) vid användning enligt de förslagna villkoren inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av preparatet skulle kunna förbättra produktionen av ensilage genom att stimulera produktionen av ättiksyra, vilket ger en ökad aerobisk stabilitet i det behandlade ensilaget. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter försäljning. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 6 mars 2012 (2) att preparatet av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) vid användning enligt de förslagna villkoren inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av preparatet skulle kunna förbättra produktionen av ensilage genom att stimulera produktionen av ättiksyra, vilket ger en ökad aerobisk stabilitet i det behandlade ensilaget. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter försäljning. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  The EFSA Journal, vol. 10(2012):3, artikelnr 2617.

2

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg färskt material |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser |
| 1k20715 | — | Lactobacillus brevis

  (DSMZ 21982) | | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) som innehåller minst 8 × 1010 CFU/g tillsats |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg färskt material

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser

1k20715

—

Lactobacillus brevis

(DSMZ 21982)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) som innehåller minst 8 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus brevis (DSMZ 21982)

| | Analysmetod
   (1) | Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787) |
| --- | --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787)

| | Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Lägsta dos av tillsatsen när den inte används som ensileringstillsats i kombination med andra mikroorganismer: 1 × 108 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Lägsta dos av tillsatsen när den inte används som ensileringstillsats i kombination med andra mikroorganismer: 1 × 108 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

9.10.2022

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 839/2012

av den 18 september 2012

om godkännande av urea som fodertillsats för idisslare

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska produkter som godkänts i enlighet med rådets direktiv 82/471/EEG av den 30 juni 1982 om vissa produkter som används i djurfoder (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10 i den förordningen ska produkter som godkänts i enlighet med rådets direktiv 82/471/EEG av den 30 juni 1982 om vissa produkter som används i djurfoder (2) utvärderas på nytt.

| (2) | Urea godkändes utan tidsbegränsning genom direktiv 82/471/EEG. Produkten infördes därefter i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 i gemenskapens register över fodertillsatser som en befintlig produkt. |
| --- | --- |

(2)

Urea godkändes utan tidsbegränsning genom direktiv 82/471/EEG. Produkten infördes därefter i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 i gemenskapens register över fodertillsatser som en befintlig produkt.

| (3) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i den förordningen har det lämnats in en ansökan om en ny utvärdering av urea som fodertillsats för idisslare, med en begäran om att tillsatsen ska införas i kategorin ”näringstillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i den förordningen har det lämnats in en ansökan om en ny utvärdering av urea som fodertillsats för idisslare, med en begäran om att tillsatsen ska införas i kategorin ”näringstillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 7 mars 2012 (3) att urea under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att produkten tillför icke-proteinkväve för mikrobiell proteinsyntes i våmmen. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades på gemenskapsnivå genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 7 mars 2012 (3) att urea under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att produkten tillför icke-proteinkväve för mikrobiell proteinsyntes i våmmen. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades på gemenskapsnivå genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av urea visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av urea visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Eftersom de ändringar av villkoren för godkännande av urea som införs inte omedelbart eller direkt påverkar säkerheten, bör en rimlig tidsfrist medges innan urea godkänns, så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. Dessutom bör en övergångsperiod medges för avveckling av befintliga lager av urea, såsom det godkändes genom direktiv 82/471/EEG, och av foder som innehåller urea. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom de ändringar av villkoren för godkännande av urea som införs inte omedelbart eller direkt påverkar säkerheten, bör en rimlig tidsfrist medges innan urea godkänns, så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. Dessutom bör en övergångsperiod medges för avveckling av befintliga lager av urea, såsom det godkändes genom direktiv 82/471/EEG, och av foder som innehåller urea.

| (7) | Det är orimligt komplicerat för företagare att upprepade gånger och från en dag till en annan anpassa märkningen av foder innehållande olika tillsatser som godkänts efter hand i enlighet med förfarandet i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 och för vilka nya märkningskrav gäller. För att minska företagarnas administrativa börda bör det därför fastställas en tidsfrist för märkningen för att möjliggöra en smidig övergång. |
| --- | --- |

(7)

Det är orimligt komplicerat för företagare att upprepade gånger och från en dag till en annan anpassa märkningen av foder innehållande olika tillsatser som godkänts efter hand i enlighet med förfarandet i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 och för vilka nya märkningskrav gäller. För att minska företagarnas administrativa börda bör det därför fastställas en tidsfrist för märkningen för att möjliggöra en smidig övergång.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande

Det preparat i kategorin ”näringstillsatser” och i den funktionella gruppen ”urinämne och derivat därav” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Märkningskrav

Foder innehållande urea ska märkas i enlighet med denna förordning senast den 19 maj 2013.

Foder innehållande urea som har märkts i enlighet med direktiv 82/471/EEG före den 19 maj 2013 får dock fortsätta att släppas ut på marknaden till dess att lagren har tömts.

Artikel 3

Övergångsåtgärder

De vid tidpunkten för denna förordnings ikraftträdande befintliga lagren av urea och foder som innehåller urea får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas enligt villkoren i direktiv 82/471/EEG till dess att lagren har tömts.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den 19 november 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EGT L 213, 21.7.1982, s. 8.

2

(3)  The EFSA Journal, vol. 10(2012):3, artikelnr 2624.

3

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: urinämne och derivat därav. |
| 3d1 | — | Urea | | Tillsatsens sammansättning | Ureahalt: minst 97 % |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: urinämne och derivat därav.

3d1

—

Urea

Tillsatsens sammansättning

Ureahalt: minst 97 %

| | Kvävehalt: 46 % |
| --- | --- |

Kvävehalt: 46 %

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  Diaminometanon, CAS-nr 58069-82-2, kemisk formel: (NH2)2CO |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Diaminometanon, CAS-nr 58069-82-2, kemisk formel: (NH2)2CO

| | Analysmetoder
   (1) | Bestämning av totalkväve i tillsatsen: Titrering (metod 2.3.3 i bilaga IV till förordning (EG) nr 2003/2003) |
| --- | --- | --- |

Analysmetoder
   (1)

Bestämning av totalkväve i tillsatsen: Titrering (metod 2.3.3 i bilaga IV till förordning (EG) nr 2003/2003)

| | Bestämning av den mängd kväve som biuret tillför totalkvävet i tillsatsen: Spektrofotometri (metod 2.5 i bilaga IV till förordning (EG) nr 2003/2003) |
| --- | --- |

Bestämning av den mängd kväve som biuret tillför totalkvävet i tillsatsen: Spektrofotometri (metod 2.5 i bilaga IV till förordning (EG) nr 2003/2003)

| | Bestämning av urea i förblandningar, foderblandningar och foderråvaror: Spektrofotometri (avsnitt D i bilaga III till förordning (EG) nr 152/2009) |
| --- | --- |

Bestämning av urea i förblandningar, foderblandningar och foderråvaror: Spektrofotometri (avsnitt D i bilaga III till förordning (EG) nr 152/2009)

Idisslare med fungerande våm

—

8 800

Bruksanvisningen till den tillsats och det foder som innehåller urea ska innehålla följande:

”Urea får endast ges till djur med fungerande våm. Mängden urea i foder ska ökas gradvis upp till den högsta tillåtna halten. Den högsta tillåtna halten urea bör endast ges tillsammans med foder som innehåller stora mängder lättsmälta kolhydrater och låga halter lösligt kväve.

Högst 30 % av dagsbehovet av totalkväve bör komma från ureakväve.”

19.11.2022

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för gemenskapens referenslaboratorium: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/authorisation/evaluation_reports/Pages/index.aspx.

1

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 840/2012

av den 18 september 2012

om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) som fodertillsats för alla andra fågelarter avsedda för slakt än slaktkycklingar, slaktkalkoner och slaktankor samt alla andra fågelarter avsedda för värpning än värphöns (innehavare av godkännandet: Danisco Animal Nutrition)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) som fodertillsats för alla andra fågelarter avsedda för slakt än slaktkycklingar, slaktkalkoner och slaktankor samt alla andra fågelarter avsedda för värpning än värphöns. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) som fodertillsats för alla andra fågelarter avsedda för slakt än slaktkycklingar, slaktkalkoner och slaktankor samt alla andra fågelarter avsedda för värpning än värphöns.

| (4) | Användningen av preparat av 6-fytas (EC 3.1.3.26) godkändes för tio år för slaktkycklingar, slaktkalkoner, värphöns, smågrisar (avvanda), slaktankor, slaktsvin och suggor genom kommissionens förordning (EG) nr 785/2007 (2) och genom kommissionens förordning (EG) nr 379/2009 (3). |
| --- | --- |

(4)

Användningen av preparat av 6-fytas (EC 3.1.3.26) godkändes för tio år för slaktkycklingar, slaktkalkoner, värphöns, smågrisar (avvanda), slaktankor, slaktsvin och suggor genom kommissionens förordning (EG) nr 785/2007 (2) och genom kommissionens förordning (EG) nr 379/2009 (3).

| (5) | Nya uppgifter har lämnats som underlag för ansökan om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) som fodertillsats för alla andra fågelarter avsedda för slakt än slaktkycklingar, slaktkalkoner och slaktankor samt alla andra fågelarter avsedda för värpning än värphöns. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 7 mars 2012 (4) att 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av det kan förbättra fosforutnyttjandet i alla målarter. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som har lämnats av det referenslaboratorium som inrättades genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Nya uppgifter har lämnats som underlag för ansökan om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) som fodertillsats för alla andra fågelarter avsedda för slakt än slaktkycklingar, slaktkalkoner och slaktankor samt alla andra fågelarter avsedda för värpning än värphöns. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 7 mars 2012 (4) att 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av det kan förbättra fosforutnyttjandet i alla målarter. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som har lämnats av det referenslaboratorium som inrättades genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Bedömningen av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUT L 175, 5.7.2007, s. 5.

2

(3)  EUT L 116, 9.5.2009, s. 6.

3

(4)  The EFSA Journal, vol. 10(2012):3, artikelnr 2619.

4

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel |
| 4a1640 | Danisco Animal Nutrition (juridisk person: Danisco (UK) Limited) | 6-fytas EC 3.1.3.26 | | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233). Minsta aktivitet:
  Flytande och fast form: 5 000 FTU (1)/g |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel

4a1640

Danisco Animal Nutrition (juridisk person: Danisco (UK) Limited)

6-fytas EC 3.1.3.26

Tillsatsens sammansättning

Preparat av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233). Minsta aktivitet:

Flytande och fast form: 5 000 FTU (1)/g

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  6-Fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

6-Fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233)

| | Analysmetod
   (2) | Bestämning av 6-fytas (EC 3.1.3.26) i fodertillsats: Kolorimetrisk metod som bygger på kvantifiering av det oorganiska fosfat som enzymet frigör från natriumfytat. |
| --- | --- | --- |

Analysmetod
   (2)

Bestämning av 6-fytas (EC 3.1.3.26) i fodertillsats: Kolorimetrisk metod som bygger på kvantifiering av det oorganiska fosfat som enzymet frigör från natriumfytat.

| | Bestämning av 6-fytas (EC 3.1.3.26) i förblandningar och foder: EN ISO 30024: Kolorimetrisk metod som bygger på kvantifiering av det oorganiska fosfat som enzymet frigör från natriumfytat (efter spädning med värmebehandlat fullkornsmjöl). |
| --- | --- |

Bestämning av 6-fytas (EC 3.1.3.26) i förblandningar och foder: EN ISO 30024: Kolorimetrisk metod som bygger på kvantifiering av det oorganiska fosfat som enzymet frigör från natriumfytat (efter spädning med värmebehandlat fullkornsmjöl).

Alla andra fågelarter avsedda för slakt än slaktkycklingar, slaktkalkoner och slaktankor

—

250 FTU

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | För användning i foderblandningar som innehåller mer än 0,23 % fytinbundet fosfor. |
| --- | --- |

2.

För användning i foderblandningar som innehåller mer än 0,23 % fytinbundet fosfor.

| 3. | Högsta rekommenderade dos: 1 000 FTU/kg helfoder. |
| --- | --- |

3.

Högsta rekommenderade dos: 1 000 FTU/kg helfoder.

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vid hanteringen. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vid hanteringen.

9 oktober 2022

Alla andra fågelarter avsedda för värpning än värphöns

150 FTU

---

(1)  1 FTU motsvarar den mängd enzym som frigör 1 mikromol oorganiskt fosfat per minut från natriumfytat vid pH 5,5 och 37 °C.

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 841/2012

av den 18 september 2012

om godkännande av Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som fodertillsatser för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 10.1–10.4 i samma förordning innehåller särskilda bestämmelser för bedömning av produkter som vid den tidpunkt då förordningen började tillämpas användes som ensileringstillsatser inom unionen. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Artikel 10.7 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 10.1–10.4 i samma förordning innehåller särskilda bestämmelser för bedömning av produkter som vid den tidpunkt då förordningen började tillämpas användes som ensileringstillsatser inom unionen.

| (2) | I enlighet med artikel 10.1 b och artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003 infördes mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) i gemenskapens register över fodertillsatser som befintliga produkter i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” för alla djurarter. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 10.1 b och artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003 infördes mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) i gemenskapens register över fodertillsatser som befintliga produkter i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” för alla djurarter.

| (3) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i den förordningen har det lämnats in ansökningar om godkännande av mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som fodertillsatser i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” för alla djurarter. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i den förordningen har det lämnats in ansökningar om godkännande av mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som fodertillsatser i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” för alla djurarter. Till ansökningarna bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Ansökningarna avser godkännande i kategorin ”tekniska tillsatser” av mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som fodertillsatser för alla djurarter. |
| --- | --- |

(4)

Ansökningarna avser godkännande i kategorin ”tekniska tillsatser” av mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som fodertillsatser för alla djurarter.

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 13 december 2011 (2) att mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att dessa mikroorganismer kan förbättra ensilageproduktionen från alla slags vallfoder genom att bevara mer torrsubstans och minska proteinförlusten. Myndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatserna som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 13 december 2011 (2) att mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att dessa mikroorganismer kan förbättra ensilageproduktionen från alla slags vallfoder genom att bevara mer torrsubstans och minska proteinförlusten. Myndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatserna som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Bedömningen av mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) visar att de uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Dessa mikroorganismer bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagorna till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) visar att de uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Dessa mikroorganismer bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagorna till den här förordningen.

| (7) | Eftersom de ändringar av villkoren för godkännande av mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som införs inte omedelbart eller direkt påverkar säkerheten, bör en rimlig tidsfrist medges innan mikroorganismerna godkänns, så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. Dessutom bör en övergångsperiod medges för avveckling av befintliga lager av dessa mikroorganismer och foder som innehåller dem. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom de ändringar av villkoren för godkännande av mikroorganismerna Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) och Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som införs inte omedelbart eller direkt påverkar säkerheten, bör en rimlig tidsfrist medges innan mikroorganismerna godkänns, så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. Dessutom bör en övergångsperiod medges för avveckling av befintliga lager av dessa mikroorganismer och foder som innehåller dem.

| (8) | Det är orimligt komplicerat för företagare att upprepade gånger och från en dag till en annan anpassa märkningen av foder innehållande olika tillsatser som godkänts efter hand i enlighet med förfarandet i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 och för vilka nya märkningskrav gäller. För att minska företagarnas administrativa börda bör det därför fastställas en tidsfrist för märkningen för att möjliggöra en smidig övergång. |
| --- | --- |

(8)

Det är orimligt komplicerat för företagare att upprepade gånger och från en dag till en annan anpassa märkningen av foder innehållande olika tillsatser som godkänts efter hand i enlighet med förfarandet i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 och för vilka nya märkningskrav gäller. För att minska företagarnas administrativa börda bör det därför fastställas en tidsfrist för märkningen för att möjliggöra en smidig övergång.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den mikroorganism i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilaga I godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Den mikroorganism i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilaga II godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 3

Märkningskrav

Foder innehållande de mikroorganismer som avses i artiklarna 1 och 2 ska märkas i enlighet med denna förordning senast den 19 maj 2013.

Foder innehållande de mikroorganismer som avses i artiklarna 1 och 2 och som har märkts i enlighet med de tidigare villkoren för godkännande före den 19 maj 2013 får dock fortsätta att släppas ut på marknaden till dess att lagren har tömts.

Artikel 4

Övergångsåtgärder

De vid tidpunkten för denna förordnings ikraftträdande befintliga lagren av de mikroorganismer som avses i artiklarna 1 och 2 och foder som innehåller dem får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas enligt de tidigare villkoren för godkännande till dess att lagren har tömts.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den 19 november 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  The EFSA Journal, vol. 10(2012):1, artikelnr 2529.

2

The EFSA Journal

---

BILAGA I

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg färskt material |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser |
| 1k20713 | — | Lactobacillus plantarum

  (NCIMB 41028) | | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) som innehåller minst 7 × 1010 CFU/g tillsats |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg färskt material

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser

1k20713

—

Lactobacillus plantarum

(NCIMB 41028)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) som innehåller minst 7 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028)

| | Analysmetod
   (1) | Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787) |
| --- | --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787)

| | Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsats: 1 × 109 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsats: 1 × 109 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

19 november 2022

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

BILAGA II

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg färskt material |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser |
| 1k20714 | — | Lactobacillus plantarum

  (NCIMB 30148) | | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som innehåller minst 7 × 1010 CFU/g tillsats |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg färskt material

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser

1k20714

—

Lactobacillus plantarum

(NCIMB 30148)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) som innehåller minst 7 × 1010 CFU/g tillsats

| | Beskrivning av den aktiva substansen


  Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148)

| | Analysmetod
   (1) | Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787) |
| --- | --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Räkning i fodertillsatsen: utstryk på platta (EN 15787)

| | Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

Alla djurarter

—

—

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur och lagringstid.

| 2. | Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsats: 1 × 109 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsens minsta dos när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsats: 1 × 109 CFU/kg färskt material.

| 3. | Användarsäkerhet: andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering. |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: andningsskydd och skyddshandskar rekommenderas vid hantering.

19 november 2022

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 842/2012

av den 18 september 2012

om godkännande av ett preparat av lantanumkarbonatoktahydrat som fodertillsats för hundar (innehavare av godkännandet: Bayer Animal Health GmbH)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av preparatet av lantanumkarbonatoktahydrat, CAS-nr 6487-39-4, har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av preparatet av lantanumkarbonatoktahydrat, CAS-nr 6487-39-4, har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av preparatet av lantanumkarbonatoktahydrat, CAS-nr 6487-39-4, som fodertillsats för hundar. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av preparatet av lantanumkarbonatoktahydrat, CAS-nr 6487-39-4, som fodertillsats för hundar.

| (4) | Användningen av preparatet godkändes för tio år för katter genom kommissionens förordning (EG) nr 163/2008 (2). |
| --- | --- |

(4)

Användningen av preparatet godkändes för tio år för katter genom kommissionens förordning (EG) nr 163/2008 (2).

| (5) | Nya uppgifter har lämnats som underlag för ansökan om godkännande av lantanumkarbonatoktahydrat, CAS-nr 6487-39-4, för hundar. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 6 mars 2012 (3) att lantanumkarbonatoktahydrat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på målarten. Vidare konstaterade myndigheten att lantanumkarbonatoktahydrat kan minska fosfors biotillgänglighet i vuxna hundar. Däremot kunde myndigheten inte kommentera de långsiktiga effekterna. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Nya uppgifter har lämnats som underlag för ansökan om godkännande av lantanumkarbonatoktahydrat, CAS-nr 6487-39-4, för hundar. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 6 mars 2012 (3) att lantanumkarbonatoktahydrat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på målarten. Vidare konstaterade myndigheten att lantanumkarbonatoktahydrat kan minska fosfors biotillgänglighet i vuxna hundar. Däremot kunde myndigheten inte kommentera de långsiktiga effekterna. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Bedömningen av lantanumkarbonatoktahydrat, CAS-nr 6487-39-4, visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. Efter utsläppandet på marknaden bör de negativa långtidseffekterna övervakas. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av lantanumkarbonatoktahydrat, CAS-nr 6487-39-4, visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. Efter utsläppandet på marknaden bör de negativa långtidseffekterna övervakas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”andra zootekniska tillsatser” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUT L 50, 23.2.2008, s. 3.

2

(3)  The EFSA Journal, vol. 10(2012):3, artikelnr 2618.

3

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: andra zootekniska tillsatser (minskad utsöndring av fosfor via urin) |
| 4d1 | Bayer Animal Health GmbH | Lantanumkarbonatoktahydrat | | Tillsatsens sammansättning | Preparat av lantanumkarbonatoktahydrat |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: andra zootekniska tillsatser (minskad utsöndring av fosfor via urin)

4d1

Bayer Animal Health GmbH

Lantanumkarbonatoktahydrat

Tillsatsens sammansättning

Preparat av lantanumkarbonatoktahydrat

| | Minst 85 % lantanumkarbonatoktahydrat som aktiv substans |
| --- | --- |

Minst 85 % lantanumkarbonatoktahydrat som aktiv substans

| | Beskrivning av den aktiva substansen | Lantanumkarbonatoktahydrat |
| --- | --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Lantanumkarbonatoktahydrat

| | La2(CO3)3 × 8H2O |
| --- | --- |

La2(CO3)3 × 8H2O

| | CAS-nr 6487-39-4 |
| --- | --- |

CAS-nr 6487-39-4

| | Analysmetod
   (1) | Kvantifiering av karbonat i fodertillsatsen:
  Gemenskapsmetod (kommissionens förordning (EG) nr 152/2009) (2) |
| --- | --- | --- |

Analysmetod
   (1)

Kvantifiering av karbonat i fodertillsatsen:

Gemenskapsmetod (kommissionens förordning (EG) nr 152/2009) (2)

| | Kvantifiering av lantan i fodertillsatsen och foder: ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) |
| --- | --- |

Kvantifiering av lantan i fodertillsatsen och foder: ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)

Hundar

—

1 500

7 500

Efter utsläppandet på marknaden krävs övervakning av kroniska negativa effekter.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen:

| ”— | För vuxna hundar. |
| --- | --- |

”—

För vuxna hundar.

| — | Rekommenderad dos i fuktigt foder med en torrsubstanshalt på 20–25 %: 340–2 100 mg/kg. |
| --- | --- |

—

Rekommenderad dos i fuktigt foder med en torrsubstanshalt på 20–25 %: 340–2 100 mg/kg.

| — | Undvik samtidig användning av foder med hög fosforhalt.” |
| --- | --- |

—

Undvik samtidig användning av foder med hög fosforhalt.”

9 oktober 2022

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för referenslaboratoriet för fodertillsatser: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  EUT L 54, 26.2.2009, s. 1.

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 843/2012

av den 18 september 2012

om godkännande av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) som fodertillsats för kalkoner som föds upp för avel, mindre fågelarter avsedda för slakt som föds upp för värpning eller avel samt burfåglar (innehavare av godkännandet: BASF SE)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) som fodertillsats för kycklingar som föds upp till värphöns, kalkoner som föds upp för avel, mindre fågelarter avsedda för slakt som föds upp för värpning eller avel samt burfåglar. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) som fodertillsats för kycklingar som föds upp till värphöns, kalkoner som föds upp för avel, mindre fågelarter avsedda för slakt som föds upp för värpning eller avel samt burfåglar.

| (4) | Användningen av preparatet godkändes för tio år för slaktkycklingar och ankor genom kommissionens förordning (EG) nr 1096/2009 (2) och för slaktkalkoner genom kommissionens förordning (EG) nr 1380/2007 (3). |
| --- | --- |

(4)

Användningen av preparatet godkändes för tio år för slaktkycklingar och ankor genom kommissionens förordning (EG) nr 1096/2009 (2) och för slaktkalkoner genom kommissionens förordning (EG) nr 1380/2007 (3).

| (5) | Nya uppgifter har lämnats som underlag för ansökan om godkännande av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) för kycklingar som föds upp till värphöns, kalkoner som föds upp för avel, mindre fågelarter avsedda för slakt som föds upp för värpning eller avel samt burfåglar. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 2 februari 2012 (4) att endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av det kan förbättra förhållandet mellan foderintag och viktökning hos målarterna. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades på gemenskapsnivå genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Nya uppgifter har lämnats som underlag för ansökan om godkännande av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) för kycklingar som föds upp till värphöns, kalkoner som föds upp för avel, mindre fågelarter avsedda för slakt som föds upp för värpning eller avel samt burfåglar. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 2 februari 2012 (4) att endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön och att användning av det kan förbättra förhållandet mellan foderintag och viktökning hos målarterna. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättades på gemenskapsnivå genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Bedömningen av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av endo-1,4-beta-xylanas (EC 3.2.1.8) framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”smältbarhetsförbättrande medel” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i den bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUT L 301, 17.11.2009, s. 3.

2

(3)  EUT L 309, 27.11.2007, s. 21.

3

(4)  The EFSA Journal, vol. 10(2012):2, artikelnr 2575.

4

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel |
| 4a62 | BASF SE | Endo-1,4-beta-xylanas
  EC 3.2.1.8 | | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713). Minsta aktivitet: | I fast form: 5 600 TXU (1)/g |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel

4a62

BASF SE

Endo-1,4-beta-xylanas

EC 3.2.1.8

Tillsatsens sammansättning

Preparat av endo-1,4-beta-xylanas framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713). Minsta aktivitet:

I fast form: 5 600 TXU (1)/g

| | I flytande form: 5 600 TXU/ml |
| --- | --- |

I flytande form: 5 600 TXU/ml

| | Beskrivning av den aktiva substansen

  Endo-1,4-beta-xylanas framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713) |
| --- | --- |

Beskrivning av den aktiva substansen

Endo-1,4-beta-xylanas framställt av Aspergillus niger (CBS 109.713)

| | Analysmetod
   (2)

  Viskosimetrisk metod baserad på minskad viskositet genom verkan av endo-1,4-beta-xylanas på det xylanhaltiga substratet (vetearabinoxylan) vid pH 3,5 och 55 °C. |
| --- | --- |

Analysmetod
   (2)

Viskosimetrisk metod baserad på minskad viskositet genom verkan av endo-1,4-beta-xylanas på det xylanhaltiga substratet (vetearabinoxylan) vid pH 3,5 och 55 °C.

Kalkoner som föds upp för avel

—

560 TXU

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | Maximal rekommenderad dos/kg helfoder för alla arter som omfattas av denna förordning: 840 TXU. |
| --- | --- |

2.

Maximal rekommenderad dos/kg helfoder för alla arter som omfattas av denna förordning: 840 TXU.

| 3. | För användning i foder med höga halter av stärkelse- och icke-stärkelsepolysackarider (huvudsakligen beta-glukaner och arabinoxylaner). |
| --- | --- |

3.

För användning i foder med höga halter av stärkelse- och icke-stärkelsepolysackarider (huvudsakligen beta-glukaner och arabinoxylaner).

9 oktober 2022

Burfåglar, mindre fågelarter utom ankor och värpande fåglar

280 TXU

---

(1)  1 TXU motsvarar den mängd enzym som frigör 5 mikromol reducerande sockerarter (xylosekvivalenter) från vetearabinoxylan per minut vid pH 3,5 och 55 °C.

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 844/2012

av den 18 september 2012

om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 19, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1107/2009 kan godkännandet av ett verksamt ämne förnyas när det löper ut. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1107/2009 kan godkännandet av ett verksamt ämne förnyas när det löper ut.

| (2) | De bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet bör fastställas. |
| --- | --- |

(2)

De bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet bör fastställas.

| (3) | Framför allt bör tidsfrister fastställas för de olika stegen i förnyelseförfarandet för att säkerställa att förfarandet fungerar väl. |
| --- | --- |

(3)

Framför allt bör tidsfrister fastställas för de olika stegen i förnyelseförfarandet för att säkerställa att förfarandet fungerar väl.

| (4) | Bestämmelser bör fastställas när det gäller konfidentialitet och offentliggörande av ansökan om förnyelse, den kompletterande dokumentationen och uppdateringar av denna. |
| --- | --- |

(4)

Bestämmelser bör fastställas när det gäller konfidentialitet och offentliggörande av ansökan om förnyelse, den kompletterande dokumentationen och uppdateringar av denna.

| (5) | Det bör också fastställas bestämmelser för ansökan om förnyelse vad gäller dess inlämnande, innehåll och utformning. De sökande bör ha skyldighet att motivera inlämnandet av nya uppgifter och att separat förteckna de studier på ryggradsdjur som de vill åberopa. |
| --- | --- |

(5)

Det bör också fastställas bestämmelser för ansökan om förnyelse vad gäller dess inlämnande, innehåll och utformning. De sökande bör ha skyldighet att motivera inlämnandet av nya uppgifter och att separat förteckna de studier på ryggradsdjur som de vill åberopa.

| (6) | Bestämmelser bör fastställas vad gäller den rapporterande medlemsstatens kontroll av ansökan. |
| --- | --- |

(6)

Bestämmelser bör fastställas vad gäller den rapporterande medlemsstatens kontroll av ansökan.

| (7) | För att säkerställa ett väl fungerande förnyelseförfarande bör den rapporterande medlemsstaten, på begäran av sökanden, anordna ett möte för att diskutera ansökan innan den kompletterande dokumentationen lämnas in. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa ett väl fungerande förnyelseförfarande bör den rapporterande medlemsstaten, på begäran av sökanden, anordna ett möte för att diskutera ansökan innan den kompletterande dokumentationen lämnas in.

| (8) | Den kompletterande dokumentation som lämnas in för förnyelse av godkännandet bör särskilt innehålla nödvändiga nya uppgifter och nya riskbedömningar samt visa varför dessa uppgifter och riskbedömningar är nödvändiga. |
| --- | --- |

(8)

Den kompletterande dokumentation som lämnas in för förnyelse av godkännandet bör särskilt innehålla nödvändiga nya uppgifter och nya riskbedömningar samt visa varför dessa uppgifter och riskbedömningar är nödvändiga.

| (9) | Bestämmelser bör fastställas enligt vilka den rapporterande medlemsstaten ska besluta om huruvida ansökan kan prövas. |
| --- | --- |

(9)

Bestämmelser bör fastställas enligt vilka den rapporterande medlemsstaten ska besluta om huruvida ansökan kan prövas.

| (10) | Om inte någon av de inlämnade ansökningarna kan prövas bör kommissionen anta en förordning om att inte förnya godkännandet av det berörda verksamma ämnet. |
| --- | --- |

(10)

Om inte någon av de inlämnade ansökningarna kan prövas bör kommissionen anta en förordning om att inte förnya godkännandet av det berörda verksamma ämnet.

| (11) | Bestämmelser bör fastställas för att säkerställa en oberoende, objektiv och öppen bedömning av det verksamma ämnet. |
| --- | --- |

(11)

Bestämmelser bör fastställas för att säkerställa en oberoende, objektiv och öppen bedömning av det verksamma ämnet.

| (12) | Sökanden, medlemsstaterna, med undantag för den rapporterande medlemsstaten, och allmänheten bör ges möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till bedömningsrapport om förnyelse. |
| --- | --- |

(12)

Sökanden, medlemsstaterna, med undantag för den rapporterande medlemsstaten, och allmänheten bör ges möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till bedömningsrapport om förnyelse.

| (13) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet bör lämna slutsatser och anordna samråd med experter, såvida inte kommissionen underrättar myndigheten om att slutsatser inte är nödvändiga. |
| --- | --- |

(13)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet bör lämna slutsatser och anordna samråd med experter, såvida inte kommissionen underrättar myndigheten om att slutsatser inte är nödvändiga.

| (14) | Bestämmelser bör fastställas när det gäller rapporten om förnyelse och antagandet av en förordning om förnyelse av ett godkännande av ett verksamt ämne. |
| --- | --- |

(14)

Bestämmelser bör fastställas när det gäller rapporten om förnyelse och antagandet av en förordning om förnyelse av ett godkännande av ett verksamt ämne.

| (15) | Kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 av den 7 december 2010 om fastställande av förfarandet för förnyat upptagande av en andra grupp verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om fastställande av förteckningen över dessa ämnen (2) bör fortsätta att gälla vid förnyelse av godkännanden av de verksamma ämnen som förtecknas i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 av den 7 december 2010 om fastställande av förfarandet för förnyat upptagande av en andra grupp verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om fastställande av förteckningen över dessa ämnen (2) bör fortsätta att gälla vid förnyelse av godkännanden av de verksamma ämnen som förtecknas i bilaga I till den förordningen.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

GODTAGANDE

AVSNITT 1

Ansökan om förnyelse

Artikel 1

Inlämnande av ansökan

1.   Ansökan om förnyelse av ett godkännande av ett verksamt ämne ska lämnas in av en tillverkare av det verksamma ämnet till den rapporterande medlemsstaten, som anges i andra kolumnen i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 686/2012 (3), och till den medrapporterande medlemsstaten, som anges i den tredje kolumnen i den bilagan, senast tre år innan godkännandet löper ut.

När en ansökan lämnas in får sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009 begära att viss information behandlas konfidentiellt. I sådana fall ska sökanden fysiskt avskilja sådana delar av ansökan och ange skälen till begäran om konfidentiell behandling.

Sökanden ska samtidigt lämna in en eventuell begäran om uppgiftsskydd enligt artikel 59 i förordning (EG) nr 1107/2009.

2.   Sökanden ska sända en kopia av ansökan till kommissionen, övriga medlemsstater och till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, nedan kallad myndigheten, inklusive information om de delar av ansökan för vilka konfidentiell behandling har begärts i enlighet med punkt 1.

3.   En gemensam ansökan kan lämnas in av en sammanslutning av tillverkare som utsetts av tillverkarna i syfte att uppfylla kraven i denna förordning.

Artikel 2

Ansökans utformning och innehåll

1.   Ansökan ska ha den utformning som anges i bilagan.

2.   Ansökan ska innehålla en förteckning över de nya uppgifter som sökanden vill åberopa. Sökanden ska visa att dessa uppgifter är nödvändiga i enlighet med artikel 15.2 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009.

I ansökan ska separat förtecknas nya studier på ryggradsdjur som sökanden vill åberopa.

Artikel 3

Kontroll av ansökan

1.   Om ansökan har lämnats in senast det datum som anges i artikel 1.1 första stycket och innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 2, ska den rapporterande medlemsstaten senast en månad från dagen för mottagandet av ansökan underrätta sökanden, den medrapporterande medlemsstaten, kommissionen och myndigheten om vilket datum ansökan mottogs, att ansökan har lämnats in senast det datum som anges i artikel 1.1 första stycket och att den innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 2.

Den rapporterande medlemsstaten ska bedöma en eventuell begäran om konfidentiell behandling. Vid en begäran om att få tillgång till information ska den rapporterande medlemsstaten besluta om vilken information som ska behandlas konfidentiellt.

2.   Om ansökan har lämnats in senast det datum som anges i artikel 1.1 första stycket men någon av de uppgifter som anges i artikel 2 saknas, ska den rapporterande medlemsstaten senast en månad efter dagen för mottagandet av ansökan underrätta sökanden om vilka uppgifter som saknas och ange en frist på 14 dagar för inlämnande av dessa uppgifter till den rapporterande och den medrapporterande medlemsstaten.

Om ansökan innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 2 vid utgången av denna frist ska den rapporterande medlemsstaten utan dröjsmål påbörja handläggningen i enlighet med punkt 1.

3.   Om ansökan inte har lämnats in senast det datum som anges i artikel 1.1 första stycket eller om ansökan fortfarande inte innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 2 vid utgången av den frist för inlämnande av saknade uppgifter som anges i punkt 2, ska den rapporterande medlemsstaten utan dröjsmål underrätta sökanden, den medrapporterande medlemsstaten, kommissionen, övriga medlemsstater och myndigheten om att ansökan inte kan prövas och skälen för detta.

4.   Senast 14 dagar efter mottagandet av underrättelsen om att ansökan har lämnats in senast det datum som anges i artikel 1.1 första stycket och att den innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 2, ska sökanden till myndigheten lämna in en kopia av ansökan, inklusive information om för vilka delar av ansökan konfidentiell behandling har begärts och motiverats av sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009.

Samtidigt ska sökanden vidarebefordra ansökan till myndigheten, med undantag av den information för vilken konfidentiell behandling har begärts och motiverats av sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009.

5.   Om två eller flera ansökningar för samma verksamma ämne har lämnats in separat av olika sökande senast det datum som anges i artikel 1.1 första stycket och var och en av dessa ansökningar innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 2, ska den rapporterande medlemsstaten delge varje sökandes kontaktuppgifter till de övriga sökande.

6.   Kommissionen ska för varje enskilt verksamt ämne offentliggöra namnen på och adresserna till de sökande vars ansökningar har lämnats in senast det datum som anges i artikel 1.1 första stycket och innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 2.

Artikel 4

Kontakter före inlämning av kompletterande dokumentation

Sökanden får begära ett möte med den rapporterande och den medrapporterande medlemsstaten för att diskutera ansökan.

Om ett sådant möte begärs ska sådana kontakter ske före inlämningen av den kompletterande dokumentationen enligt artikel 6.

Artikel 5

Tillgång till ansökan

Efter mottagandet av ansökan enligt artikel 3.4 ska myndigheten ge allmänheten tillgång till ansökan utan dröjsmål, med undantag av sådan information för vilken konfidentialitet har begärts och motiverats av sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009, såvida inte tvingande hänsyn till allmänintresset motiverar att den lämnas ut.

AVSNITT 2

Kompletterande dokumentation

Artikel 6

Inlämning av kompletterande dokumentation

1.   Om den rapporterande medlemsstaten i enlighet med artikel 3.1 har underrättat sökanden om att ansökan har lämnats in senast det datum som anges i artikel 1.1 första stycket och att den innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 2, ska sökanden lämna in den kompletterande dokumentationen till den rapporterande medlemsstaten, den medrapporterande medlemsstaten, kommissionen och myndigheten.

2.   Innehållet i den kompletterande sammanfattningen och den fullständiga kompletterande dokumentationen ska uppfylla kraven i artikel 7.

3.   Den kompletterande dokumentationen ska lämnas in senast 30 månader innan godkännandet löper ut.

4.   Om fler än en sökande begär förnyat godkännande av samma verksamma ämne ska sökandena i görligaste mån lämna in dokumentationen gemensamt.

Om inte alla sökande lämnar in sådan dokumentation gemensamt ska skälen till detta anges i dokumentationen.

5.   När den kompletterande dokumentationen lämnas in får sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009 begära att viss information, inklusive vissa delar av dokumentationen, behandlas konfidentiellt och sökanden ska fysiskt avskilja denna information.

Artikel 7

Den kompletterande dokumentationens innehåll

1.   Den kompletterande sammanfattningen ska innehålla följande:

| a) | En kopia av ansökan. |
| --- | --- |

a)

En kopia av ansökan.

| b) | Om sökanden lämnar in sin ansökan tillsammans med en annan eller flera andra sökande eller om sökanden ersätts av en annan eller flera andra sökande, namn på och adress till den eller de andra sökande och, i förekommande fall, namnet på den sammanslutning av tillverkare som avses i artikel 1.3. |
| --- | --- |

b)

Om sökanden lämnar in sin ansökan tillsammans med en annan eller flera andra sökande eller om sökanden ersätts av en annan eller flera andra sökande, namn på och adress till den eller de andra sökande och, i förekommande fall, namnet på den sammanslutning av tillverkare som avses i artikel 1.3.

| c) | Information om ett eller flera representativa användningsområden på en gröda som odlas i stor omfattning i varje zon för minst ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet, där det av informationen framgår att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 uppfylls; om den inlämnade informationen inte omfattar alla zoner eller inte gäller en gröda som odlas i stor omfattning ska en motivering lämnas in. |
| --- | --- |

c)

Information om ett eller flera representativa användningsområden på en gröda som odlas i stor omfattning i varje zon för minst ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet, där det av informationen framgår att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 uppfylls; om den inlämnade informationen inte omfattar alla zoner eller inte gäller en gröda som odlas i stor omfattning ska en motivering lämnas in.

| d) | Uppgifter och riskbedömningar som inte ingick i dokumentationen för godkännandet eller i senare dokumentation för förnyelse och som är nödvändig av något av följande skäl:






  i) | För att beakta de förändringar av rättsliga krav som skett sedan det berörda verksamma ämnet godkändes eller dess godkännande senast förnyades. |
| --- | --- | --- |

d)

Uppgifter och riskbedömningar som inte ingick i dokumentationen för godkännandet eller i senare dokumentation för förnyelse och som är nödvändig av något av följande skäl:

i)

För att beakta de förändringar av rättsliga krav som skett sedan det berörda verksamma ämnet godkändes eller dess godkännande senast förnyades.

| ii) | För att beakta de förändringar av det vetenskapliga och tekniska kunskapsläget som skett sedan det berörda verksamma ämnet godkändes eller dess godkännande senast förnyades. |
| --- | --- |

ii)

För att beakta de förändringar av det vetenskapliga och tekniska kunskapsläget som skett sedan det berörda verksamma ämnet godkändes eller dess godkännande senast förnyades.

| iii) | För att beakta förändringar av representativa användningsområden. |
| --- | --- |

iii)

För att beakta förändringar av representativa användningsområden.

| iv) | För att ansökan gäller ändring av ett förnyat godkännande. |
| --- | --- |

iv)

För att ansökan gäller ändring av ett förnyat godkännande.

| e) | Sammanfattningar och resultat från tester och studier för varje punkt i uppgiftskraven för det verksamma ämnet som fastställs i en förordning om uppgiftskrav för verksamma ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009, för vilka det i enlighet med led d krävs nya uppgifter, namn på innehavaren och på den person eller den inrättning som har utfört testerna och studierna samt skälen till att varje test eller studie behövs. |
| --- | --- |

e)

Sammanfattningar och resultat från tester och studier för varje punkt i uppgiftskraven för det verksamma ämnet som fastställs i en förordning om uppgiftskrav för verksamma ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009, för vilka det i enlighet med led d krävs nya uppgifter, namn på innehavaren och på den person eller den inrättning som har utfört testerna och studierna samt skälen till att varje test eller studie behövs.

| f) | Sammanfattningar och resultat från tester och studier för varje punkt i uppgiftskraven för växtskyddsmedlet som fastställs i en förordning om uppgiftskrav för växtskyddsmedel i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009, för vilka det i enlighet med led d krävs nya uppgifter, namn på innehavaren och på den person eller den inrättning som har utfört testerna och studierna avseende ett eller flera växtskyddsmedel som är representativa för de avsedda användningsområdena samt skälen till att varje test eller studie behövs. |
| --- | --- |

f)

Sammanfattningar och resultat från tester och studier för varje punkt i uppgiftskraven för växtskyddsmedlet som fastställs i en förordning om uppgiftskrav för växtskyddsmedel i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009, för vilka det i enlighet med led d krävs nya uppgifter, namn på innehavaren och på den person eller den inrättning som har utfört testerna och studierna avseende ett eller flera växtskyddsmedel som är representativa för de avsedda användningsområdena samt skälen till att varje test eller studie behövs.

| g) | I tillämpliga fall den styrkande dokumentation som avses i artikel 4.7 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

g)

I tillämpliga fall den styrkande dokumentation som avses i artikel 4.7 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| h) | En beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att undvika djurförsök på ryggradsdjur för varje test eller studie på ryggradsdjur. |
| --- | --- |

h)

En beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att undvika djurförsök på ryggradsdjur för varje test eller studie på ryggradsdjur.

| i) | I tillämpliga fall en kopia av en ansökan om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (4). |
| --- | --- |

i)

I tillämpliga fall en kopia av en ansökan om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (4).

| j) | I tillämpliga fall en kopia av förslaget till klassificering om det anses att ämnet behöver klassificeras eller klassificeras på nytt i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (5). |
| --- | --- |

j)

I tillämpliga fall en kopia av förslaget till klassificering om det anses att ämnet behöver klassificeras eller klassificeras på nytt i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (5).

| k) | En bedömning av all den information som har lämnats. |
| --- | --- |

k)

En bedömning av all den information som har lämnats.

| l) | En förteckning som visar att den kompletterande dokumentationen enligt punkt 3 är fullständig med hänsyn till de användningsområden som ansökan avser, med uppgift om vilka uppgifter som är nya. |
| --- | --- |

l)

En förteckning som visar att den kompletterande dokumentationen enligt punkt 3 är fullständig med hänsyn till de användningsområden som ansökan avser, med uppgift om vilka uppgifter som är nya.

| m) | Sammanfattningar och resultat från den expertgranskade (peer-reviewed) vetenskapliga litteratur som avses i artikel 8.5 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

m)

Sammanfattningar och resultat från den expertgranskade (peer-reviewed) vetenskapliga litteratur som avses i artikel 8.5 i förordning (EG) nr 1107/2009.

2.   De användningsområden som avses i punkt 1 c ska, i tillämpliga fall, omfatta de användningsområden som utvärderats för godkännandet eller senare förnyelser. Minst ett av de växtskyddsmedel som avses i punkt 1 c får inte innehålla något annat verksamt ämne, om ett sådant växtskyddsmedel finns för ett representativt användningsområde.

3.   Den fullständiga kompletterande dokumentationen ska innehålla den fullständiga texten från de enskilda tester och studierapporter som avses i punkt 1 e, f och m.

Den får inte innehålla några rapporter från tester eller studier där det verksamma ämnet eller växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet avsiktligt getts till människor.

Artikel 8

Godtagande av ansökan

1.   Om den kompletterande dokumentationen har lämnats in senast det datum som anges i artikel 6.3 och innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 7, ska den rapporterande medlemsstaten inom en månad underrätta sökanden, den medrapporterande medlemsstaten, kommissionen och myndigheten om vilket datum den kompletterande dokumentationen mottogs och att ansökan kan prövas.

Den rapporterande medlemsstaten ska bedöma eventuell begäran om konfidentiell behandling. Vid en begäran om att få tillgång till information ska den rapporterande medlemsstaten besluta om vilken information som ska behandlas konfidentiellt.

2.   Om den kompletterande dokumentationen har lämnats in senast det datum som anges i artikel 6.3 men någon av de uppgifter som anges i artikel 7 saknas, ska den rapporterande medlemsstaten senast en månad efter dagen för mottagandet av den kompletterande dokumentationen underrätta sökanden om vilka uppgifter som saknas och ange en frist på 14 dagar för inlämnande av dessa uppgifter till den rapporterande och den medrapporterande medlemsstaten.

Om den kompletterande dokumentationen vid utgången av denna frist innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 7 ska den rapporterande medlemsstaten utan dröjsmål påbörja handläggningen i enlighet med punkt 1.

3.   Omedelbart efter mottagandet av underrättelsen om att ansökan kan prövas ska sökanden vidarebefordra den kompletterande dokumentationen till övriga medlemsstater, kommissionen och myndigheten, inklusive information om för vilka delar av dokumentationen konfidentiell behandling har begärts och motiverats av sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009.

Samtidigt ska sökanden vidarebefordra den kompletterande sammanfattningen till myndigheten, med undantag av den information för vilken konfidentiell behandling har begärts och motiverats av sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009.

4.   Myndigheten ska ge allmänheten tillgång till den kompletterande sammanfattningen utan dröjsmål, med undantag av sådan information för vilken konfidentialitet har begärts och motiverats av sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009, såvida inte tvingande hänsyn till allmänintresset motiverar att den lämnas ut.

5.   På begäran av myndigheten eller en medlemsstat ska sökanden göra den dokumentation som lämnats in för godkännandet och för senare förnyelse av godkännandet tillgänglig, om sökanden har tillgång till den.

6.   Om den kompletterande dokumentationen inte har lämnats in senast det datum som anges i artikel 6.3 eller om den kompletterande dokumentationen vid utgången av den frist för inlämnande av saknade uppgifter som anges i punkt 2 i denna artikel fortfarande inte innehåller alla de uppgifter som anges i artikel 7, ska den rapporterande medlemsstaten utan dröjsmål underrätta sökanden, den medrapporterande medlemsstaten, kommissionen, övriga medlemsstater och myndigheten om att ansökan inte kan prövas och skälen för detta.

Artikel 9

Ersättande av sökande

En annan tillverkare får ersätta en sökande vad gäller alla rättigheter och skyldigheter enligt denna förordning genom att sökanden och den andra tillverkaren genom en gemensam förklaring underrättar den rapporterande medlemsstaten. Sökanden och den andra tillverkaren ska i så fall samtidigt underrätta den medrapporterande medlemsstaten, kommissionen, övriga medlemsstater, myndigheten och övriga sökande som har lämnat in en ansökan som gäller samma verksamma ämne om att sökanden har ersatts.

Artikel 10

Antagande av förordning om att inte förnya godkännandet

Kommissionen ska anta en förordning om att inte förnya godkännandet av ett verksamt ämne i enlighet med artikel 20.1 b i förordning (EG) nr 1107/2009 när ingen av de ansökningar som lämnats in för det verksamma ämnet kan prövas i enlighet med artikel 3.3 eller artikel 8.6 i denna förordning.

KAPITEL 2

BEDÖMNING

Artikel 11

Den rapporterande och den medrapporterande medlemsstatens bedömning

1.   Om ansökan kan prövas i enlighet med artikel 8.1 ska den rapporterande medlemsstaten, efter samråd med den medrapporterande medlemsstaten, senast tolv månader efter det datum som anges i artikel 6.3 utarbeta och till kommissionen överlämna, med en kopia till myndigheten, en rapport (nedan kallad utkast till bedömningsrapport om förnyelse) i vilken det görs en bedömning av om det verksamma ämnet kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009.

2.   Utkastet till bedömningsrapport om förnyelse ska också innehålla följande:

| a) | En rekommendation beträffande förnyelse av godkännandet. |
| --- | --- |

a)

En rekommendation beträffande förnyelse av godkännandet.

| b) | En rekommendation om huruvida ämnet bör betraktas som ett ämne med låg risk. |
| --- | --- |

b)

En rekommendation om huruvida ämnet bör betraktas som ett ämne med låg risk.

| c) | En rekommendation om huruvida ämnet bör betraktas som ett kandidatämne för substitution. |
| --- | --- |

c)

En rekommendation om huruvida ämnet bör betraktas som ett kandidatämne för substitution.

| d) | I tillämpliga fall ett förslag om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester. |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall ett förslag om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester.

| e) | I tillämpliga fall ett förslag till klassificering eller klassificering på nytt av det verksamma ämnet i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008. |
| --- | --- |

e)

I tillämpliga fall ett förslag till klassificering eller klassificering på nytt av det verksamma ämnet i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008.

| f) | En slutsats om vilka nya studier i den kompletterande dokumentationen som är relevanta för bedömningen. |
| --- | --- |

f)

En slutsats om vilka nya studier i den kompletterande dokumentationen som är relevanta för bedömningen.

| g) | En rekommendation om vilka delar av rapporten som ska bli föremål för samråd med experter i enlighet med artikel 13.1. |
| --- | --- |

g)

En rekommendation om vilka delar av rapporten som ska bli föremål för samråd med experter i enlighet med artikel 13.1.

| h) | Eventuella punkter där den medrapporterande medlemsstaten inte har gjort samma bedömning som den rapporterande medlemsstaten. |
| --- | --- |

h)

Eventuella punkter där den medrapporterande medlemsstaten inte har gjort samma bedömning som den rapporterande medlemsstaten.

3.   Den rapporterande medlemsstaten ska göra en oberoende, objektiv och öppen bedömning mot bakgrund av det aktuella vetenskapliga och tekniska kunskapsläget. Den ska beakta den kompletterande dokumentationen och, i förekommande fall, den dokumentation som lämnades in för godkännandet och för senare förnyelser av godkännandet.

4.   Den rapporterande medlemsstaten ska först fastställa om kriterierna för godkännande i punkterna 3.6.2, 3.6.3, 3.6.4 och 3.7 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda.

Om dessa kriterier inte är uppfyllda ska utkastet till bedömningsrapport om förnyelse begränsas till dessa delar av bedömningen, såvida inte artikel 4.7 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska tillämpas.

5.   Om den rapporterande medlemsstaten behöver ytterligare information ska den ange en frist för sökanden att lämna denna information. Denna frist får inte leda till någon förlängning av den tolvmånadersperiod som föreskrivs i punkt 1. Sökanden får i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009 begära att sådan information behandlas konfidentiellt.

6.   Den rapporterande medlemsstaten får samråda med myndigheten och begära ytterligare teknisk eller vetenskaplig information från andra medlemsstater. Sådana samråd och begäranden om information får inte leda till någon förlängning av den tolvmånadersperiod som föreskrivs i punkt 1.

7.   Information som lämnas av sökanden men som inte har begärts eller som lämnas efter sista inlämningsdagen enligt punkt 5 första meningen ska inte beaktas, såvida den inte lämnas in i enlighet med artikel 56 i förordning (EG) nr 1107/2009.

8.   När utkastet till bedömningsrapport om förnyelse lämnas in till kommissionen ska den rapporterande medlemsstaten begära att sökanden lämnar in den kompletterande sammanfattningen, uppdaterad med den ytterligare information som den rapporterande medlemsstaten begärt i enlighet med punkt 5 eller som lämnats in i enlighet med artikel 56 i förordning (EG) nr 1107/2009, till den medrapporterande medlemsstaten, kommissionen, övriga medlemsstater och myndigheten.

Sökanden får i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009 begära att sådan information behandlas konfidentiellt. Sådana begäranden ska riktas till myndigheten.

Artikel 12

Synpunkter på utkastet till bedömningsrapport om förnyelse

1.   Myndigheten ska senast 30 dagar efter mottagandet låta sökanden och övriga medlemsstater ta del av den rapporterande medlemsstatens utkast till bedömningsrapport om förnyelse.

2.   Myndigheten ska ge allmänheten tillgång till utkastet till bedömningsrapport om förnyelse efter en period på två veckor under vilken sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009 kan begära att vissa delar av utkastet till bedömningsrapport om förnyelse ska behandlas konfidentiellt.

3.   Myndigheten ska anslå en period på 60 dagar från den dag då rapporten görs tillgänglig för allmänheten till att lämna in skriftliga synpunkter. Sådana synpunkter ska lämnas till myndigheten, som ska sammanställa och vidarebefordra dem tillsammans med sina egna synpunkter till kommissionen.

4.   Myndigheten ska ge allmänheten tillgång till den uppdaterade kompletterande sammanfattningen, med undantag av den information för vilken konfidentiell behandling har begärts och motiverats av sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009, såvida inte tvingande hänsyn till allmänintresset motiverar att den lämnas ut.

Artikel 13

Myndighetens slutsatser

1.   Inom fem månader efter utgången av den period som avses i artikel 12.3 ska myndigheten anta en slutsats mot bakgrund av det aktuella vetenskapliga och tekniska kunskapsläget, med utnyttjande av vägledande dokument som är tillämpliga vid datumet för inlämnande av den kompletterande dokumentationen, om huruvida det verksamma ämnet kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Om så är lämpligt ska myndigheten anordna ett samråd med experter, inklusive experter från den rapporterande och den medrapporterande medlemsstaten. Myndigheten ska översända sin slutsats till sökanden, medlemsstaterna och kommissionen.

Genom undantag från första stycket får kommissionen omedelbart efter det att den period som avses i artikel 12.3 har löpt ut underrätta myndigheten om att en slutsats inte är nödvändig.

2.   Efter en period på två veckor under vilken sökanden i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009 kan begära att vissa delar av slutsatsen ska behandlas konfidentiellt, ska myndigheten ge allmänheten tillgång till slutsatsen, med undantag av den information för vilken myndigheten beviljat konfidentiell behandling, såvida inte tvingande hänsyn till allmänintresset motiverar att den lämnas ut.

3.   Om myndigheten anser att den behöver ytterligare information från sökanden ska den i samråd med den rapporterande medlemsstaten kräva att sökanden senast inom en månad lämnar sådan information till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten. Den rapporterande medlemsstaten ska inom 60 dagar efter dagen för mottagandet utvärdera den ytterligare informationen och skicka sin utvärdering till myndigheten.

Om första stycket gäller, ska den period som avses i punkt 1 förlängas med de perioder som avses i första stycket i den här punkten.

4.   Myndigheten får begära att kommissionen ska samråda med ett av Europeiska unionens referenslaboratorier, utsett i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (6), för att kontrollera om den analysmetod för att fastställa resthalter som föreslagits av sökanden är tillfredsställande och uppfyller kraven i artikel 29.1 g i förordning (EG) nr 1107/2009. På begäran av Europeiska unionens referenslaboratorium ska sökanden tillhandahålla prover och analysstandarder.

5.   Information som lämnas av sökanden men som inte har begärts eller som lämnas efter sista inlämningsdagen enligt punkt 3 första stycket ska inte beaktas, såvida den inte lämnas in i enlighet med artikel 56 i förordning (EG) nr 1107/2009.

Artikel 14

Rapport och förordning om förnyelse

1.   Kommissionen ska lägga fram en rapport om förnyelse och ett utkast till en förordning för den kommitté som avses i artikel 79.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 inom sex månader efter mottagandet av myndighetens slutsats eller vid utgången av den period som avses i artikel 12.3 i denna förordning om myndigheten inte lagt fram en sådan slutsats.

Rapporten om förnyelse och utkastet till förordning ska beakta den rapporterande medlemsstatens utkast till bedömningsrapport om förnyelse, de synpunkter som avses i artikel 12.3 i denna förordning och myndigheten slutsats, om en sådan lagts fram.

Sökanden ska ges möjlighet att lämna synpunkter på rapporten om förnyelse inom 14 dagar.

2.   På grundval av rapporten om förnyelse och med beaktande av de synpunkter som sökanden lämnat inom den period som avses i punkt 1 tredje stycket ska kommissionen anta en förordning i enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 1107/2009.

KAPITEL 3

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 15

Övergångsbestämmelser

Förordning (EU) nr 1141/2010 ska fortsätta att gälla vid förnyelse av godkännanden av de verksamma ämnen som förtecknas i bilaga I till den förordningen.

Artikel 16

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 322, 8.12.2010, s. 10.

2

(3)  EUT L 200, 27.7.2012, s. 5.

3

(4)  EUT L 70, 16.3.2005, s. 1.

4

(5)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

5

(6)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

6

---

BILAGA

Ansökans utformning enligt artikel 2.1

Ansökan ska vara skriftlig, undertecknas av sökanden och skickas till den rapporterande och den medrapporterande medlemsstaten.

En kopia av ansökan ska skickas till Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor, 1049 Bryssel, Belgien, till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), Via Carlo Magno 1/A, 43126 Parma, Italien, och till övriga medlemsstater.

FÖRLAGA

1.   Uppgifter om sökanden

| 1.1 | Sökandens namn och adress, inklusive namn på den fysiska person som ansvarar för ansökan och övriga förpliktelser som följer av denna förordning:






  1.1.1 | a) | Telefon: |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Sökandens namn och adress, inklusive namn på den fysiska person som ansvarar för ansökan och övriga förpliktelser som följer av denna förordning:

1.1.1

a)

Telefon:

| b) | E-postadress: |
| --- | --- |

b)

E-postadress:

| 1.1.2 | a) | Kontaktperson: |
| --- | --- | --- |

1.1.2

a)

Kontaktperson:

| b) | Alternativ kontaktperson: |
| --- | --- |

b)

Alternativ kontaktperson:

2.   Information för att underlätta identifiering

| 2.1 | Trivialnamn (föreslaget eller ISO-godkänt), ange i förekommande fall också vilka varianter av ämnet i form av t.ex. salter, estrar eller aminer som tillverkaren framställer. |
| --- | --- |

2.1

Trivialnamn (föreslaget eller ISO-godkänt), ange i förekommande fall också vilka varianter av ämnet i form av t.ex. salter, estrar eller aminer som tillverkaren framställer.

| 2.2 | Kemisk benämning (IUPAC- och CAS-nomenklatur). |
| --- | --- |

2.2

Kemisk benämning (IUPAC- och CAS-nomenklatur).

| 2.3 | CAS-, CIPAC- och EG-nummer (om sådana finns). |
| --- | --- |

2.3

CAS-, CIPAC- och EG-nummer (om sådana finns).

| 2.4 | Empirisk formel, strukturformel och molekylmassa. |
| --- | --- |

2.4

Empirisk formel, strukturformel och molekylmassa.

| 2.5 | Specifikationer avseende det verksamma ämnets renhetsgrad i g/kg, vilken om möjligt ska vara identisk med eller redan godkänd som motsvarande den som anges i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (1). |
| --- | --- |

2.5

Specifikationer avseende det verksamma ämnets renhetsgrad i g/kg, vilken om möjligt ska vara identisk med eller redan godkänd som motsvarande den som anges i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (1).

| 2.6 | Det verksamma ämnets klassificering och märkning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (2) (hälso- och miljöeffekter). |
| --- | --- |

2.6

Det verksamma ämnets klassificering och märkning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (2) (hälso- och miljöeffekter).

3.   Nya uppgifter

| 3.1 | Förteckning över de nya uppgifter som sökanden vill åberopa tillsammans med en motivering som visar att de är nödvändiga, i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

3.1

Förteckning över de nya uppgifter som sökanden vill åberopa tillsammans med en motivering som visar att de är nödvändiga, i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| 3.2 | Förteckning över nya studier på ryggradsdjur som sökanden vill åberopa. |
| --- | --- |

3.2

Förteckning över nya studier på ryggradsdjur som sökanden vill åberopa.

| 3.3 | Tidsplan för nya eller pågående studier. |
| --- | --- |

3.3

Tidsplan för nya eller pågående studier.

Sökanden bekräftar att ovanstående upplysningar som anges i den inlämnade ansökan är korrekta.

Datum och underskrift (av den person som är behörig att företräda sökanden i punkt 1.1)

---

(1)  EUT L 153, 11.6.2011, s. 1.

(2)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 845/2012

av den 18 september 2012

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 21 december 2011 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallade det berörda landet eller Kina). |
| --- | --- |

(1)

Den 21 december 2011 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallade det berörda landet eller Kina).

| (2) | Förfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 7 november 2011 av Eurofer (nedan kallad klaganden), som företräder betydande del, i detta fall mer än 70 % av unionens produktion av vissa stålprodukter belagda med organiskt material. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 7 november 2011 av Eurofer (nedan kallad klaganden), som företräder betydande del, i detta fall mer än 70 % av unionens produktion av vissa stålprodukter belagda med organiskt material. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som man visste var berörda, samt representanterna för Kina om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i Kanada och Republiken Sydafrika (nedan kallad Sydafrika) som i tillkännagivandet om inledande angavs vara möjliga jämförbara länder. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som man visste var berörda, samt representanterna för Kina om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade också tillverkare i Kanada och Republiken Sydafrika (nedan kallad Sydafrika) som i tillkännagivandet om inledande angavs vara möjliga jämförbara länder. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Eftersom antalet exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer föreföll vara stort, planerades i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett stickprovsförfarande i tillkännagivandet om inledande. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 oktober 2010 – 30 september 2011) med avseende på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom antalet exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer föreföll vara stort, planerades i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett stickprovsförfarande i tillkännagivandet om inledande. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 oktober 2010 – 30 september 2011) med avseende på den berörda produkten.

| (5) | När det gäller unionstillverkarna meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av sex unionstillverkare, som kommissionen visste tillverkade en likadan produkt, utvalda på grundval av försäljnings- och produktionsvolym, storlek och geografiskt läge i unionen. Unionstillverkarna, som ingick i urvalet, svarade för 46 % av tillverkningen och för 38 % av försäljningen i unionen. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet. En av unionstillverkarna meddelade att man inte önskade ingå i stickprovet och ersattes i stickprovet av den näst största tillverkaren. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller unionstillverkarna meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av sex unionstillverkare, som kommissionen visste tillverkade en likadan produkt, utvalda på grundval av försäljnings- och produktionsvolym, storlek och geografiskt läge i unionen. Unionstillverkarna, som ingick i urvalet, svarade för 46 % av tillverkningen och för 38 % av försäljningen i unionen. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet. En av unionstillverkarna meddelade att man inte önskade ingå i stickprovet och ersattes i stickprovet av den näst största tillverkaren.

| (6) | 26 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. På grundval av informationen från de exporterande tillverkarna, valde kommissionen inledningsvis ut ett stickprov med de tre exporterande tillverkarna med den största exportvolymen till unionen. En av de exporterande tillverkarna i stickprovet lämnade emellertid inte korrekta exportuppgifter och uteslöts från urvalet. Två andra exporterande tillverkare, som senare inkluderades i urvalet, meddelade att de inte ville samarbeta. Kommissionen beslutade därför slutligen att begränsa urvalet till de två exporterande tillverkare som ursprungligen utvalts att ingå i stickprovet och som hade den största exportvolymen till unionen. Deras exportvolym svarar för mer än 30 % av den totala exporten från samtliga samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(6)

26 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. På grundval av informationen från de exporterande tillverkarna, valde kommissionen inledningsvis ut ett stickprov med de tre exporterande tillverkarna med den största exportvolymen till unionen. En av de exporterande tillverkarna i stickprovet lämnade emellertid inte korrekta exportuppgifter och uteslöts från urvalet. Två andra exporterande tillverkare, som senare inkluderades i urvalet, meddelade att de inte ville samarbeta. Kommissionen beslutade därför slutligen att begränsa urvalet till de två exporterande tillverkare som ursprungligen utvalts att ingå i stickprovet och som hade den största exportvolymen till unionen. Deras exportvolym svarar för mer än 30 % av den totala exporten från samtliga samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare.

| (7) | För att ge exporterande tillverkare i Kina möjlighet att inlämna en ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, skickade kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkarna som man visste var berörda, de kinesiska myndigheterna och till andra kinesiska exporterande tillverkare som gett sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tre kinesiska exporterande tillverkare, inklusive en som ingick i stickprovet, begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller individuell behandling om utredningen skulle fastställa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. En av dessa exporterande tillverkare, som inte ingick i stickprovet, drog senare tillbaka sin begäran. De andra exporterande tillverkarna i stickprovet begärde endast individuell behandling. |
| --- | --- |

(7)

För att ge exporterande tillverkare i Kina möjlighet att inlämna en ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, skickade kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkarna som man visste var berörda, de kinesiska myndigheterna och till andra kinesiska exporterande tillverkare som gett sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Tre kinesiska exporterande tillverkare, inklusive en som ingick i stickprovet, begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, eller individuell behandling om utredningen skulle fastställa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. En av dessa exporterande tillverkare, som inte ingick i stickprovet, drog senare tillbaka sin begäran. De andra exporterande tillverkarna i stickprovet begärde endast individuell behandling.

| (8) | Fem icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer, ansågs ett stickprovsförfaranade inte längre vara nödvändigt. |
| --- | --- |

(8)

Fem icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer, ansågs ett stickprovsförfaranade inte längre vara nödvändigt.

| (9) | Kommissionen sände frågeformulär till de två exporterande tillverkarna i Kina i urvalet, till 14 andra exporterande tillverkare i Kina som begärde detta, fyra tillverkare i Kanada, tre tillverkare i Sydafrika, fem tillverkare i Sydkorea, fem tillverkare i Brasilien, länder föreslogs utgöra jämförbara länder, de sex unionstillverkarna som ingick i urvalet, de fem samarbetsvilliga importörerna i unionen samt till de kända användarna. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen sände frågeformulär till de två exporterande tillverkarna i Kina i urvalet, till 14 andra exporterande tillverkare i Kina som begärde detta, fyra tillverkare i Kanada, tre tillverkare i Sydafrika, fem tillverkare i Sydkorea, fem tillverkare i Brasilien, länder föreslogs utgöra jämförbara länder, de sex unionstillverkarna som ingick i urvalet, de fem samarbetsvilliga importörerna i unionen samt till de kända användarna.

| (10) | Svar inkom från nio exporterande tillverkare och närstående företag i Kina, en tillverkare i Kanada och en tillverkare i ett annat möjligt jämförbart land, Sydkorea. Dessutom svarade de sex unionstillverkarna som ingick i urvalet, två icke-närstående importörer och tio användare på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(10)

Svar inkom från nio exporterande tillverkare och närstående företag i Kina, en tillverkare i Kanada och en tillverkare i ett annat möjligt jämförbart land, Sydkorea. Dessutom svarade de sex unionstillverkarna som ingick i urvalet, två icke-närstående importörer och tio användare på frågeformuläret.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt beslut om dumping och därav följande skada samt för att fastställa unionens intressen. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:






  a) | Unionstillverkare







  — | ArcelorMittal Belgium, Belgien och det närstående försäljningsföretaget ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt beslut om dumping och därav följande skada samt för att fastställa unionens intressen. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:

a)

Unionstillverkare

—

ArcelorMittal Belgium, Belgien och det närstående försäljningsföretaget ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg

| — | ArcelorMittal Poland, Polen |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland, Polen

| — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Tyskland |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Tyskland

| — | Voestalpine Stahl GmbH och Voestalpine Stahl Service Center GmbH, Österrike |
| --- | --- |

—

Voestalpine Stahl GmbH och Voestalpine Stahl Service Center GmbH, Österrike

| — | Tata Steel Maubeuge SA (tidigare Myriad SA), Frankrike |
| --- | --- |

—

Tata Steel Maubeuge SA (tidigare Myriad SA), Frankrike

| — | Tata Steel UK Ltd, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd, Förenade kungariket

| b) | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd och dess närstående företag: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd; |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd och dess närstående företag: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;

| — | Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och dess närstående företag Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och dess närstående företag Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;

| — | Union Steel China och dess närstående företag Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Union Steel China och dess närstående företag Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.

| c) | Importörer i unionen







  — | ThyssenKrupp Mannex, Tyskland |
| --- | --- | --- |

c)

Importörer i unionen

—

ThyssenKrupp Mannex, Tyskland

| d) | Användare i unionen







  — | Steelpartners NV (tillhör företagsgruppen Joris IDE), Belgien |
| --- | --- | --- |

d)

Användare i unionen

—

Steelpartners NV (tillhör företagsgruppen Joris IDE), Belgien

3.   Undersökningsperiod

| (12) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2010 – 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2010 – 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (13) | Den berörda produkten är vissa stålprodukter belagda med organiskt material, dvs. valsade produkter av legerat och olegerat stål (med undantag för rostfritt stål) som är målade, lackerade eller plastöverdragna på åtminstone ena sidan, undantaget s.k. sandwichpaneler av en typ som används för byggändamål och bestående av två yttre metallplåtar med stabiliserande kärna av isolermaterial mellan sig, och undantaget produkter med en slutbeläggning av zinkstoft (en zinkrik målarfärg innehållande minst 70 viktprocent zink) som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(13)

Den berörda produkten är vissa stålprodukter belagda med organiskt material, dvs. valsade produkter av legerat och olegerat stål (med undantag för rostfritt stål) som är målade, lackerade eller plastöverdragna på åtminstone ena sidan, undantaget s.k. sandwichpaneler av en typ som används för byggändamål och bestående av två yttre metallplåtar med stabiliserande kärna av isolermaterial mellan sig, och undantaget produkter med en slutbeläggning av zinkstoft (en zinkrik målarfärg innehållande minst 70 viktprocent zink) som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten).

| (14) | Det viktigaste användningsområdet för stålprodukter belagda med organiskt material är inom byggindustrin, även för vidare bearbetning i olika produkter som används i byggverksamhet (t.ex. sandwichpaneler, taktäckning, väggbeklädnad m.m.). Andra användningsområden är tillverkning av hushållsapparater (vita och bruna varor) eller utrustning för byggverksamhet (dörrar, element, belysning m.m.) |
| --- | --- |

(14)

Det viktigaste användningsområdet för stålprodukter belagda med organiskt material är inom byggindustrin, även för vidare bearbetning i olika produkter som används i byggverksamhet (t.ex. sandwichpaneler, taktäckning, väggbeklädnad m.m.). Andra användningsområden är tillverkning av hushållsapparater (vita och bruna varor) eller utrustning för byggverksamhet (dörrar, element, belysning m.m.)

2.   Likadan produkt

| (15) | Undersökningen har visat att stålprodukter belagda med organiskt material som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, stålprodukter belagda med organiskt material som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och stålprodukter belagda med organiskt material som importeras till unionen från Kina samt de som tillverkas och säljs i Kanada, som används som jämförbart land, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningar. Därför kan dessa produkter preliminärt anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

Undersökningen har visat att stålprodukter belagda med organiskt material som tillverkas och säljs av unionsindustrin i unionen, stålprodukter belagda med organiskt material som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina och stålprodukter belagda med organiskt material som importeras till unionen från Kina samt de som tillverkas och säljs i Kanada, som används som jämförbart land, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningar. Därför kan dessa produkter preliminärt anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

| (16) | Vissa berörda parter hävdade att produkterna från Kina inte var jämförbara med dem som såldes av unionsindustrin, eftersom de förra såldes inom ett annat marknads- och prissegment och för en annan slutanvändning, t.ex. byggverksamhet utomhus, medan en väsentlig andel av produkterna från unionsindustrin utgjordes av produkter av hög kvalitet och endast användes inom nischen hushållsapparater. |
| --- | --- |

(16)

Vissa berörda parter hävdade att produkterna från Kina inte var jämförbara med dem som såldes av unionsindustrin, eftersom de förra såldes inom ett annat marknads- och prissegment och för en annan slutanvändning, t.ex. byggverksamhet utomhus, medan en väsentlig andel av produkterna från unionsindustrin utgjordes av produkter av hög kvalitet och endast användes inom nischen hushållsapparater.

| (17) | Undersökningen visade att unionstillverkarna visserligen sålde en del av sin tillverkning till sådana marknadssegment som hushållsapparater, men samma produkter såldes också till byggmaterialindustrin, som efter vad som uppgivits är det viktigaste marknadssegmentet för den kinesiska exporten. Dessutom befanns prisnivåerna i dessa sektorer vara i stort sett jämförbara för samma produkttyper som såldes till olika användare. |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen visade att unionstillverkarna visserligen sålde en del av sin tillverkning till sådana marknadssegment som hushållsapparater, men samma produkter såldes också till byggmaterialindustrin, som efter vad som uppgivits är det viktigaste marknadssegmentet för den kinesiska exporten. Dessutom befanns prisnivåerna i dessa sektorer vara i stort sett jämförbara för samma produkttyper som såldes till olika användare.

| (18) | Det bör noteras att eftersom den berörda produkten är tämligen standardiserad, har den liknande grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som den likadana produkten, oavsett slutanvändning. Argumentet avvisas därför preliminärt. |
| --- | --- |

(18)

Det bör noteras att eftersom den berörda produkten är tämligen standardiserad, har den liknande grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som den likadana produkten, oavsett slutanvändning. Argumentet avvisas därför preliminärt.

3.   Begäran om undantag för produkter

| (19) | Begäran om undantag för vissa produkttyper mottogs vid flera tillfällen från användare, kinesiska exportörer och unionstillverkare. De produkttyper för vilka undantag begärdes avsåg t.ex. stål överdraget med krom eller tenn, stålplattor målade med oorganisk zinksilikat grundfärg eller målade med andra material än organiska. |
| --- | --- |

(19)

Begäran om undantag för vissa produkttyper mottogs vid flera tillfällen från användare, kinesiska exportörer och unionstillverkare. De produkttyper för vilka undantag begärdes avsåg t.ex. stål överdraget med krom eller tenn, stålplattor målade med oorganisk zinksilikat grundfärg eller målade med andra material än organiska.

| (20) | Ingen slutsats har emellertid ännu dragits, eftersom begäran i vissa fall inte är tillräckligt dokumenterad för att ett välgrundat beslut ska kunna fattas. Därför har det beslutats att fortsätta att utreda dessa yrkanden. |
| --- | --- |

(20)

Ingen slutsats har emellertid ännu dragits, eftersom begäran i vissa fall inte är tillräckligt dokumenterad för att ett välgrundat beslut ska kunna fattas. Därför har det beslutats att fortsätta att utreda dessa yrkanden.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (21) | Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska, vid antidumpningsundersökningar avseende import med ursprung i Kina, normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i denna artikel för de tillverkare som uppfyller kriterierna som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Upplysningsvis är kriterierna i korthet följande:






  — | Företagens beslut rörande verksamheten fattas utifrån marknadssignaler, utan något större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet. |
| --- | --- | --- |

(21)

Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska, vid antidumpningsundersökningar avseende import med ursprung i Kina, normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i denna artikel för de tillverkare som uppfyller kriterierna som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Upplysningsvis är kriterierna i korthet följande:

—

Företagens beslut rörande verksamheten fattas utifrån marknadssignaler, utan något större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet.

| — | Företag har en enda uppsättning grundläggande räkenskaper, som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företag har en enda uppsättning grundläggande räkenskaper, som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| — | Det föreligger inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det föreligger inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| — | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabila villkor och rättssäkerhet, och |
| --- | --- |

—

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabila villkor och rättssäkerhet, och

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (22) | Såsom anges i skäl 8 begärde tre exporterande tillverkare från Kina marknadsekonomisk status och inlämnade ansökan om marknadsekonomisk status inom den angivna tidsfristen. Av dessa drog en exporterande tillverkare senare tillbaka sin ansökan. |
| --- | --- |

(22)

Såsom anges i skäl 8 begärde tre exporterande tillverkare från Kina marknadsekonomisk status och inlämnade ansökan om marknadsekonomisk status inom den angivna tidsfristen. Av dessa drog en exporterande tillverkare senare tillbaka sin ansökan.

| (23) | Beträffande de återstående två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna från Kina som begärde marknadsekonomisk status beslutade man efter ett utslag i domstolen den 2 februari 2012 (3) att undersöka ansökningarna från båda de exporterande tillverkarna som ingick i stickprovet (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd och dess närstående företag) och den exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet (Union Steel China och dess närstående företag). Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats uppgifter som lämnats av de berörda företagen i ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(23)

Beträffande de återstående två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna från Kina som begärde marknadsekonomisk status beslutade man efter ett utslag i domstolen den 2 februari 2012 (3) att undersöka ansökningarna från båda de exporterande tillverkarna som ingick i stickprovet (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd och dess närstående företag) och den exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet (Union Steel China och dess närstående företag). Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats uppgifter som lämnats av de berörda företagen i ansökan om marknadsekonomisk status.

| (24) | Ingen av de två samarbetsvilliga företagsgrupperna med exporterande tillverkare i Kina befanns uppfylla kriterierna för att tilldelas marknadsekonomisk status, eftersom kostnaden för den huvudsakliga råvaran, varmvalsade stålrullar, på ett väsentligt sätt snedvrids på grund av statliga ingripanden på stålmarknaden i Kina och i väsentlig utsträckning avviker från marknadsvärdet, vilket krävs enligt den första strecksatsen i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Ingen av de två samarbetsvilliga företagsgrupperna med exporterande tillverkare i Kina befanns uppfylla kriterierna för att tilldelas marknadsekonomisk status, eftersom kostnaden för den huvudsakliga råvaran, varmvalsade stålrullar, på ett väsentligt sätt snedvrids på grund av statliga ingripanden på stålmarknaden i Kina och i väsentlig utsträckning avviker från marknadsvärdet, vilket krävs enligt den första strecksatsen i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (25) | Ingripanden från den kinesiska statens sida i stålsektorn demonstreras av att en stor majoritet bland de stora kinesiska ståltillverkarna är statligt ägda och den installerade kapaciteten och produktionen av stål påverkas av de olika femåriga industriplanerna, framför allt den nuvarande tolfte femårsplanen (2011–2015) för järn- och stålsektorn. |
| --- | --- |

(25)

Ingripanden från den kinesiska statens sida i stålsektorn demonstreras av att en stor majoritet bland de stora kinesiska ståltillverkarna är statligt ägda och den installerade kapaciteten och produktionen av stål påverkas av de olika femåriga industriplanerna, framför allt den nuvarande tolfte femårsplanen (2011–2015) för järn- och stålsektorn.

| (26) | Staten utövar också en väsentlig kontroll över marknaden för råvaror. Koks (tillsammans med järnmalm den huvudsakliga råvaran för att tillverka stål) omfattas av kvantitativa exportrestriktioner och av en exporttull på 40 %. Slutsatsen kan därför dras att den kinesiska stålmarknaden är snedvriden på grund av betydande statliga ingrepp. |
| --- | --- |

(26)

Staten utövar också en väsentlig kontroll över marknaden för råvaror. Koks (tillsammans med järnmalm den huvudsakliga råvaran för att tillverka stål) omfattas av kvantitativa exportrestriktioner och av en exporttull på 40 %. Slutsatsen kan därför dras att den kinesiska stålmarknaden är snedvriden på grund av betydande statliga ingrepp.

| (27) | Snedvridningen återspeglas i priset som betalas av de undersökta företagen för varmvalsade stålrullar under undersökningsperioden. De befanns vara avsevärt mycket lägre än de internationella priserna. Därför kan slutsatsen dras att tillverkningen av stålprodukter belagda med organiskt material gynnas av onormalt låga priser för varmvalsade stålrullar på grund av statligt ingripande som snedvrider priset på stålprodukter belagda med organiskt material i Kina. Denna snedvridning utgör en viktig kostnadsfördel för de kinesiska exporterande tillverkarna genom att kostnaden för den viktigaste råvaran, varmvalsade stålrullar, svarar för ca 80 % av tillverkningskostnaden. Följaktligen kan inte kriterium 1 anses vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(27)

Snedvridningen återspeglas i priset som betalas av de undersökta företagen för varmvalsade stålrullar under undersökningsperioden. De befanns vara avsevärt mycket lägre än de internationella priserna. Därför kan slutsatsen dras att tillverkningen av stålprodukter belagda med organiskt material gynnas av onormalt låga priser för varmvalsade stålrullar på grund av statligt ingripande som snedvrider priset på stålprodukter belagda med organiskt material i Kina. Denna snedvridning utgör en viktig kostnadsfördel för de kinesiska exporterande tillverkarna genom att kostnaden för den viktigaste råvaran, varmvalsade stålrullar, svarar för ca 80 % av tillverkningskostnaden. Följaktligen kan inte kriterium 1 anses vara uppfyllt.

| (28) | Utöver den allmänna situationen som beskrivits ovan uppfyllde inte heller en exporterande tillverkare kriterium 2, på grund av betydande brister hos redovisningssystemen hos tre av dess närstående företag. |
| --- | --- |

(28)

Utöver den allmänna situationen som beskrivits ovan uppfyllde inte heller en exporterande tillverkare kriterium 2, på grund av betydande brister hos redovisningssystemen hos tre av dess närstående företag.

| (29) | Kommissionen underrättade officiellt den berörda gruppen av närstående företag i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen underrättade officiellt den berörda gruppen av närstående företag i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta.

| (30) | Skriftliga inlagor inlämnades av klaganden, en av de kinesiska exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna. Klaganden godtog resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status. Den kinesiska exporterande tillverkaren ifrågasatte huvudsakligen om priser som betalas av de undersökta företagen för varmvalsade stålrullar är väsentligt lägre än de internationella priserna men lämnade ingen information till stöd för sitt påstående. Uppgifter från Eurostat, vilka bekräftades av annan tillgänglig statistik (4), visar emellertid tydligt att dessa priser var väsentligt lägre än de internationella priserna vid en jämförelse med motsvarande priser i Europa, Nordamerika, Sydamerika och Japan. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(30)

Skriftliga inlagor inlämnades av klaganden, en av de kinesiska exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna. Klaganden godtog resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status. Den kinesiska exporterande tillverkaren ifrågasatte huvudsakligen om priser som betalas av de undersökta företagen för varmvalsade stålrullar är väsentligt lägre än de internationella priserna men lämnade ingen information till stöd för sitt påstående. Uppgifter från Eurostat, vilka bekräftades av annan tillgänglig statistik (4), visar emellertid tydligt att dessa priser var väsentligt lägre än de internationella priserna vid en jämförelse med motsvarande priser i Europa, Nordamerika, Sydamerika och Japan. Argumentet avvisas därför.

| (31) | De kinesiska myndigheterna hävdade att förekomsten av eventuella snedvridningar av priset på råvaran varmvalsade stålrullar inom hela sektorn inte automatiskt innebär att kriterium 1 inte uppfylls, dvs. att fastställandet ska ske på företagsnivå. Som anges i skäl 27 avspeglas snedvridningen av priset på den huvudsakliga råvaran i det pris som betalas av alla de undersökta företagen. För det första ifrågasattes detta inte av någon part, och för det andra gjordes undersökningen avseende marknadsekonomisk status på företagsnivå och resultaten är inte begränsade till allmänna och övergripande frågor. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(31)

De kinesiska myndigheterna hävdade att förekomsten av eventuella snedvridningar av priset på råvaran varmvalsade stålrullar inom hela sektorn inte automatiskt innebär att kriterium 1 inte uppfylls, dvs. att fastställandet ska ske på företagsnivå. Som anges i skäl 27 avspeglas snedvridningen av priset på den huvudsakliga råvaran i det pris som betalas av alla de undersökta företagen. För det första ifrågasattes detta inte av någon part, och för det andra gjordes undersökningen avseende marknadsekonomisk status på företagsnivå och resultaten är inte begränsade till allmänna och övergripande frågor. Argumentet avvisas därför.

| (32) | De kinesiska myndigheterna vidhöll också att femårsplanerna är icke-bindande riktlinjer utan laga kraft i Kina. Som framgår av skäl 25 kan det dock inte förnekas att den kinesiska regeringen genom dessa planer, oavsett deras rättsliga ställning, utövar ett betydande inflytande på installerad kapacitet och produktion. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(32)

De kinesiska myndigheterna vidhöll också att femårsplanerna är icke-bindande riktlinjer utan laga kraft i Kina. Som framgår av skäl 25 kan det dock inte förnekas att den kinesiska regeringen genom dessa planer, oavsett deras rättsliga ställning, utövar ett betydande inflytande på installerad kapacitet och produktion. Argumentet avvisas därför.

| (33) | De kinesiska myndigheterna påstod också att kommissionens behandling av ansökningarna om marknadsekonomisk status inte var förenlig med EU-domstolens domar av den 2 februari 2012 (5) (nedan kallad Brossmann-domen) och av den 19 juli 2012 (6) (nedan kallad Zhejiang-domen). Beträffande detta argument bör det noteras att förfarandet skedde i enlighet med Brossmann-domen, vilket de kinesiska myndigheterna också tillstod i sin inlaga. Beträffande Zhejiang-domen handlade det också om statens inblandning i företagens beslutsfattande. I detta förfarande var det huvudsakliga skälet att avslå ansökan om marknadsekonomisk status dock att råvarupriset inte avspeglar marknadsvärdet. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(33)

De kinesiska myndigheterna påstod också att kommissionens behandling av ansökningarna om marknadsekonomisk status inte var förenlig med EU-domstolens domar av den 2 februari 2012 (5) (nedan kallad Brossmann-domen) och av den 19 juli 2012 (6) (nedan kallad Zhejiang-domen). Beträffande detta argument bör det noteras att förfarandet skedde i enlighet med Brossmann-domen, vilket de kinesiska myndigheterna också tillstod i sin inlaga. Beträffande Zhejiang-domen handlade det också om statens inblandning i företagens beslutsfattande. I detta förfarande var det huvudsakliga skälet att avslå ansökan om marknadsekonomisk status dock att råvarupriset inte avspeglar marknadsvärdet. Argumentet avvisas därför.

| (34) | De kinesiska myndigheterna ansåg dessutom att eftersom frågan om snedvridning i samband med insatsvaror undersöktes även vid det parallella antisubventionsförfarandet för den berörda produkten, borde kommissionen ha beaktat den bevisning som samlats in om detta vid det parallella förfarandet. Beträffande detta argument bör det noteras att man inom ramen för det aktuella antidumpningsförfarandet vid undersökningen avseende marknadsekonomisk status utredde om kostnaderna för den huvudsakliga råvaran avspeglar marknadsvärdet. Slutsatsen att produktionen av stålprodukter belagda med organiskt material i Kina gynnas av ett onormalt lågt pris på varmvalsade stålrullar (se skäl 27) är därför helt giltig i detta avseende och påverkar inte på något sätt eventuella resultat av antisubventionsförfarandet eller tvärtom. Eventuella resultat av antisubventionsförfarandet är helt åtskilda från fastställandet av marknadsekonomisk status. Argumentet avvisas därför preliminärt. |
| --- | --- |

(34)

De kinesiska myndigheterna ansåg dessutom att eftersom frågan om snedvridning i samband med insatsvaror undersöktes även vid det parallella antisubventionsförfarandet för den berörda produkten, borde kommissionen ha beaktat den bevisning som samlats in om detta vid det parallella förfarandet. Beträffande detta argument bör det noteras att man inom ramen för det aktuella antidumpningsförfarandet vid undersökningen avseende marknadsekonomisk status utredde om kostnaderna för den huvudsakliga råvaran avspeglar marknadsvärdet. Slutsatsen att produktionen av stålprodukter belagda med organiskt material i Kina gynnas av ett onormalt lågt pris på varmvalsade stålrullar (se skäl 27) är därför helt giltig i detta avseende och påverkar inte på något sätt eventuella resultat av antisubventionsförfarandet eller tvärtom. Eventuella resultat av antisubventionsförfarandet är helt åtskilda från fastställandet av marknadsekonomisk status. Argumentet avvisas därför preliminärt.

| (35) | De kinesiska myndigheterna påstod också att kommissionen inte meddelat dem resultaten av undersökningen avseende marknadsekonomisk status. Detta stämmer inte, eftersom kommissionens avdelningar genom en verbalnot den 12 juli underrättade Kinas EU-delegation om handlingen med slutliga uppgifter avseende ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(35)

De kinesiska myndigheterna påstod också att kommissionen inte meddelat dem resultaten av undersökningen avseende marknadsekonomisk status. Detta stämmer inte, eftersom kommissionens avdelningar genom en verbalnot den 12 juli underrättade Kinas EU-delegation om handlingen med slutliga uppgifter avseende ansökan om marknadsekonomisk status.

| (36) | De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen använder okontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet för att fastställa preliminär tull. Detta stämmer inte, eftersom kommissionen har använt uppgifter som efter analys befunnits vara tillförlitliga, vilket också klart och tydligt anges i skäl 48. Kommissionen tvingades vända sig till tillverkaren i det jämförbara landet Kanada, eftersom den koreanska tillverkaren drog sig ur samarbetet strax före det planerade och gemensamt beslutade kontrollbesöket, vilket anges i skäl 45. Undersökningen på plats i tillverkarens lokaler kommer därför att göras efter förfarandets preliminära skede. Man hävdade också att företaget i det jämförbara landet Korea drog sig ur samarbetet på grund av beslutet om marknadsekonomisk status. Det stämmer dock inte, eftersom det koreanska företaget redan den 3 juli meddelade att man inte ville samarbeta, medan resultaten av undersökningen avseende marknadsekonomisk status meddelades den 12 juli 2012. |
| --- | --- |

(36)

De kinesiska myndigheterna hävdade också att kommissionen använder okontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet för att fastställa preliminär tull. Detta stämmer inte, eftersom kommissionen har använt uppgifter som efter analys befunnits vara tillförlitliga, vilket också klart och tydligt anges i skäl 48. Kommissionen tvingades vända sig till tillverkaren i det jämförbara landet Kanada, eftersom den koreanska tillverkaren drog sig ur samarbetet strax före det planerade och gemensamt beslutade kontrollbesöket, vilket anges i skäl 45. Undersökningen på plats i tillverkarens lokaler kommer därför att göras efter förfarandets preliminära skede. Man hävdade också att företaget i det jämförbara landet Korea drog sig ur samarbetet på grund av beslutet om marknadsekonomisk status. Det stämmer dock inte, eftersom det koreanska företaget redan den 3 juli meddelade att man inte ville samarbeta, medan resultaten av undersökningen avseende marknadsekonomisk status meddelades den 12 juli 2012.

| (37) | Inget av argumenten som framfördes var sådant att resultatet av fastställandet av marknadsekonomisk status ändrades. |
| --- | --- |

(37)

Inget av argumenten som framfördes var sådant att resultatet av fastställandet av marknadsekonomisk status ändrades.

| (38) | På grundval av ovanstående kunde ingendera av de två företagsgrupperna med samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som hade begärt marknadsekonomisk status visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(38)

På grundval av ovanstående kunde ingendera av de två företagsgrupperna med samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som hade begärt marknadsekonomisk status visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

2.   Individuell behandling

| (39) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Upplysningsvis är dessa kriterier i korthet följande:






  — | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall där företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(39)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Upplysningsvis är dessa kriterier i korthet följande:

—

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall där företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| — | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

—

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| — | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det kunna visas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

—

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det kunna visas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| — | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

—

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (40) | Den exporterande tillverkaren som ingick i urvalet och som begärde marknadsekonomisk status, begärde också individuell behandling om marknadsekonomisk status inte skulle beviljas. Den andra exporterande tillverkaren, som ingick i urvalet, begärde endast individuell behandling. På grundval av den tillgängliga informationen fastställdes preliminärt att dessa två exporterande tillverkare i Kina uppfyllde kriterierna för att beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(40)

Den exporterande tillverkaren som ingick i urvalet och som begärde marknadsekonomisk status, begärde också individuell behandling om marknadsekonomisk status inte skulle beviljas. Den andra exporterande tillverkaren, som ingick i urvalet, begärde endast individuell behandling. På grundval av den tillgängliga informationen fastställdes preliminärt att dessa två exporterande tillverkare i Kina uppfyllde kriterierna för att beviljas individuell behandling.

3.   Individuell undersökning

| (41) | Begäran om individuell undersökning inlämnades av sex samarbetsvilliga exporterande tillverkare i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen, av vilka endast en begärde marknadsekonomisk status. Det beslutades preliminärt att en individuell undersökning skulle genomföras avseende den exporterande tillverkaren som begärt marknadsekonomisk status, Union Steel China; detta var inte orimligt betungande eftersom denna exporterande tillverkare redan granskades inom ramen för undersökningen av dess ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(41)

Begäran om individuell undersökning inlämnades av sex samarbetsvilliga exporterande tillverkare i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen, av vilka endast en begärde marknadsekonomisk status. Det beslutades preliminärt att en individuell undersökning skulle genomföras avseende den exporterande tillverkaren som begärt marknadsekonomisk status, Union Steel China; detta var inte orimligt betungande eftersom denna exporterande tillverkare redan granskades inom ramen för undersökningen av dess ansökan om marknadsekonomisk status.

| (42) | Denna exporterande tillverkare begärde marknadsekonomisk status, men också individuell behandling om marknadsekonomisk status inte beviljades. Efter att ha undersökt begäran fastställdes preliminärt att Union Steel China beviljades individuell behandling eftersom företaget uppfyllde kriterierna för att beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(42)

Denna exporterande tillverkare begärde marknadsekonomisk status, men också individuell behandling om marknadsekonomisk status inte beviljades. Efter att ha undersökt begäran fastställdes preliminärt att Union Steel China beviljades individuell behandling eftersom företaget uppfyllde kriterierna för att beviljas individuell behandling.

4.   Normalvärde

4.1.   Val av jämförbart land

| (43) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen, ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller på grundval av det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(43)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen, ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller på grundval av det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land.

| (44) | I tillkännagivandet av inledande angav kommissionen att den övervägde att använda antingen Kanada eller Sydafrika som ett lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet och berörda parter uppmanades att lämna synpunkter beträffande detta. |
| --- | --- |

(44)

I tillkännagivandet av inledande angav kommissionen att den övervägde att använda antingen Kanada eller Sydafrika som ett lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet och berörda parter uppmanades att lämna synpunkter beträffande detta.

| (45) | Kommissionen undersökte om andra länder kunde utgöra ett rimligt val av jämförbart land och frågeformulär sändes till tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material i Kanada och Sydafrika, men också till tillverkare i Brasilien och i Sydkorea. Endast två tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material, en i Kanada och en i Sydkorea, svarade på frågeformuläret. Båda länderna föreföll vara öppna marknader utan importtullar och med betydande import från flera tredjeländer. Dessutom fanns det åtminstone fyra andra inhemska tillverkare av den berörda produkten i Sydkorea, vilket medger en hög konkurrens på hemmamarknaden. I ett mycket sent skede av förfarandet, den 3 juli 2012, och alldeles innan kontrollbesöket från kommissionen, meddelade emellertid den sydkoreanska tillverkaren utan förklaring att man inte ville samarbeta. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen undersökte om andra länder kunde utgöra ett rimligt val av jämförbart land och frågeformulär sändes till tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material i Kanada och Sydafrika, men också till tillverkare i Brasilien och i Sydkorea. Endast två tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material, en i Kanada och en i Sydkorea, svarade på frågeformuläret. Båda länderna föreföll vara öppna marknader utan importtullar och med betydande import från flera tredjeländer. Dessutom fanns det åtminstone fyra andra inhemska tillverkare av den berörda produkten i Sydkorea, vilket medger en hög konkurrens på hemmamarknaden. I ett mycket sent skede av förfarandet, den 3 juli 2012, och alldeles innan kontrollbesöket från kommissionen, meddelade emellertid den sydkoreanska tillverkaren utan förklaring att man inte ville samarbeta.

| (46) | På grund av detta utvaldes Kanada att vara det jämförbara landet. Det finns åtminstone fyra andra inhemska tillverkare av den berörda produkten i Kanada, vilket medger en hög konkurrens på hemmamarknaden. Undersökningen visade att det inte fanns någon anledning att anse att Kanada inte var lämpligt för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(46)

På grund av detta utvaldes Kanada att vara det jämförbara landet. Det finns åtminstone fyra andra inhemska tillverkare av den berörda produkten i Kanada, vilket medger en hög konkurrens på hemmamarknaden. Undersökningen visade att det inte fanns någon anledning att anse att Kanada inte var lämpligt för att fastställa normalvärdet.

| (47) | Flera berörda parter hävdade att kostnadsstrukturen hos en kanadensisk tillverkare inte kunde jämföras med kostnadsstrukturen hos en kinesisk exporterande tillverkare. Eftersom inga väsentliga skillnader i kostnadsstrukturen konstaterades avvisades emellertid detta argument. |
| --- | --- |

(47)

Flera berörda parter hävdade att kostnadsstrukturen hos en kanadensisk tillverkare inte kunde jämföras med kostnadsstrukturen hos en kinesisk exporterande tillverkare. Eftersom inga väsentliga skillnader i kostnadsstrukturen konstaterades avvisades emellertid detta argument.

| (48) | Uppgifterna i svaret från den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren analyserades och befanns utgöra tillförlitlig information som kunde ligga till grund för ett normalvärde. |
| --- | --- |

(48)

Uppgifterna i svaret från den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren analyserades och befanns utgöra tillförlitlig information som kunde ligga till grund för ett normalvärde.

| (49) | Därför fastställs preliminärt att Kanada är ett lämpligt och rimligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(49)

Därför fastställs preliminärt att Kanada är ett lämpligt och rimligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen.

4.2.   Fastställandet av normalvärde

| (50) | Eftersom det enda företag som ingick i urvalet och företaget vars begäran om individuell undersökning godtogs inte kunde demonstrera att de uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status och eftersom det andra företaget som ingick i urvalet inte begärde marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare på grundval av information från tillverkaren i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom det enda företag som ingick i urvalet och företaget vars begäran om individuell undersökning godtogs inte kunde demonstrera att de uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status och eftersom det andra företaget som ingick i urvalet inte begärde marknadsekonomisk status, fastställdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare på grundval av information från tillverkaren i det jämförbara landet.

| (51) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av en likadan produkt i Kanada till oberoende kunder var representativ. Försäljningen från den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren av en likadan produkt konstaterades ha sålts i representativa kvantiteter på den kanadensiska hemmamarknaden jämfört med den berörda produkt som exporterades till unionen av de exporterande tillverkarna som ingick i urvalet och den exporterande tillverkaren, vars begäran om individuell undersökning godtogs. |
| --- | --- |

(51)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av en likadan produkt i Kanada till oberoende kunder var representativ. Försäljningen från den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren av en likadan produkt konstaterades ha sålts i representativa kvantiteter på den kanadensiska hemmamarknaden jämfört med den berörda produkt som exporterades till unionen av de exporterande tillverkarna som ingick i urvalet och den exporterande tillverkaren, vars begäran om individuell undersökning godtogs.

| (52) | Kommissionen undersökte senare om denna försäljning kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Tillverkningskostnaden för den kanadensiska tillverkaren under undersökningsperioden fastställdes därför. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen undersökte senare om denna försäljning kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Tillverkningskostnaden för den kanadensiska tillverkaren under undersökningsperioden fastställdes därför.

| (53) | För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(53)

För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (54) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(54)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (55) | För de produkttyper som inte var lönsamma, konstruerades normalvärdet genom att man använde tillverkningskostnaden för den kanadensiska tillverkaren plus försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinstmarginalen för de produkttyper som är lönsamma. |
| --- | --- |

(55)

För de produkttyper som inte var lönsamma, konstruerades normalvärdet genom att man använde tillverkningskostnaden för den kanadensiska tillverkaren plus försäljnings- och administrationskostnaderna samt vinstmarginalen för de produkttyper som är lönsamma.

4.3.   Exportpriser för de exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling

| (56) | Eftersom alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling ägnade sig åt exportförsäljning till unionen direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(56)

Eftersom alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling ägnade sig åt exportförsäljning till unionen direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

4.4.   Jämförelse

| (57) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes vid behov med hänsyn till transport-, försäkrings-, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, samt bankavgifter i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. |
| --- | --- |

(57)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes vid behov med hänsyn till transport-, försäkrings-, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, samt bankavgifter i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.

5.   Dumpningsmarginaler

| (58) | I enlighet med artikel 2.11 och artikel 2.12 i grundförordningen, fastställdes dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med artikel 2.11 och artikel 2.12 i grundförordningen, fastställdes dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna som beviljats individuell behandling på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

| (59) | Ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beräknades för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i stickprovet. På grundval av detta fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 61,1 %. |
| --- | --- |

(59)

Ett vägt genomsnitt av dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beräknades för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i stickprovet. På grundval av detta fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 61,1 %.

| (60) | I syfte att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen som är tillämplig för de icke-samarbetsvilliga eller okända exporterande tillverkarna i Kina, fastställdes först omfattningen av samarbetsviljan genom att exportvolymen till unionen enligt uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat. |
| --- | --- |

(60)

I syfte att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen som är tillämplig för de icke-samarbetsvilliga eller okända exporterande tillverkarna i Kina, fastställdes först omfattningen av samarbetsviljan genom att exportvolymen till unionen enligt uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med motsvarande statistik från Eurostat.

| (61) | Eftersom samarbetsviljan från Kinas sida var ungefär 70 %, fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen som är tillämplig på alla andra exportörer i Kina med hjälp av den högsta dumpningsmarginalen som fastställts för representativa produkttyper för exporterande tillverkare. På denna grundval fastställdes preliminärt den landsomfattande dumpningen till 77,9 % av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(61)

Eftersom samarbetsviljan från Kinas sida var ungefär 70 %, fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen som är tillämplig på alla andra exportörer i Kina med hjälp av den högsta dumpningsmarginalen som fastställts för representativa produkttyper för exporterande tillverkare. På denna grundval fastställdes preliminärt den landsomfattande dumpningen till 77,9 % av priset cif vid unionens gräns, före tull.

| (62) | På grundval av detta är de preliminära dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd | 67,4 % |
| Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd | 54,6 % |
| Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd | 59,2 % |
| Vägt genomsnitt för stickprovet | 61,1 % |
| Landsomfattande dumpningsmarginal | 77,9 % |

(62)

På grundval av detta är de preliminära dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd

67,4 %

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd

54,6 %

Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd

59,2 %

Vägt genomsnitt för stickprovet

61,1 %

Landsomfattande dumpningsmarginal

77,9 %

D.   SKADA

1.   Unionstillverkning och unionsindustrin

| (63) | All tillgänglig information om unionstillverkarna, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning. |
| --- | --- |

(63)

All tillgänglig information om unionstillverkarna, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning.

| (64) | Under undersökningsperioden tillverkades stålprodukter belagda med organiskt material av 22 tillverkare i unionen. I enlighet med föregående skäl beräknades den sammanlagda unionstillverkningen uppgå till ca 3 645 298 ton under undersökningsperioden. Unionstillverkarna som svarade för den sammanlagda unionstillverkningen utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 och artikel 5.4 i grundförordningen och kallas hädanefter unionsindustrin. |
| --- | --- |

(64)

Under undersökningsperioden tillverkades stålprodukter belagda med organiskt material av 22 tillverkare i unionen. I enlighet med föregående skäl beräknades den sammanlagda unionstillverkningen uppgå till ca 3 645 298 ton under undersökningsperioden. Unionstillverkarna som svarade för den sammanlagda unionstillverkningen utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 och artikel 5.4 i grundförordningen och kallas hädanefter unionsindustrin.

2.   Fastställande av den relevanta unionsmarknaden

| (65) | Det konstaterades under undersökningen att en väsentlig del av produktionen från de unionstillverkare som ingick i urvalet var avsedd för företagsintern användning och således ofta helt enkelt överfördes (utan faktura) och/eller levererades till internpriser inom samma företag eller företagsgrupp för vidare bearbetning i senare produktionsled. |
| --- | --- |

(65)

Det konstaterades under undersökningen att en väsentlig del av produktionen från de unionstillverkare som ingick i urvalet var avsedd för företagsintern användning och således ofta helt enkelt överfördes (utan faktura) och/eller levererades till internpriser inom samma företag eller företagsgrupp för vidare bearbetning i senare produktionsled.

| (66) | För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersöktes om, och i vilken utsträckning, man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(66)

För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersöktes om, och i vilken utsträckning, man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin.

| (67) | För att ge en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrins situation inhämtades och analyserades uppgifter beträffande all verksamhet som rör stålprodukter belagda med organiskt material och därefter fastställdes om denna produkt var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(67)

För att ge en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrins situation inhämtades och analyserades uppgifter beträffande all verksamhet som rör stålprodukter belagda med organiskt material och därefter fastställdes om denna produkt var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden.

| (68) | När det gäller följande ekonomiska indikatorer för unionsindustrin konstaterades att en meningsfull analys och utvärdering måste inrikta sig på situationen på den öppna marknaden: försäljningsvolym och försäljningspris på unionsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, exportvolym och exportpriser och därför justerades skadeindikatorerna för den kända företagsinterna användningen och försäljningen inom unionsindustrin, och företagsinterna användning och försäljning analyserades separat. |
| --- | --- |

(68)

När det gäller följande ekonomiska indikatorer för unionsindustrin konstaterades att en meningsfull analys och utvärdering måste inrikta sig på situationen på den öppna marknaden: försäljningsvolym och försäljningspris på unionsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, exportvolym och exportpriser och därför justerades skadeindikatorerna för den kända företagsinterna användningen och försäljningen inom unionsindustrin, och företagsinterna användning och försäljning analyserades separat.

| (69) | När det gäller de övriga ekonomiska indikatorerna konstaterades dock att dessa kan bedömas på ett rimligt sätt endast om hela verksamheten beaktas. Faktorer som produktion (för såväl den företagsinterna som den fria marknaden), kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner och förmåga att anskaffa kapital grundas på uppgifter om hela verksamheten, oberoende av om det som producerats såldes inom företagsgruppen eller på den fria marknaden. |
| --- | --- |

(69)

När det gäller de övriga ekonomiska indikatorerna konstaterades dock att dessa kan bedömas på ett rimligt sätt endast om hela verksamheten beaktas. Faktorer som produktion (för såväl den företagsinterna som den fria marknaden), kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner och förmåga att anskaffa kapital grundas på uppgifter om hela verksamheten, oberoende av om det som producerats såldes inom företagsgruppen eller på den fria marknaden.

3.   Förbrukningen i unionen

| (70) | Unionsindustrin säljer den likadana produkten till icke-närstående kunder och säljer/överför den till närstående företag för vidare bearbetning, t.ex. i stålcentraler. |
| --- | --- |

(70)

Unionsindustrin säljer den likadana produkten till icke-närstående kunder och säljer/överför den till närstående företag för vidare bearbetning, t.ex. i stålcentraler.

| (71) | Vid beräkningen av den synbara unionsförbrukningen av stålprodukter belagda med organiskt material, räknade kommissionen samman den totala importvolymen av stålprodukter belagda med organiskt material till unionen enligt uppgifter från Eurostat och försäljningsvolymen och den företagsinterna förbrukningen av den likadana produkten i unionen tillverkad av unionsindustrin enligt uppgifter i klagomålet vilka kontrollerats i samband med kontrollbesöken hos unionstillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(71)

Vid beräkningen av den synbara unionsförbrukningen av stålprodukter belagda med organiskt material, räknade kommissionen samman den totala importvolymen av stålprodukter belagda med organiskt material till unionen enligt uppgifter från Eurostat och försäljningsvolymen och den företagsinterna förbrukningen av den likadana produkten i unionen tillverkad av unionsindustrin enligt uppgifter i klagomålet vilka kontrollerats i samband med kontrollbesöken hos unionstillverkarna i urvalet.

| (72) | Beträffande importuppgifterna från Eurostat bör nämnas att beskrivningen av de relevanta KN-numren (se skäl 13) inte begränsar sig till beskrivningen av den undersökta produkten och att importen enligt Eurostat under dessa nummer därmed skulle kunna inkludera andra produkter. Eftersom det inte föreligger några uppgifter om de eventuella berörda kvantiteterna av sådan annan import, eller bevis för att sådana kvantiteter skulle kunna vara betydande, beslutade man emellertid preliminärt att använda de fullständiga importuppgifterna för de relevanta KN-numren enligt uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(72)

Beträffande importuppgifterna från Eurostat bör nämnas att beskrivningen av de relevanta KN-numren (se skäl 13) inte begränsar sig till beskrivningen av den undersökta produkten och att importen enligt Eurostat under dessa nummer därmed skulle kunna inkludera andra produkter. Eftersom det inte föreligger några uppgifter om de eventuella berörda kvantiteterna av sådan annan import, eller bevis för att sådana kvantiteter skulle kunna vara betydande, beslutade man emellertid preliminärt att använda de fullständiga importuppgifterna för de relevanta KN-numren enligt uppgifter från Eurostat.

| (73) | På denna grundval utvecklades den sammanlagda förbrukningen i unionen på följande sätt: | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (ton) | 5 691 713 | 4 327 650 | 4 917 068 | 5 177 970 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 76 | 86 | 91 |

(73)

På denna grundval utvecklades den sammanlagda förbrukningen i unionen på följande sätt:

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Förbrukning (ton)

5 691 713

4 327 650

4 917 068

5 177 970

Index (2008 = 100)

100

76

86

91

| (74) | Den totala förbrukningen på EU-marknaden minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 skedde en minskning med ca 24 % till följd av de globala negativa effekterna av den ekonomiska krisen, framför allt för byggindustrin. Därefter har förbrukningen börjat återhämta sig och ökade sammanlagt med 20 % från 2009 till undersökningsperioden, men var fortfarande lägre än begynnelsenivån 2008. |
| --- | --- |

(74)

Den totala förbrukningen på EU-marknaden minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 skedde en minskning med ca 24 % till följd av de globala negativa effekterna av den ekonomiska krisen, framför allt för byggindustrin. Därefter har förbrukningen börjat återhämta sig och ökade sammanlagt med 20 % från 2009 till undersökningsperioden, men var fortfarande lägre än begynnelsenivån 2008.

4.   Import från det berörda landet och marknadsandel

| (75) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (ton) | 472 988 | 150 497 | 464 582 | 702 452 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 32 | 98 | 149 |
| Marknadsandel | 8,3 % | 3,5 % | 9,4 % | 13,6 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 42 | 114 | 163 |
| Källa: Eurostat |

(75)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Importvolym från Kina (ton)

472 988

150 497

464 582

702 452

Index (2008 = 100)

100

32

98

149

Marknadsandel

8,3 %

3,5 %

9,4 %

13,6 %

Index (2008 = 100)

100

42

114

163

Källa: Eurostat

| (76) | Trots förbrukningens utveckling ökade importvolymen från Kina med hela 49 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av de negativa effekterna av den ekonomiska krisen, minskade också importvolymen från Kina kraftigt under 2009. Importen från Kina började emellertid återhämta sig i extremt snabb takt, och ökningen från 2009 till undersökningsperioden var hela 367 %. |
| --- | --- |

(76)

Trots förbrukningens utveckling ökade importvolymen från Kina med hela 49 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av de negativa effekterna av den ekonomiska krisen, minskade också importvolymen från Kina kraftigt under 2009. Importen från Kina började emellertid återhämta sig i extremt snabb takt, och ökningen från 2009 till undersökningsperioden var hela 367 %.

| (77) | Marknadsandelen för denna import ökade också med 63 % under skadeundersökningsperioden. Även om den minskade med mer än hälften från 2008 till 2009, uppvisade den en imponerande ökande trend från 2009 till undersökningsperioden och ökade med 290 %. |
| --- | --- |

(77)

Marknadsandelen för denna import ökade också med 63 % under skadeundersökningsperioden. Även om den minskade med mer än hälften från 2008 till 2009, uppvisade den en imponerande ökande trend från 2009 till undersökningsperioden och ökade med 290 %.

4.1.   Priser för importen och prisunderskridande

| Import från Kina | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris i euro/ton | 875 | 728 | 768 | 801 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 83 | 88 | 91 |
| Källa: Eurostat |

Import från Kina

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Genomsnittspris i euro/ton

875

728

768

801

Index (2008 = 100)

100

83

88

91

Källa: Eurostat

| (78) | Det genomsnittliga importpriset från Kina sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 minskade det betydligt med 17 %, därefter ökade det med fem procentenheter mellan 2009 och 2010 och med ytterligare tre procentenheter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(78)

Det genomsnittliga importpriset från Kina sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och 2009 minskade det betydligt med 17 %, därefter ökade det med fem procentenheter mellan 2009 och 2010 och med ytterligare tre procentenheter under undersökningsperioden.

| (79) | Importpriserna från Kina låg genomgående under unionsindustrins försäljningspris under hela skadeundersökningsperioden. Av tabellen ovan framgår att under 2009, när den ekonomiska krisen var som värst, kunde inte ens prissänkningen med 17 % hjälpa den kinesiska importen att behålla sin marknadsandel i en situation där förbrukningen plötsligt minskade och marknaden bromsade in betydligt, men kontinuerligt prisunderskridande under de följande åren förklarar den stadiga imponerande ökningen av marknadsandelen för importen från Kina mellan 2009 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(79)

Importpriserna från Kina låg genomgående under unionsindustrins försäljningspris under hela skadeundersökningsperioden. Av tabellen ovan framgår att under 2009, när den ekonomiska krisen var som värst, kunde inte ens prissänkningen med 17 % hjälpa den kinesiska importen att behålla sin marknadsandel i en situation där förbrukningen plötsligt minskade och marknaden bromsade in betydligt, men kontinuerligt prisunderskridande under de följande åren förklarar den stadiga imponerande ökningen av marknadsandelen för importen från Kina mellan 2009 och undersökningsperioden.

| (80) | I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import. |
| --- | --- |

(80)

I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader som uppstår efter import.

| (81) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt, och med avräkning för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 25,9 % bland de samarbetsvilliga kinesiska exporttillverkarna. |
| --- | --- |

(81)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt, och med avräkning för rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 25,9 % bland de samarbetsvilliga kinesiska exporttillverkarna.

5.   Unionsindustrins ekonomiska situation

5.1.   Inledande anmärkningar

| (82) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(82)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

| (83) | Som nämndes i skäl 5 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(83)

Som nämndes i skäl 5 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (84) | Uppgifter som tillhandahållits och kontrollerats hos de sex EU-tillverkarna i stickprovet användes för att fastställa mikroindikatorer, t.ex. enhetspris, enhetskostnad, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och lager. |
| --- | --- |

(84)

Uppgifter som tillhandahållits och kontrollerats hos de sex EU-tillverkarna i stickprovet användes för att fastställa mikroindikatorer, t.ex. enhetspris, enhetskostnad, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och lager.

| (85) | Uppgifter som tillhandahållits av klaganden avseende alla tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material i unionen, dubbelkontrollerade mot andra tillgängliga källor och kontrollerade uppgifter för unionstillverkare i stickprovet, användes för att fastställa makroekonomiska indikatorer, t.ex. unionsindustrins tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandelar, sysselsättning och produktivitet. |
| --- | --- |

(85)

Uppgifter som tillhandahållits av klaganden avseende alla tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material i unionen, dubbelkontrollerade mot andra tillgängliga källor och kontrollerade uppgifter för unionstillverkare i stickprovet, användes för att fastställa makroekonomiska indikatorer, t.ex. unionsindustrins tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandelar, sysselsättning och produktivitet.

5.2.   Uppgifter om unionsindustrin som helhet

5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (86) | All tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under skadeundersökningsperioden. | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 4 218 924 | 3 242 741 | 3 709 441 | 3 645 298 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 77 | 88 | 86 |
| Produktionskapacitet (ton) | 5 649 268 | 5 754 711 | 5 450 138 | 5 431 288 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 102 | 96 | 96 |
| Kapacitetsutnyttjande | 75 % | 56 % | 68 % | 67 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 75 | 91 | 90 |
| Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret |

(86)

All tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som anfördes i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och senare samt de kontrollerade svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under skadeundersökningsperioden.

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Produktionsvolym (ton)

4 218 924

3 242 741

3 709 441

3 645 298

Index (2008 = 100)

100

77

88

86

Produktionskapacitet (ton)

5 649 268

5 754 711

5 450 138

5 431 288

Index (2008 = 100)

100

102

96

96

Kapacitetsutnyttjande

75 %

56 %

68 %

67 %

Index (2008 = 100)

100

75

91

90

Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret

| (87) | Av tabellen ovan framgår att tillverkningen minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av vikande efterfrågan sjönk tillverkningen kraftigt under 2009 för att därefter återhämta sig delvis under 2010 för att sedan sjunka något under undersökningsperioden trots en ökning av förbrukningen. |
| --- | --- |

(87)

Av tabellen ovan framgår att tillverkningen minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av vikande efterfrågan sjönk tillverkningen kraftigt under 2009 för att därefter återhämta sig delvis under 2010 för att sedan sjunka något under undersökningsperioden trots en ökning av förbrukningen.

| (88) | Produktionskapaciteten sjönk med 4 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet följde tillverkningstrenden och sjönk med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Produktionskapaciteten sjönk med 4 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet följde tillverkningstrenden och sjönk med 10 % under skadeundersökningsperioden.

5.2.2.   Försäljningsvolym, marknadsandelar och marknadstillväxt

| | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 3 355 766 | 2 707 611 | 3 003 917 | 2 936 255 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 90 | 87 |
| Marknadsandel (ton) | 59,0 % | 62,6 % | 61,1 % | 56,7 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 106 | 104 | 96 |
| Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret |

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym (ton)

3 355 766

2 707 611

3 003 917

2 936 255

Index (2008 = 100)

100

81

90

87

Marknadsandel (ton)

59,0 %

62,6 %

61,1 %

56,7 %

Index (2008 = 100)

100

106

104

96

Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret

| (89) | Under 2009 minskade unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder kraftigt med 19 %. Under 2010 ökade försäljningsvolymen med nio procentenheter, men föll därefter med tre procentenheter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Under 2009 minskade unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder kraftigt med 19 %. Under 2010 ökade försäljningsvolymen med nio procentenheter, men föll därefter med tre procentenheter under undersökningsperioden.

| (90) | Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Efter en inledande uppgång i marknadsandelar under 2009 såg unionsindustrin sin andel sjunka under 2010 och under undersökningsperioden vilket medförde att dess marknadsandel var 6 % lägre under undersökningsperioden än under 2009. Det skedde mot bakgrund av att förbrukningen ökade med mer än 20 % under samma period. Den kunde därmed inte dra fördel av den ökande förbrukningen och återvinna de försäljningsvolymer och en del av de marknadsandelar som tidigare förlorats. |
| --- | --- |

(90)

Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Efter en inledande uppgång i marknadsandelar under 2009 såg unionsindustrin sin andel sjunka under 2010 och under undersökningsperioden vilket medförde att dess marknadsandel var 6 % lägre under undersökningsperioden än under 2009. Det skedde mot bakgrund av att förbrukningen ökade med mer än 20 % under samma period. Den kunde därmed inte dra fördel av den ökande förbrukningen och återvinna de försäljningsvolymer och en del av de marknadsandelar som tidigare förlorats.

| (91) | Medan unionsförbrukningen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och unionsindustrins försäljning till icke-närstående parter minskade med 13 %, minskade unionsindustrins marknadsandel med 2,3 procentenheter från 59 % 2009 till 56,7 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Medan unionsförbrukningen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden och unionsindustrins försäljning till icke-närstående parter minskade med 13 %, minskade unionsindustrins marknadsandel med 2,3 procentenheter från 59 % 2009 till 56,7 % under undersökningsperioden.

5.2.3.   Sysselsättning och produktivitet

| | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (heltidsekvivalenter) | 6 790 | 5 953 | 5 723 | 5 428 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 88 | 84 | 80 |
| Produktivitet (heltidsekvivalenter) | 621 | 545 | 648 | 672 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 88 | 104 | 108 |
| Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret, Eurofer |

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Sysselsättning (heltidsekvivalenter)

6 790

5 953

5 723

5 428

Index (2008 = 100)

100

88

84

80

Produktivitet (heltidsekvivalenter)

621

545

648

672

Index (2008 = 100)

100

88

104

108

Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret, Eurofer

| (92) | Sysselsättningen i unionsindustrin följde en stadigt minskande trend. Således minskade det totala antalet sysselsatta i industrin, mätt i heltidsekvivalenter, med 20 % under skadeundersökningsperioden och nådde sin lägsta nivå under undersökningsperioden. Produktiviteten ökade emellertid med 8 % under skadeundersökningsperioden, vilket visar att industrin också försökte sänka produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

(92)

Sysselsättningen i unionsindustrin följde en stadigt minskande trend. Således minskade det totala antalet sysselsatta i industrin, mätt i heltidsekvivalenter, med 20 % under skadeundersökningsperioden och nådde sin lägsta nivå under undersökningsperioden. Produktiviteten ökade emellertid med 8 % under skadeundersökningsperioden, vilket visar att industrin också försökte sänka produktionskostnaderna.

5.3.   Uppgifter avseende unionstillverkarna i stickprovet

5.3.1.   Genomsnittliga försäljningspriser per enhet i unionen och produktionskostnad

| (93) | De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder i EU minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Under perioden från 2009 till undersökningsperioden, i linje med ökande förbrukning och försäljningsvolymer, återhämtade sig priserna med 23 % men nådde inte upp till nivån under 2008. |
| --- | --- |

(93)

De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder i EU minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Under perioden från 2009 till undersökningsperioden, i linje med ökande förbrukning och försäljningsvolymer, återhämtade sig priserna med 23 % men nådde inte upp till nivån under 2008.

| (94) | Samtidigt ökade genomsnittskostnaden för att tillverka och sälja den likadana produkten med 6 % under skadeundersökningsperioden på grund av ökande tillverkningskostnad per enhet, eftersom försäljnings- och administrationskostnaderna per enhet sjönk med 34 %. |
| --- | --- |

(94)

Samtidigt ökade genomsnittskostnaden för att tillverka och sälja den likadana produkten med 6 % under skadeundersökningsperioden på grund av ökande tillverkningskostnad per enhet, eftersom försäljnings- och administrationskostnaderna per enhet sjönk med 34 %.

| (95) | Efter nedgången i enhetspriset till icke-närstående kunder med 21 % under 2009 och den därmed sammanhängande förlusten började enhetspriset att återhämta sig. Under 2010 och under undersökningsperioden upplevde unionsindustrin en kostnadsökning och kunde endast i måttlig utsträckning höja priserna för att täcka denna, endast så mycket så att lönsamheten hölls på samma nivå som under 2010 och undersökningsperioden. Detta ledde emellertid till ytterligare förlust av marknadsandelar eftersom de kinesiska importpriserna var stadigt lägre än unionsindustrins priser. | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhetspris i EU till icke-närstående kunder (euro/ton) | 1 023 | 805 | 911 | 994 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 79 | 89 | 97 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) | 925 | 884 | 893 | 978 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 97 | 106 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet |

(95)

Efter nedgången i enhetspriset till icke-närstående kunder med 21 % under 2009 och den därmed sammanhängande förlusten började enhetspriset att återhämta sig. Under 2010 och under undersökningsperioden upplevde unionsindustrin en kostnadsökning och kunde endast i måttlig utsträckning höja priserna för att täcka denna, endast så mycket så att lönsamheten hölls på samma nivå som under 2010 och undersökningsperioden. Detta ledde emellertid till ytterligare förlust av marknadsandelar eftersom de kinesiska importpriserna var stadigt lägre än unionsindustrins priser.

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enhetspris i EU till icke-närstående kunder (euro/ton)

1 023

805

911

994

Index (2008 = 100)

100

79

89

97

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

925

884

893

978

Index (2008 = 100)

100

95

97

106

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet

5.3.2.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i EU till icke-närstående kunder (% av omsättningen) | 6,7 % | -9,3 % | 2,8 % | 2,6 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | - 138 | 41 | 39 |
| Kassaflöde (euro) | 328 190 880 | 211 298 356 | 152 030 083 | 204 650 414 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 64 | 46 | 62 |
| Investeringar (euro) | 55 717 957 | 4 537 128 | 12 530 132 | 15 302 264 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 8 | 22 | 27 |
| Räntabilitet | 13,8 % | -13,9 % | 5,9 % | 6 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | - 101 | 43 | 44 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet |

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Lönsamhet vid försäljning i EU till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

6,7 %

-9,3 %

2,8 %

2,6 %

Index (2008 = 100)

100

- 138

41

39

Kassaflöde (euro)

328 190 880

211 298 356

152 030 083

204 650 414

Index (2008 = 100)

100

64

46

62

Investeringar (euro)

55 717 957

4 537 128

12 530 132

15 302 264

Index (2008 = 100)

100

8

22

27

Räntabilitet

13,8 %

-13,9 %

5,9 %

6 %

Index (2008 = 100)

100

- 101

43

44

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet

| (96) | Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under den ekonomiska krisens år 2009 sjönk lönsamheten i unionsindustrin dramatiskt och det ledde till en förlust på 13,9 %. Från och med 2010 började den återhämta sig men de ökande tillverkningskostnaderna hindrade dem från att nå den nivå som anses vara sund och hållbar för industrin (6,7 %, se skäl 156) Under hela skadeundersökningsperioden sjönk lönsamheten med 61 %. |
| --- | --- |

(96)

Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under den ekonomiska krisens år 2009 sjönk lönsamheten i unionsindustrin dramatiskt och det ledde till en förlust på 13,9 %. Från och med 2010 började den återhämta sig men de ökande tillverkningskostnaderna hindrade dem från att nå den nivå som anses vara sund och hållbar för industrin (6,7 %, se skäl 156) Under hela skadeundersökningsperioden sjönk lönsamheten med 61 %.

| (97) | Trenden för kassaflödet följde till stor del den negativa trenden för lönsamheten. Den nådde sin lägsta nivå 2010. Likaledes sjönk räntabiliteten med 56 % från 13,8 % under 2008 till 6 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Trenden för kassaflödet följde till stor del den negativa trenden för lönsamheten. Den nådde sin lägsta nivå 2010. Likaledes sjönk räntabiliteten med 56 % från 13,8 % under 2008 till 6 % under undersökningsperioden.

| (98) | Utvecklingen av lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet under skadeundersökningsperioden begränsade unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet och undergrävde dess utveckling. Unionsindustrin kunde göra betydande investeringar i början av skadeundersökningsperioden, men därefter minskade investeringarna kraftigt under 2009 och sammantaget minskade de med 73 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(98)

Utvecklingen av lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet under skadeundersökningsperioden begränsade unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet och undergrävde dess utveckling. Unionsindustrin kunde göra betydande investeringar i början av skadeundersökningsperioden, men därefter minskade investeringarna kraftigt under 2009 och sammantaget minskade de med 73 % under skadeundersökningsperioden.

| (99) | Som nämnts ovan försämrades unionsindustrins ekonomiska resultat men det framgick inte att dess förmåga att anskaffa kapital påverkades allvarligt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(99)

Som nämnts ovan försämrades unionsindustrins ekonomiska resultat men det framgick inte att dess förmåga att anskaffa kapital påverkades allvarligt under skadeundersökningsperioden.

5.3.3.   Lager

| | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 116 852 | 97 533 | 124 848 | 130 593 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 83 | 107 | 112 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet |

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Utgående lager (ton)

116 852

97 533

124 848

130 593

Index (2008 = 100)

100

83

107

112

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet

| (100) | För de sex unionstillverkarna i stickprovet utgjorde lager ca 8 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Den utgående lagernivån ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Även om det ska påpekas att lager inte är en viktig indikator för industrin eftersom tillverkningen huvudsakligen sker på beställning, ägde huvuddelen av lagerökningen rum från 2009 till undersökningsperioden och sammanföll med uppgången i dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(100)

För de sex unionstillverkarna i stickprovet utgjorde lager ca 8 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Den utgående lagernivån ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Även om det ska påpekas att lager inte är en viktig indikator för industrin eftersom tillverkningen huvudsakligen sker på beställning, ägde huvuddelen av lagerökningen rum från 2009 till undersökningsperioden och sammanföll med uppgången i dumpad import från Kina.

5.3.4.   Arbetskraftskostnader

| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (euro, EU-tillverkare i stickprovet) | 60 959 | 57 892 | 58 637 | 62 347 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 96 | 102 |

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (euro, EU-tillverkare i stickprovet)

60 959

57 892

58 637

62 347

Index (2008 = 100)

100

95

96

102

| (101) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för unionstillverkarna i stickprovet ökade med endast 2 % under skadeundersökningsperioden, vilket är lägre än inflationstakten. Undersökningen visade att tillverkarna i stickprovet gjorde betydande nedskärningar, framför allt inom allmänna kostnader och administrationskostnader och hållit ett fast grepp om effektiviteten. |
| --- | --- |

(101)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för unionstillverkarna i stickprovet ökade med endast 2 % under skadeundersökningsperioden, vilket är lägre än inflationstakten. Undersökningen visade att tillverkarna i stickprovet gjorde betydande nedskärningar, framför allt inom allmänna kostnader och administrationskostnader och hållit ett fast grepp om effektiviteten.

5.3.5.   Företagsintern förbrukning och försäljning

| (102) | Som framgår av skäl 65 finns det en betydande marknad för stålprodukter belagda med organiskt material inom EU tack vare unionsindustrins vidare bearbetning av stålprodukter belagda med organiskt material. För att analysera denna marknad beaktades all användning inom samma företagsgrupp och försäljning till närstående parter (företagsintern försäljning) bland unionstillverkarna som ingick i stickprovet och andra unionstillverkare. |
| --- | --- |

(102)

Som framgår av skäl 65 finns det en betydande marknad för stålprodukter belagda med organiskt material inom EU tack vare unionsindustrins vidare bearbetning av stålprodukter belagda med organiskt material. För att analysera denna marknad beaktades all användning inom samma företagsgrupp och försäljning till närstående parter (företagsintern försäljning) bland unionstillverkarna som ingick i stickprovet och andra unionstillverkare.

| (103) | Det visade sig att den företagsinterna användningen och försäljningen var avsedd för vidare bearbetning av företagen själva eller av dem närstående företag i de grupper av unionstillverkare i stickprovet som huvudsakligen ägnade sig åt byggmaterialverksamhet, dvs. var slutanvändare av stålprodukter belagda med organiskt material. |
| --- | --- |

(103)

Det visade sig att den företagsinterna användningen och försäljningen var avsedd för vidare bearbetning av företagen själva eller av dem närstående företag i de grupper av unionstillverkare i stickprovet som huvudsakligen ägnade sig åt byggmaterialverksamhet, dvs. var slutanvändare av stålprodukter belagda med organiskt material.

| (104) | På grundval av ovanstående fastställdes att unionstillverkarnas företagsinterna förbrukning och försäljning utgjorde 27 % av den sammanlagda tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade de företagsinterna förbruknings- och försäljningsvolymerna med 19 % och marknadsandelen minskade med 11 %. | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern förbrukning och försäljning (ton) | 1 225 686 | 935 374 | 994 933 | 993 701 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 76 | 81 | 81 |
| Marknadsandel | 22 % | 22 % | 20 % | 19 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 94 | 89 |
| Källa: Klagomål och kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkare i stickprovet |

(104)

På grundval av ovanstående fastställdes att unionstillverkarnas företagsinterna förbrukning och försäljning utgjorde 27 % av den sammanlagda tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade de företagsinterna förbruknings- och försäljningsvolymerna med 19 % och marknadsandelen minskade med 11 %.

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Företagsintern förbrukning och försäljning (ton)

1 225 686

935 374

994 933

993 701

Index (2008 = 100)

100

76

81

81

Marknadsandel

22 %

22 %

20 %

19 %

Index (2008 = 100)

100

100

94

89

Källa: Klagomål och kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkare i stickprovet

| (105) | Värdet av företagsintern förbrukning och försäljning analyserades på grundval av svaren på frågeformuläret som lämnats av tillverkarna i stickprovet och som kontrollerats under kontrollbesöken hos dessa. Undersökningen visade att det inte förelåg någon väsentlig skillnad mellan företagsintern förbrukning och försäljning när det gällde slutanvändningen av produkten. Företagsintern förbrukning inrapporterades av företag där tillverkning i senare led ägde rum inom samma juridiska enhet, medan företagsintern försäljning utgjordes av försäljningen mot faktura till andra närstående juridiska enheter. Dessutom var prissättningsmetoden i både företagsintern förbrukning och försäljning likartad, dvs. produktens verkliga värde (kostnadsplusmetoden, självkostnad plus vinstpålägg) debiterades både de närstående företagen och de interna tillverkningsenheterna för vidare bearbetning inom företagen som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(105)

Värdet av företagsintern förbrukning och försäljning analyserades på grundval av svaren på frågeformuläret som lämnats av tillverkarna i stickprovet och som kontrollerats under kontrollbesöken hos dessa. Undersökningen visade att det inte förelåg någon väsentlig skillnad mellan företagsintern förbrukning och försäljning när det gällde slutanvändningen av produkten. Företagsintern förbrukning inrapporterades av företag där tillverkning i senare led ägde rum inom samma juridiska enhet, medan företagsintern försäljning utgjordes av försäljningen mot faktura till andra närstående juridiska enheter. Dessutom var prissättningsmetoden i både företagsintern förbrukning och försäljning likartad, dvs. produktens verkliga värde (kostnadsplusmetoden, självkostnad plus vinstpålägg) debiterades både de närstående företagen och de interna tillverkningsenheterna för vidare bearbetning inom företagen som ingick i stickprovet.

| (106) | Således ökade det genomsnittliga värdet per ton med 1 % under skadeundersökningsperioden och låg därmed 2 % lägre än försäljningspriset från tillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder under undersökningsperioden | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern förbrukning och försäljning (euro/ton) | 967 | 787 | 910 | 975 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 94 | 101 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet |

(106)

Således ökade det genomsnittliga värdet per ton med 1 % under skadeundersökningsperioden och låg därmed 2 % lägre än försäljningspriset från tillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder under undersökningsperioden

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Företagsintern förbrukning och försäljning (euro/ton)

967

787

910

975

Index (2008 = 100)

100

81

94

101

Källa: Kontrollerade svar på frågeformulär från tillverkarna i stickprovet

| (107) | Eftersom huvuddelen av den företagsinterna försäljningen och förbrukningen var avsedd för vidare bearbetning inom unionstillverkarnas byggnadsmaterialverksamhet, var också denna försäljning och företagsinterna förbrukning indirekt utsatta för konkurrens från andra marknadsaktörer, inbegripet den dumpade importen från Kina. Den interna efterfrågan från tillverkningen i senare led skulle bero på möjligheten att sälja de vidareförädlade produkterna på den fria marknaden som inte påverkas av dumpad import Därför kan slutsatsen dras att den krympande volymen och de minskade marknadsandelarna under skadeundersökningsperioden berodde på konkurrens från dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(107)

Eftersom huvuddelen av den företagsinterna försäljningen och förbrukningen var avsedd för vidare bearbetning inom unionstillverkarnas byggnadsmaterialverksamhet, var också denna försäljning och företagsinterna förbrukning indirekt utsatta för konkurrens från andra marknadsaktörer, inbegripet den dumpade importen från Kina. Den interna efterfrågan från tillverkningen i senare led skulle bero på möjligheten att sälja de vidareförädlade produkterna på den fria marknaden som inte påverkas av dumpad import Därför kan slutsatsen dras att den krympande volymen och de minskade marknadsandelarna under skadeundersökningsperioden berodde på konkurrens från dumpad import från Kina.

5.3.6.   Effekter av tidigare dumpning eller subventioner

| (108) | Eftersom detta är det första antidumpningsförfarandet avseende den berörda produkten, finns inga uppgifter för att bedöma effekterna av tidigare dumpning eller subventionering. |
| --- | --- |

(108)

Eftersom detta är det första antidumpningsförfarandet avseende den berörda produkten, finns inga uppgifter för att bedöma effekterna av tidigare dumpning eller subventionering.

6.   Den faktiska dumpningsmarginalens storlek

| (109) | Alla marginaler som fastställs och redovisas ovan i avsnittet om dumpning överstiger väsentligt miniminivån. Vidare kan, med hänsyn till volymen och priserna på den dumpade importen från Kina, inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen på EU-marknaden inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(109)

Alla marginaler som fastställs och redovisas ovan i avsnittet om dumpning överstiger väsentligt miniminivån. Vidare kan, med hänsyn till volymen och priserna på den dumpade importen från Kina, inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen på EU-marknaden inte anses vara försumbar.

7.   Slutsats om skada

| (110) | Undersökningen visade att alla skadeindikatorer avseende unionsindustrins ekonomiska situation försämrades eller inte utvecklades i linje med förbrukningen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

Undersökningen visade att alla skadeindikatorer avseende unionsindustrins ekonomiska situation försämrades eller inte utvecklades i linje med förbrukningen under skadeundersökningsperioden.

| (111) | Under skadeundersökningsperioden, i en situation där förbrukningen sjönk, ökade importvolymen från Kina stadigt och betydligt. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym totalt med 13 % och marknadsandelen minskade från 59 % år 2008 till 56,7 % under undersökningsperioden. Trots att förbrukningen återhämtade sig med 20 % från 2009 till undersökningsperioden, efter året då den ekonomiska krisen påverkade efterfrågan, minskade unionsindustrins marknadsandel. Unionsindustrin klarade inte att återvinna sin förlorade marknadsandel mot bakgrund av den betydande ökningen av dumpad lågprisimport från Kina till EU:s marknad. Den dumpade lågprisimporten ökade under hela skadeundersökningsperioden, och underskred hela tiden unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(111)

Under skadeundersökningsperioden, i en situation där förbrukningen sjönk, ökade importvolymen från Kina stadigt och betydligt. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym totalt med 13 % och marknadsandelen minskade från 59 % år 2008 till 56,7 % under undersökningsperioden. Trots att förbrukningen återhämtade sig med 20 % från 2009 till undersökningsperioden, efter året då den ekonomiska krisen påverkade efterfrågan, minskade unionsindustrins marknadsandel. Unionsindustrin klarade inte att återvinna sin förlorade marknadsandel mot bakgrund av den betydande ökningen av dumpad lågprisimport från Kina till EU:s marknad. Den dumpade lågprisimporten ökade under hela skadeundersökningsperioden, och underskred hela tiden unionsindustrins priser.

| (112) | Vidare påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet i stor utsträckning. Detta innebar att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga och möjligheter att investera undergrävdes. |
| --- | --- |

(112)

Vidare påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde och lönsamhet i stor utsträckning. Detta innebar att unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga och möjligheter att investera undergrävdes.

| (113) | Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(113)

Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (114) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes huruvida den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat unionsindustrin en skada som var så omfattande att den kunde betecknas som väsentlig. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att säkerställa att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(114)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes huruvida den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat unionsindustrin en skada som var så omfattande att den kunde betecknas som väsentlig. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att säkerställa att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Den dumpade importens verkningar

| (115) | Undersökningen visade att förbrukningen i unionen sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan volymen dumpad import från Kina ökade dramatiskt med omkring 49 % och landets marknadsandel ökade med 63 % från 8,3 % år 2008 till 13,6 % under undersökningsperioden. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående parter med 13 % och marknadsandelen avseende denna försäljning minskade med 4 % från 59 % år 2008 till 56,7 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Undersökningen visade att förbrukningen i unionen sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan volymen dumpad import från Kina ökade dramatiskt med omkring 49 % och landets marknadsandel ökade med 63 % från 8,3 % år 2008 till 13,6 % under undersökningsperioden. Samtidigt sjönk unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående parter med 13 % och marknadsandelen avseende denna försäljning minskade med 4 % från 59 % år 2008 till 56,7 % under undersökningsperioden.

| (116) | Även om den ekonomiska krisen också påverkade importen från Kina, som föll med 68 % från 2008 till 2009, återhämtade sig denna dessutom mycket snabbt och ökade med 367 % i slutet av undersökningsperioden, trots att förbrukningen endast ökade med 20 % under denna period. Genom att sänka enhetspriset med 9 % jämfört med 2008 och underskrida unionsindustrin med 25,9 % under undersökningsperioden ökade den kinesiska importen sin marknadsandel från 2008 till undersökningsperioden med 63 % till 13,6 %. |
| --- | --- |

(116)

Även om den ekonomiska krisen också påverkade importen från Kina, som föll med 68 % från 2008 till 2009, återhämtade sig denna dessutom mycket snabbt och ökade med 367 % i slutet av undersökningsperioden, trots att förbrukningen endast ökade med 20 % under denna period. Genom att sänka enhetspriset med 9 % jämfört med 2008 och underskrida unionsindustrin med 25,9 % under undersökningsperioden ökade den kinesiska importen sin marknadsandel från 2008 till undersökningsperioden med 63 % till 13,6 %.

| (117) | Samtidigt minskade från 2008 till undersökningsperioden unionstillverkarnas försäljningsvolym till icke-närstående parter sammantaget med 13 %. Vid tiden för marknadens återhämtning, från 2009 till undersökningsperioden, kunde unionsindustrin endast öka sin försäljningsvolym till icke-närstående parter med 8 % och förlorade en marknadsandel på 9 % och gynnades därmed i begränsad utsträckning av den ökande förbrukningen. Det var den kinesiska importen som gynnades mest av förbrukningens återhämtning och lämnade övriga marknadsaktörer långt efter sig. |
| --- | --- |

(117)

Samtidigt minskade från 2008 till undersökningsperioden unionstillverkarnas försäljningsvolym till icke-närstående parter sammantaget med 13 %. Vid tiden för marknadens återhämtning, från 2009 till undersökningsperioden, kunde unionsindustrin endast öka sin försäljningsvolym till icke-närstående parter med 8 % och förlorade en marknadsandel på 9 % och gynnades därmed i begränsad utsträckning av den ökande förbrukningen. Det var den kinesiska importen som gynnades mest av förbrukningens återhämtning och lämnade övriga marknadsaktörer långt efter sig.

| (118) | De genomsnittliga importpriserna från Kina sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden. Även trenden var stigande efter det kraftiga fallet 2009, låg de från 2009 till undersökningsperioden stadigt kvar under de nivåer som unionsindustrin tog ut. Enhetspriset till icke-närstående kunder i EU minskade med endast 3 % och uppvisade viss motståndskraft mot prispressen som utövades av den kinesiska importen. Dessa priser upprätthölls emellertid uppenbarligen till priset av lägre försäljningsvolym och försämrad lönsamhet för denna försäljning eftersom denna minskade med 61 % från 6,7 % under 2008 till 2,6 % under undersökningsperioden, eftersom tillverkningskostnaderna ökade. |
| --- | --- |

(118)

De genomsnittliga importpriserna från Kina sjönk med 9 % under skadeundersökningsperioden. Även trenden var stigande efter det kraftiga fallet 2009, låg de från 2009 till undersökningsperioden stadigt kvar under de nivåer som unionsindustrin tog ut. Enhetspriset till icke-närstående kunder i EU minskade med endast 3 % och uppvisade viss motståndskraft mot prispressen som utövades av den kinesiska importen. Dessa priser upprätthölls emellertid uppenbarligen till priset av lägre försäljningsvolym och försämrad lönsamhet för denna försäljning eftersom denna minskade med 61 % från 6,7 % under 2008 till 2,6 % under undersökningsperioden, eftersom tillverkningskostnaderna ökade.

| (119) | På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att uppsvinget för dumpad import från Kina till priser som hela tiden underskred unionsindustrins har spelat en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, och som hindrat unionsindustrin att till fullo dra fördel av återhämtningen av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(119)

På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att uppsvinget för dumpad import från Kina till priser som hela tiden underskred unionsindustrins har spelat en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit, och som hindrat unionsindustrin att till fullo dra fördel av återhämtningen av förbrukningen i unionen.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1.   Import från tredjeländer

| Land | | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sydkorea | Volym (ton) | 228 123 | 226 568 | 173 935 | 237 164 |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 76 | 104 |
| | Marknadsandel (%) | 4 % | 5,2 % | 3,5 % | 4,6 % |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 131 | 88 | 114 |
| | Genomsnittspris | 901 | 727 | 846 | 903 |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 94 | 100 |
| Indien | Volym (ton) | 159 999 | 149 138 | 155 384 | 141 391 |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 93 | 97 | 88 |
| | Marknadsandel (%) | 2,8 % | 3,4 % | 3,2 % | 2,7 % |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 123 | 112 | 97 |
| | Genomsnittspris | 932 | 667 | 773 | 824 |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 72 | 83 | 88 |
| Övriga länder | Volym (ton) | 249 151 | 158 461 | 124 319 | 167 007 |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 64 | 50 | 67 |
| | Marknadsandel (%) | 4,4 % | 3,7 % | 2,5 % | 3,2 % |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 58 | 74 |
| | Genomsnittspris | 951 | 809 | 924 | 955 |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 85 | 97 | 100 |
| Totalt alla tredjeländer undantaget Kina | Volym (ton) | 637 274 | 534 167 | 453 637 | 545 562 |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 71 | 86 |
| | Marknadsandel (%) | 11,2 % | 12,3 % | 9,2 % | 10,5 % |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 110 | 82 | 94 |
| | Genomsnittspris | 929 | 735 | 842 | 898 |
| | Index (2008 = 100) | 100 | 79 | 91 | 97 |
| Källa: Eurostat |

Land

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Sydkorea

Volym (ton)

228 123

226 568

173 935

237 164

Index (2008 = 100)

100

99

76

104

Marknadsandel (%)

4 %

5,2 %

3,5 %

4,6 %

Index (2008 = 100)

100

131

88

114

Genomsnittspris

901

727

846

903

Index (2008 = 100)

100

81

94

100

Indien

Volym (ton)

159 999

149 138

155 384

141 391

Index (2008 = 100)

100

93

97

88

Marknadsandel (%)

2,8 %

3,4 %

3,2 %

2,7 %

Index (2008 = 100)

100

123

112

97

Genomsnittspris

932

667

773

824

Index (2008 = 100)

100

72

83

88

Övriga länder

Volym (ton)

249 151

158 461

124 319

167 007

Index (2008 = 100)

100

64

50

67

Marknadsandel (%)

4,4 %

3,7 %

2,5 %

3,2 %

Index (2008 = 100)

100

84

58

74

Genomsnittspris

951

809

924

955

Index (2008 = 100)

100

85

97

100

Totalt alla tredjeländer undantaget Kina

Volym (ton)

637 274

534 167

453 637

545 562

Index (2008 = 100)

100

84

71

86

Marknadsandel (%)

11,2 %

12,3 %

9,2 %

10,5 %

Index (2008 = 100)

100

110

82

94

Genomsnittspris

929

735

842

898

Index (2008 = 100)

100

79

91

97

Källa: Eurostat

| (120) | Även om import från Kina utgjorde 56 % av all import till EU under undersökningsperioden, var även Indien (11 %) och Sydkorea (19 %) viktiga importkällor. Till skillnad från importen från Kina minskade importen från Indien sammantaget med 12 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen föll med 3 % trots att deras genomsnittliga pris föll kraftigt med 12 %. Importen från Sydkorea ökade med endast 4 % medan genomsnittspriset förblev på samma nivå som under 2008. Marknadsandelen för importen från Indien var 2,7 % under undersökningsperioden medan importen från Sydkorea hade en andel på 4,6 %. |
| --- | --- |

(120)

Även om import från Kina utgjorde 56 % av all import till EU under undersökningsperioden, var även Indien (11 %) och Sydkorea (19 %) viktiga importkällor. Till skillnad från importen från Kina minskade importen från Indien sammantaget med 12 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen föll med 3 % trots att deras genomsnittliga pris föll kraftigt med 12 %. Importen från Sydkorea ökade med endast 4 % medan genomsnittspriset förblev på samma nivå som under 2008. Marknadsandelen för importen från Indien var 2,7 % under undersökningsperioden medan importen från Sydkorea hade en andel på 4,6 %.

| (121) | Övrig import, som motsvarade 14 % av den totala importen, minskade med 33 % och det genomsnittliga priset låg kvar på samma nivå som under 2008. |
| --- | --- |

(121)

Övrig import, som motsvarade 14 % av den totala importen, minskade med 33 % och det genomsnittliga priset låg kvar på samma nivå som under 2008.

| (122) | Även om det genomsnittliga priset för all övrig import låg under unionsindustrins prisnivå kan den eventuella effekten av denna import endast vara marginell. För det första finns det ingen bevisning om att importen från andra källor skedde på icke-konkurrensmässiga villkor. För det andra förblev, till skillnad från den kinesiska importen, den övergripande prisnivån för övrig import tämligen stabil under hela skadeundersökningsperioden, vilket visar att unionsindustrin kan konkurrera framgångsrikt med denna import. För det tredje har importen från övriga länder minskat under skadeundersökningsperioden och är fortfarande på en låg nivå, både sammantaget och enskilt för de huvudsakliga exportländerna. Dessutom bekräftar de minskande marknadsandelarna att denna import inte skulle ha kunnat orsaka skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(122)

Även om det genomsnittliga priset för all övrig import låg under unionsindustrins prisnivå kan den eventuella effekten av denna import endast vara marginell. För det första finns det ingen bevisning om att importen från andra källor skedde på icke-konkurrensmässiga villkor. För det andra förblev, till skillnad från den kinesiska importen, den övergripande prisnivån för övrig import tämligen stabil under hela skadeundersökningsperioden, vilket visar att unionsindustrin kan konkurrera framgångsrikt med denna import. För det tredje har importen från övriga länder minskat under skadeundersökningsperioden och är fortfarande på en låg nivå, både sammantaget och enskilt för de huvudsakliga exportländerna. Dessutom bekräftar de minskande marknadsandelarna att denna import inte skulle ha kunnat orsaka skada för unionsindustrin.

3.2.   Exportresultat för unionsindustrin

| | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Export, Eurostat (ton) | 669 790 | 612 204 | 580 477 | 605 760 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 91 | 87 | 90 |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 1 068 | 937 | 995 | 1 092 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 88 | 93 | 102 |
| Export för unionstillverkare i stickprovet | 53 542 | 46 516 | 48 102 | 46 228 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 87 | 90 | 86 |
| Genomsnittligt försäljningspris (euro/ton) | 1 086 | 826 | 984 | 1 132 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 76 | 91 | 104 |
| Källa: Eurostat och kontrollerade svar på frågeformulär |

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Export, Eurostat (ton)

669 790

612 204

580 477

605 760

Index (2008 = 100)

100

91

87

90

Genomsnittspris (euro/ton)

1 068

937

995

1 092

Index (2008 = 100)

100

88

93

102

Export för unionstillverkare i stickprovet

53 542

46 516

48 102

46 228

Index (2008 = 100)

100

87

90

86

Genomsnittligt försäljningspris (euro/ton)

1 086

826

984

1 132

Index (2008 = 100)

100

76

91

104

Källa: Eurostat och kontrollerade svar på frågeformulär

| (123) | Unionsindustrins totala export av stålprodukter belagda med organiskt material till tredjeländer minskade enligt Eurostat med 10 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset har emellertid varit tämligen högt och ökat med 2 % under skadeundersökningsperioden. Exporten motsvarar 17 % av den totala EU-tillverkningen och hjälpte därmed unionsindustrin att uppnå skalfördelar och minska sin totala produktionskostnad. Följaktligen kan slutsatsen dras att unionsindustrins exportverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(123)

Unionsindustrins totala export av stålprodukter belagda med organiskt material till tredjeländer minskade enligt Eurostat med 10 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset har emellertid varit tämligen högt och ökat med 2 % under skadeundersökningsperioden. Exporten motsvarar 17 % av den totala EU-tillverkningen och hjälpte därmed unionsindustrin att uppnå skalfördelar och minska sin totala produktionskostnad. Följaktligen kan slutsatsen dras att unionsindustrins exportverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skadan.

| (124) | Denna allmänna bild återspeglas av läget för exporten från unionstillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder i tredjeländer. Den minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden, men även här har exportpriset per enhet hela tiden varit högre än priset i EU (i genomsnitt 2–12 % beroende på år). Eftersom exportvolymen bara var 3 % av den totala tillverkningen, kan den inte ha bidragit till skadan som lidits på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(124)

Denna allmänna bild återspeglas av läget för exporten från unionstillverkarna i stickprovet till icke-närstående kunder i tredjeländer. Den minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden, men även här har exportpriset per enhet hela tiden varit högre än priset i EU (i genomsnitt 2–12 % beroende på år). Eftersom exportvolymen bara var 3 % av den totala tillverkningen, kan den inte ha bidragit till skadan som lidits på EU-marknaden.

3.3.   Unionsindustrins egen import från Kina

| (125) | Under undersökningens gång hävdades det att de klagande (genom sina närstående företag) själva importerade den berörda produkten från Kina och att denna import utgjorde 20 – 40 % av den totala importen från Kina. Ingen bevisning tillhandahölls emellertid till stöd för detta påstående. Efter att ha undersökt dessa påståenden konstaterades det att endast ca 10 000 ton importerades av unionstillverkarna under undersökningsperioden, vilket i stort sett var i nivå med uppgifter som klaganden tillhandahöll vid inledandet. En liknande volym, som inte meddelats i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, befanns vara importerad av företag som var närstående unionstillverkarna. Denna import svarade sammanlagt för endast 2-3 % av den totala importen från Kina. Följaktligen kan inte slutsatsen dras att unionsindustrin importerade sådana kvantiteter från Kina och på sådant sätt att 1) deras egen status som unionstillverkare kan ifrågasättas i enlighet med artikel 4.1 a i grundförordningen, eller 2) de själva lider skada. Argumentet avvisas därför preliminärt. |
| --- | --- |

(125)

Under undersökningens gång hävdades det att de klagande (genom sina närstående företag) själva importerade den berörda produkten från Kina och att denna import utgjorde 20 – 40 % av den totala importen från Kina. Ingen bevisning tillhandahölls emellertid till stöd för detta påstående. Efter att ha undersökt dessa påståenden konstaterades det att endast ca 10 000 ton importerades av unionstillverkarna under undersökningsperioden, vilket i stort sett var i nivå med uppgifter som klaganden tillhandahöll vid inledandet. En liknande volym, som inte meddelats i enlighet med artikel 19 i grundförordningen, befanns vara importerad av företag som var närstående unionstillverkarna. Denna import svarade sammanlagt för endast 2-3 % av den totala importen från Kina. Följaktligen kan inte slutsatsen dras att unionsindustrin importerade sådana kvantiteter från Kina och på sådant sätt att 1) deras egen status som unionstillverkare kan ifrågasättas i enlighet med artikel 4.1 a i grundförordningen, eller 2) de själva lider skada. Argumentet avvisas därför preliminärt.

3.4.   Företagsintern förbrukning och försäljning

| (126) | Det har av vissa berörda parter hävdats att skadan för unionsindustrin orsakades av dess engagemang i den vidareförädlande verksamheten att tillverka byggnadsmaterial (t.ex. sandwichpaneler, trapetsformad plåt m.m.) antingen direkt eller genom närstående företag inom företagsgrupperna. I synnerhet hävdades att unionsindustrin gjorde stålprodukter belagda med organiskt material tillgängliga för sin egen vidareförädlande verksamhet till lägre priser än till icke-närstående företag, och därigenom subventionerade dessa inom företagsgruppen och gjorde det möjligt för dem att underskrida sina konkurrenter i det senare ledet. |
| --- | --- |

(126)

Det har av vissa berörda parter hävdats att skadan för unionsindustrin orsakades av dess engagemang i den vidareförädlande verksamheten att tillverka byggnadsmaterial (t.ex. sandwichpaneler, trapetsformad plåt m.m.) antingen direkt eller genom närstående företag inom företagsgrupperna. I synnerhet hävdades att unionsindustrin gjorde stålprodukter belagda med organiskt material tillgängliga för sin egen vidareförädlande verksamhet till lägre priser än till icke-närstående företag, och därigenom subventionerade dessa inom företagsgruppen och gjorde det möjligt för dem att underskrida sina konkurrenter i det senare ledet.

| (127) | Så som visats i skäl 102–107 var det genomsnittliga värdet per ton av företagsintern förbrukning och försäljning endast 2 % lägre än försäljningspriserna till icke-närstående kunder under undersökningsperioden. Dessutom visade undersökningen att den företagsinterna förbrukningen och försäljningen med största sannolikhet påverkades indirekt av den illojala konkurrensen från dumpad import. I själva verket skulle det, om det hade förelegat någon fördel för unionstillverkarnas vidareförädlande verksamhet som det påståtts, skulle det ha visats sig i utvecklingen för denna skadeindikator. Argumentet avvisas därför preliminärt. |
| --- | --- |

(127)

Så som visats i skäl 102–107 var det genomsnittliga värdet per ton av företagsintern förbrukning och försäljning endast 2 % lägre än försäljningspriserna till icke-närstående kunder under undersökningsperioden. Dessutom visade undersökningen att den företagsinterna förbrukningen och försäljningen med största sannolikhet påverkades indirekt av den illojala konkurrensen från dumpad import. I själva verket skulle det, om det hade förelegat någon fördel för unionstillverkarnas vidareförädlande verksamhet som det påståtts, skulle det ha visats sig i utvecklingen för denna skadeindikator. Argumentet avvisas därför preliminärt.

3.5.   Ekonomisk kris

| (128) | Den ekonomiska krisen och dess inverkan på byggindustrin förklarar åtminstone delvis minskningen av efterfrågan och prispressen under skadeundersökningsperioden. Som nämnts ovan minskade förbrukningen med 24 % under 2009. 2010 och framåt började emellertid marknaden återhämta sig och i slutet av undersökningsperioden ökade förbrukningen med 20 %. |
| --- | --- |

(128)

Den ekonomiska krisen och dess inverkan på byggindustrin förklarar åtminstone delvis minskningen av efterfrågan och prispressen under skadeundersökningsperioden. Som nämnts ovan minskade förbrukningen med 24 % under 2009. 2010 och framåt började emellertid marknaden återhämta sig och i slutet av undersökningsperioden ökade förbrukningen med 20 %.

| (129) | I analysen av skada och orsakssamband har emellertid marknadssammanbrottet 2009 skiljts från den påföljande återhämtningen från 2009 till undersökningsperioden. Analysen av skada och orsakssamband har tydligt visat att importen från Kina drog fördel av att förbrukningen återhämtade sig och dessutom hela tiden underskred unionsindustrins priser, och därigenom förvandlade möjligheten till lika möjligheter för alla aktörer att återhämta sig från nedgången till en kontinuerlig kamp för överlevnad. |
| --- | --- |

(129)

I analysen av skada och orsakssamband har emellertid marknadssammanbrottet 2009 skiljts från den påföljande återhämtningen från 2009 till undersökningsperioden. Analysen av skada och orsakssamband har tydligt visat att importen från Kina drog fördel av att förbrukningen återhämtade sig och dessutom hela tiden underskred unionsindustrins priser, och därigenom förvandlade möjligheten till lika möjligheter för alla aktörer att återhämta sig från nedgången till en kontinuerlig kamp för överlevnad.

3.6.   Strukturell överkapacitet

| (130) | Vissa berörda parter har hävdat att orsaken till den skada som lidits av unionsindustrin, som i flertalet fall är integrerade stålproducenter, inte har varit importen från Kina utan att den berodde på strukturella problem i EU:s stålindustri, t.ex. överkapacitet. Det har också hävdats att konsolideringen av stålindustrin som ägde rum före skadeundersökningsperioden ledde till överkapacitet och att skada som åsamkats var en följd av alltför många produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

(130)

Vissa berörda parter har hävdat att orsaken till den skada som lidits av unionsindustrin, som i flertalet fall är integrerade stålproducenter, inte har varit importen från Kina utan att den berodde på strukturella problem i EU:s stålindustri, t.ex. överkapacitet. Det har också hävdats att konsolideringen av stålindustrin som ägde rum före skadeundersökningsperioden ledde till överkapacitet och att skada som åsamkats var en följd av alltför många produktionsanläggningar.

| (131) | Produktionen av stålprodukter belagda med organiskt material är kapitalintensiv och industrin har relativt höga fasta kostnader. Slutsatsen kan emellertid inte dras att konsolideringen av stålindustrin som ägde rum före skadeundersökningsperioden hade lett till överkapacitet. Undersökningsresultaten visar att efter en mindre ökning av installerad kapacitet under 2009 minskade industrin sin kapacitet under 2010 och återigen under undersökningsperioden. Kapacitetsnivån under undersökningsperioden var lägre än den faktiska förbrukningen under 2008, året innan de fulla effekterna av den ekonomiska krisen slog igenom. Förbrukningen i EU har ännu inte återvänt till 2008 års nivå. |
| --- | --- |

(131)

Produktionen av stålprodukter belagda med organiskt material är kapitalintensiv och industrin har relativt höga fasta kostnader. Slutsatsen kan emellertid inte dras att konsolideringen av stålindustrin som ägde rum före skadeundersökningsperioden hade lett till överkapacitet. Undersökningsresultaten visar att efter en mindre ökning av installerad kapacitet under 2009 minskade industrin sin kapacitet under 2010 och återigen under undersökningsperioden. Kapacitetsnivån under undersökningsperioden var lägre än den faktiska förbrukningen under 2008, året innan de fulla effekterna av den ekonomiska krisen slog igenom. Förbrukningen i EU har ännu inte återvänt till 2008 års nivå.

| (132) | Undersökningsresultaten visar vidare att de negativa effekterna av överkapacitet endast i minimal utsträckning kan hänföras till EU-tillverkarna av stålprodukter belagda med organiskt material. För det första visade undersökningen att unionsindustrin uppenbarligen vidtagit åtgärder för att upprätthålla effektiviteten. Försäljnings- och administrationskostnaderna minskades avsevärt med 34 % och produktiviteten ökade med 8 % för industrin som helhet och med 6 % för företagen i stickprovet. För det andra bidrog fortsatta investeringar i produktionslinjen och flexibel användning av dessa för att tillverka andra produkter till att uppnå skalfördelar och minska de slutliga fasta kostnaderna. Med ett kapacitetsutnyttjande som i företagen som ingick i stickprovet minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden, ökade därigenom den genomsnittliga tillverkningskostnaden med endast 9 %, inklusive råvarukostnader. Således kan inte slutsatsen dras att överkapaciteteten skulle bryta orsakssambandet. Argumentet avvisas därför preliminärt. |
| --- | --- |

(132)

Undersökningsresultaten visar vidare att de negativa effekterna av överkapacitet endast i minimal utsträckning kan hänföras till EU-tillverkarna av stålprodukter belagda med organiskt material. För det första visade undersökningen att unionsindustrin uppenbarligen vidtagit åtgärder för att upprätthålla effektiviteten. Försäljnings- och administrationskostnaderna minskades avsevärt med 34 % och produktiviteten ökade med 8 % för industrin som helhet och med 6 % för företagen i stickprovet. För det andra bidrog fortsatta investeringar i produktionslinjen och flexibel användning av dessa för att tillverka andra produkter till att uppnå skalfördelar och minska de slutliga fasta kostnaderna. Med ett kapacitetsutnyttjande som i företagen som ingick i stickprovet minskade med 18 % under skadeundersökningsperioden, ökade därigenom den genomsnittliga tillverkningskostnaden med endast 9 %, inklusive råvarukostnader. Således kan inte slutsatsen dras att överkapaciteteten skulle bryta orsakssambandet. Argumentet avvisas därför preliminärt.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (133) | Undersökningen har visat att en betydande ökning ägde rum i volymen och marknadsandelen för den dumpade importen med ursprung i Kina under skadeundersökningsperioden, framför allt från 2009 till undersökningsperioden. Undersökningen visade också att denna import hela tiden underskred priserna som togs ut av unionsindustrin på unionsmarknaden och framför allt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(133)

Undersökningen har visat att en betydande ökning ägde rum i volymen och marknadsandelen för den dumpade importen med ursprung i Kina under skadeundersökningsperioden, framför allt från 2009 till undersökningsperioden. Undersökningen visade också att denna import hela tiden underskred priserna som togs ut av unionsindustrin på unionsmarknaden och framför allt under undersökningsperioden.

| (134) | Denna ökning i volym och marknadsandel för den dumpade lågprisimporten från Kina sammanföll med den negativa utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation. Situationen förvärrades under undersökningsperioden i och med att unionsindustrin trots en återhämtning i förbrukningen inte lyckades återvinna sina förlorade marknadsandelar och sin lönsamhet, och andra ekonomiska resultatindikatorer, t.ex. kassaflöde och räntabilitet stagnerade på 2010 års nivå, och sysselsättningen nådde sin lägsta nivå. |
| --- | --- |

(134)

Denna ökning i volym och marknadsandel för den dumpade lågprisimporten från Kina sammanföll med den negativa utvecklingen av unionsindustrins ekonomiska situation. Situationen förvärrades under undersökningsperioden i och med att unionsindustrin trots en återhämtning i förbrukningen inte lyckades återvinna sina förlorade marknadsandelar och sin lönsamhet, och andra ekonomiska resultatindikatorer, t.ex. kassaflöde och räntabilitet stagnerade på 2010 års nivå, och sysselsättningen nådde sin lägsta nivå.

| (135) | Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och skadan som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(135)

Undersökningen av andra kända faktorer som skulle kunna ha orsakat skada för unionsindustrin visade att dessa faktorer inte bryter orsakssambandet som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och skadan som unionsindustrin lidit.

| (136) | På grundval av denna analys, i vilken verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation vederbörligen har avgränsats och åtskilts från den dumpade exportens skadevållande verkningar, drogs preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(136)

På grundval av denna analys, i vilken verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation vederbörligen har avgränsats och åtskilts från den dumpade exportens skadevållande verkningar, drogs preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkningar

| (137) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(137)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.

2.   Unionsindustrins intresse

| (138) | Unionsindustrin som helhet består av 22 kända tillverkare som representerar all tillverkning i unionen av stålprodukter belagda med organiskt material enligt Eurofer. Tillverkarna är belägna i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt mer än 5 400 personer med anknytning till den berörda produkten. |
| --- | --- |

(138)

Unionsindustrin som helhet består av 22 kända tillverkare som representerar all tillverkning i unionen av stålprodukter belagda med organiskt material enligt Eurofer. Tillverkarna är belägna i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt mer än 5 400 personer med anknytning till den berörda produkten.

| (139) | Ingen av dessa tillverkare motsatte sig inledandet av undersökningen. Som visats ovan i de makroekonomiska indikatorerna försämrades situationen för hela EU-industrin, som påverkades negativt av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(139)

Ingen av dessa tillverkare motsatte sig inledandet av undersökningen. Som visats ovan i de makroekonomiska indikatorerna försämrades situationen för hela EU-industrin, som påverkades negativt av den dumpade importen.

| (140) | Unionsindustrin har lidit väsentlig skada av den dumpade importen från Kina Det erinras om att alla skadeindikatorer visade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Framför allt påverkades skadeindikatorer som sammanhängde med det ekonomiska resultatet för de samarbetsvilliga unionstillverkarna, t.ex. lönsamhet och räntabilitet, i stor utsträckning. Om åtgärder inte genomförs förefaller en fortsatt försämring av unionsindustrins ekonomiska situation mycket trolig. |
| --- | --- |

(140)

Unionsindustrin har lidit väsentlig skada av den dumpade importen från Kina Det erinras om att alla skadeindikatorer visade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Framför allt påverkades skadeindikatorer som sammanhängde med det ekonomiska resultatet för de samarbetsvilliga unionstillverkarna, t.ex. lönsamhet och räntabilitet, i stor utsträckning. Om åtgärder inte genomförs förefaller en fortsatt försämring av unionsindustrins ekonomiska situation mycket trolig.

| (141) | Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas återupprätta rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden och göra det möjligt för unionsindustrin att anpassa sina priser för stålprodukter belagda med organiskt material så att de återspeglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Införandet av provisoriska åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som förlorats under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten. |
| --- | --- |

(141)

Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas återupprätta rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden och göra det möjligt för unionsindustrin att anpassa sina priser för stålprodukter belagda med organiskt material så att de återspeglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Införandet av provisoriska åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som förlorats under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten.

| (142) | Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Det är också troligt att vissa enskilda tillverkare skulle tvingas lägga ner sina produktionsanläggningar, eftersom de har gjort stora förluster under skadeundersökningsperioden. Med hänsyn till de förluster som har orsakats och de stora investeringar som gjordes i produktionen i början av skadeundersökningsperioden kan det förväntas att flertalet unionstillverkare inte skulle kunna täcka kostnaderna för sina investeringar om inte åtgärder införs. |
| --- | --- |

(142)

Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras. Detta skulle vara ohållbart på medellång till lång sikt. Det är också troligt att vissa enskilda tillverkare skulle tvingas lägga ner sina produktionsanläggningar, eftersom de har gjort stora förluster under skadeundersökningsperioden. Med hänsyn till de förluster som har orsakats och de stora investeringar som gjordes i produktionen i början av skadeundersökningsperioden kan det förväntas att flertalet unionstillverkare inte skulle kunna täcka kostnaderna för sina investeringar om inte åtgärder införs.

| (143) | Den preliminära slutsatsen är därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. |
| --- | --- |

(143)

Den preliminära slutsatsen är därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.

3.   Användarnas och importörernas intresse

| (144) | Som nämndes i skäl 10 gav sig fem importörer till känna men bara två svarade på frågeformuläret. Av ca 100 användare som namngavs i klagan gav sig 19 till känna och uttryckte intresse för förfarandet. Tio företag lämnade därefter svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(144)

Som nämndes i skäl 10 gav sig fem importörer till känna men bara två svarade på frågeformuläret. Av ca 100 användare som namngavs i klagan gav sig 19 till känna och uttryckte intresse för förfarandet. Tio företag lämnade därefter svar på frågeformuläret.

| (145) | De mest aktiva användarna och importörerna har inlämnat gemensamma skriftliga yttranden och flera utfrågningar anordnades under undersökningen. Deras huvudsakliga argument avseende införandet av åtgärder analyseras nedan. |
| --- | --- |

(145)

De mest aktiva användarna och importörerna har inlämnat gemensamma skriftliga yttranden och flera utfrågningar anordnades under undersökningen. Deras huvudsakliga argument avseende införandet av åtgärder analyseras nedan.

3.1.   Konkurrens på EU-marknaden

| (146) | Det hävdades att EU-marknaden för stålprodukter belagda med organiskt material inte var tillräckligt konkurrensutsatt och att importen från Kina var nödvändig för att ge en starkare förhandlingsposition för företag som importerar och använder stålprodukter belagda med organiskt material. Vidare hävdades att unionsindustrin var inblandad i oligopolistiska arrangemang för att kontrollera marknaden. Under undersökningens preliminära skede bekräftades inte dessa påståenden. Dessutom visade det sig att unionstillverkarna konkurrerade på samma marknader och ofta sålde till samma kunder, eller till varandras byggföretag. Med tanke på att ingen bevisning lämnades utöver anekdotiska klagomål om svårigheter vid prisförhandlingar och att utöver de fem grupperna av klagande unionstillverkare, ytterligare 11 tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material verkar i EU, bland dem vissa som är mycket stora, och mängden av andra importkällor, förefaller detta påstående sakna stöd och avvisas preliminärt. |
| --- | --- |

(146)

Det hävdades att EU-marknaden för stålprodukter belagda med organiskt material inte var tillräckligt konkurrensutsatt och att importen från Kina var nödvändig för att ge en starkare förhandlingsposition för företag som importerar och använder stålprodukter belagda med organiskt material. Vidare hävdades att unionsindustrin var inblandad i oligopolistiska arrangemang för att kontrollera marknaden. Under undersökningens preliminära skede bekräftades inte dessa påståenden. Dessutom visade det sig att unionstillverkarna konkurrerade på samma marknader och ofta sålde till samma kunder, eller till varandras byggföretag. Med tanke på att ingen bevisning lämnades utöver anekdotiska klagomål om svårigheter vid prisförhandlingar och att utöver de fem grupperna av klagande unionstillverkare, ytterligare 11 tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material verkar i EU, bland dem vissa som är mycket stora, och mängden av andra importkällor, förefaller detta påstående sakna stöd och avvisas preliminärt.

3.2.   Otillräckligt utbud

| (147) | Det har också hävdats att införandet av åtgärder mot kinesisk import skulle leda till en brist på stålprodukter belagda med organiskt material på EU-marknaden. Med tanke på mängden försörjningskällor som beskrivits ovan, liksom unionsindustrins lediga produktionskapacitet, anses det emellertid inte troligt att sådan brist uppstår. Argumentet avvisas därför preliminärt. |
| --- | --- |

(147)

Det har också hävdats att införandet av åtgärder mot kinesisk import skulle leda till en brist på stålprodukter belagda med organiskt material på EU-marknaden. Med tanke på mängden försörjningskällor som beskrivits ovan, liksom unionsindustrins lediga produktionskapacitet, anses det emellertid inte troligt att sådan brist uppstår. Argumentet avvisas därför preliminärt.

3.3.   Slutsatser om användarnas och importörernas intresse

| (148) | De tio samarbetsvilliga användarna stod för 7 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. Undersökningen visade att alla användare har olika försörjningskällor. I genomsnitt utgjorde inköp från Kina ca 15 % av deras totala inköp av stålprodukter belagda med organiskt material. Vid sidan av detta kom de största volymerna från EU-tillverkarna (73 %) och 12 % importerades från andra tredjeländer. Eftersom den berörda produkten är mycket standardiserad, är i själva verket betydelsen av ”trogen kund” tämligen relativ, och både användare och importörer kan ganska lätt byta försörjningskälla vad produktkvaliteten anbelangar. |
| --- | --- |

(148)

De tio samarbetsvilliga användarna stod för 7 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. Undersökningen visade att alla användare har olika försörjningskällor. I genomsnitt utgjorde inköp från Kina ca 15 % av deras totala inköp av stålprodukter belagda med organiskt material. Vid sidan av detta kom de största volymerna från EU-tillverkarna (73 %) och 12 % importerades från andra tredjeländer. Eftersom den berörda produkten är mycket standardiserad, är i själva verket betydelsen av ”trogen kund” tämligen relativ, och både användare och importörer kan ganska lätt byta försörjningskälla vad produktkvaliteten anbelangar.

| (149) | Undersökningen visade att alla samarbetsvilliga användare utom en var lönsamma i sektorn som använder den berörda produkten och deras lönsamhet under undersökningsperioden låg mellan 1 % till 13 % beroende på företaget. Lönsamheten hos dessa företag berodde inte heller i väsentlig utsträckning på importen av den berörda produkten från Kina. |
| --- | --- |

(149)

Undersökningen visade att alla samarbetsvilliga användare utom en var lönsamma i sektorn som använder den berörda produkten och deras lönsamhet under undersökningsperioden låg mellan 1 % till 13 % beroende på företaget. Lönsamheten hos dessa företag berodde inte heller i väsentlig utsträckning på importen av den berörda produkten från Kina.

| (150) | På grundval av svar från användare på frågeformuläret, beräknades den troliga effekten av de föreslagna åtgärderna. Sålunda skulle, även för det osannolika värsta scenariot för samarbetsvilliga användare, dvs. att inga prisökningar kan överföras och att de måste importera från Kina i de tidigare volymerna, effekten av tullnivån på deras tillverkningskostnad motsvara en ökning med 1–5 % och för lönsamheten skulle det innebära en sänkning med 1–2,8 procentenheter för huvuddelen av importen och med ca 4 procentenheter för import under den övriga tullsatsen. Det mer sannolika scenariot är emellertid en effekt som är avsevärt lägre än detta, eftersom importen från Kina utgör en ganska liten andel av användarnas verksamhet och det kan förväntas att kostnadsökningen till följd av antidumpningsåtgärderna relativt lätt kan överföras. Med tanke på att det vid sidan av de många EU-tillverkarna finns betydande alternativa importkällor som inte omfattas av åtgärder, t.ex. Indien och Sydkorea, kan det vidare förväntas att priserna på marknaden efter införandet av åtgärderna kommer att återspegla även dessa faktorer. |
| --- | --- |

(150)

På grundval av svar från användare på frågeformuläret, beräknades den troliga effekten av de föreslagna åtgärderna. Sålunda skulle, även för det osannolika värsta scenariot för samarbetsvilliga användare, dvs. att inga prisökningar kan överföras och att de måste importera från Kina i de tidigare volymerna, effekten av tullnivån på deras tillverkningskostnad motsvara en ökning med 1–5 % och för lönsamheten skulle det innebära en sänkning med 1–2,8 procentenheter för huvuddelen av importen och med ca 4 procentenheter för import under den övriga tullsatsen. Det mer sannolika scenariot är emellertid en effekt som är avsevärt lägre än detta, eftersom importen från Kina utgör en ganska liten andel av användarnas verksamhet och det kan förväntas att kostnadsökningen till följd av antidumpningsåtgärderna relativt lätt kan överföras. Med tanke på att det vid sidan av de många EU-tillverkarna finns betydande alternativa importkällor som inte omfattas av åtgärder, t.ex. Indien och Sydkorea, kan det vidare förväntas att priserna på marknaden efter införandet av åtgärderna kommer att återspegla även dessa faktorer.

| (151) | De två samarbetsvilliga importörerna utgjorde ca 6 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden, varvid det exakta beloppet inte får meddelas i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. När det gäller importörerna hade dessa, liksom användarna, olika försörjningskällor vid sidan av Kina. Vidare fastställdes det att importörernas lönsamhet möjligen skulle påverkas mer av åtgärderna än användarnas, om de behöll det importmönster som de hade under undersökningsperioden. I praktiken tenderar emellertid importörer, eftersom de är handlare, att vara mer flexibla än användare och de skulle sannolikt bli de första som vänder sig till de alternativa försörjningskällorna. |
| --- | --- |

(151)

De två samarbetsvilliga importörerna utgjorde ca 6 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden, varvid det exakta beloppet inte får meddelas i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. När det gäller importörerna hade dessa, liksom användarna, olika försörjningskällor vid sidan av Kina. Vidare fastställdes det att importörernas lönsamhet möjligen skulle påverkas mer av åtgärderna än användarnas, om de behöll det importmönster som de hade under undersökningsperioden. I praktiken tenderar emellertid importörer, eftersom de är handlare, att vara mer flexibla än användare och de skulle sannolikt bli de första som vänder sig till de alternativa försörjningskällorna.

| (152) | Det bör också i detta sammanhang påpekas att en del av fördelarna med kinesisk import för användare och importörer i själva verket beror på den illojala prisdiskrimineringen från de kinesiska exportörernas sida och inte på en naturlig konkurrensfördel. Återupprättandet av lika konkurrensvillkor på EU-marknaden, genom att den snedvridning av handeln som beror på dumpad import korrigeras, kommer därför att göra det möjligt för marknaden för stålprodukter belagda med organiskt material att återgå till en sund, marknadsekonomiskt driven dynamik och prisutveckling, eftersom andra aktörer (användare, tillverkare och slutkonsumenter) som inte omedelbart kan dra fördel av dumpad import då inte missgynnas. |
| --- | --- |

(152)

Det bör också i detta sammanhang påpekas att en del av fördelarna med kinesisk import för användare och importörer i själva verket beror på den illojala prisdiskrimineringen från de kinesiska exportörernas sida och inte på en naturlig konkurrensfördel. Återupprättandet av lika konkurrensvillkor på EU-marknaden, genom att den snedvridning av handeln som beror på dumpad import korrigeras, kommer därför att göra det möjligt för marknaden för stålprodukter belagda med organiskt material att återgå till en sund, marknadsekonomiskt driven dynamik och prisutveckling, eftersom andra aktörer (användare, tillverkare och slutkonsumenter) som inte omedelbart kan dra fördel av dumpad import då inte missgynnas.

4.   Slutsatser om unionens intresse

| (153) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av den tillgängliga informationen rörande unionens intresse inte finns några tvingande skäl för att inte införa preliminära åtgärder mot importen av den berörda produkten med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(153)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av den tillgängliga informationen rörande unionens intresse inte finns några tvingande skäl för att inte införa preliminära åtgärder mot importen av den berörda produkten med ursprung i Kina.

G.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (154) | Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(154)

Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (155) | Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(155)

Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (156) | Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon dumpad import borde beräknas på år 2008, då det inte förekom lika mycket kinesisk import på unionsmarknaden. Det anses därför att en vinstmarginal på 6,7 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(156)

Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon dumpad import borde beräknas på år 2008, då det inte förekom lika mycket kinesisk import på unionsmarknaden. Det anses därför att en vinstmarginal på 6,7 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.

| (157) | På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 6,7 % lades till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(157)

På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att den ovannämnda vinstmarginalen på 6,7 % lades till produktionskostnaden.

| (158) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det icke-skadevållande priset för de produkter som unionsindustrin sålde på EU-marknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes. |
| --- | --- |

(158)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, vederbörligen justerat för importkostnader och tullar, och det icke-skadevållande priset för de produkter som unionsindustrin sålde på EU-marknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes.

2.   Provisoriska åtgärder

| (159) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(159)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (160) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är följaktligen uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(160)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är följaktligen uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.

| (161) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(161)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (162) | För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(162)

För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag tillämpas inte bara på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.

| (163) | På grundval av ovanstående har följande dumpnings- och skademarginaler fastställts och den preliminära tullsatsen är följande:








  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminär tullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd | 54,6 % | 29,2 % | 29,2 % |
| Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd | 67,4 % | 55,3 % | 55,3 % |
| Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd | 59,2 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Övriga samarbetsvilliga företag | 61,1 % | 42,5 % | 42,5 % |
| Övriga företag | 77,9 % | 57,8 % | 57,8 % |

(163)

På grundval av ovanstående har följande dumpnings- och skademarginaler fastställts och den preliminära tullsatsen är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminär tullsats

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd och Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd

54,6 %

29,2 %

29,2 %

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd

67,4 %

55,3 %

55,3 %

Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd

59,2 %

13,2 %

13,2 %

Övriga samarbetsvilliga företag

61,1 %

42,5 %

42,5 %

Övriga företag

77,9 %

57,8 %

57,8 %

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (164) | Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutligt avgörande. |
| --- | --- |

(164)

Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför ett slutligt avgörande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material, dvs. valsade produkter av legerat och olegerat stål (med undantag för rostfritt stål) som är målade, lackerade eller plastöverdragna på åtminstone ena sidan, undantaget s.k. sandwichpaneler av en typ som används för byggändamål och bestående av två yttre metallplåtar med stabiliserande kärna av isolermaterial mellan sig, och undantaget produkter med en slutbeläggning av zinkstoft (en zinkrik målarfärg innehållande minst 70 viktprocent zink) som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (Taric-nummer 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 och 7226997091) och har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd | 13,2 % | B311 |
| Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd | 55,3 % | B312 |
| Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd | 29,2 % | B313 |
| Angang Steel Company Limited | 42,5% | B314 |
| Anyang Iron Steel Co. Ltd | 42,5% | B315 |
| Baoshan Iron & Steel Co. Ltd | 42,5 % | B316 |
| Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd. | 42,5 % | B317 |
| Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd. | 42,5 % | B318 |
| Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd. | 42,5 % | B319 |
| Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd. | 42,5 % | B320 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd. | 42,5 % | B321 |
| Jiangyin Ninesky Technology Co. Ltd. | 42,5 % | B322 |
| Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co. Ltd. | 42,5 % | B323 |
| Jigang Group Co., Ltd. | 42,5 % | B324 |
| Maanshan Iron&Steel Company Limited | 42,5 % | B325 |
| Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd. | 42,5 % | B326 |
| Shandong Guanzhou Co. Ltd. | 42,5 % | B327 |
| Shenzen Sino Master Steel Sheet Co. Ltd. | 42,5 % | B328 |
| Tangshan Iron And Steel Group Co. Ltd. | 42,5 % | B329 |
| Tianjin Xinyu Color Plate Co. Ltd. | 42,5 % | B330 |
| Wuhan Iron And Steel Company Limited | 42,5 % | B331 |
| Wuxi Zhongcai New Materials Co. Ltd. | 42,5 % | B332 |
| Xinyu Iron And Steel Co. Ltd. | 42,5 % | B333 |
| Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd. | 42,5 % | B334 |
| Övriga företag | 57,8 % | B999 |

Företag

Tull

Taric-tilläggsnummer

Union Steel China och Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd

13,2 %

B311

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) och Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd

55,3 %

B312

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd, Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd

29,2 %

B313

Angang Steel Company Limited

42,5%

B314

Anyang Iron Steel Co. Ltd

42,5%

B315

Baoshan Iron & Steel Co. Ltd

42,5 %

B316

Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.

42,5 %

B317

Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd.

42,5 %

B318

Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd.

42,5 %

B319

Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.

42,5 %

B320

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd.

42,5 %

B321

Jiangyin Ninesky Technology Co. Ltd.

42,5 %

B322

Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co. Ltd.

42,5 %

B323

Jigang Group Co., Ltd.

42,5 %

B324

Maanshan Iron&Steel Company Limited

42,5 %

B325

Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.

42,5 %

B326

Shandong Guanzhou Co. Ltd.

42,5 %

B327

Shenzen Sino Master Steel Sheet Co. Ltd.

42,5 %

B328

Tangshan Iron And Steel Group Co. Ltd.

42,5 %

B329

Tianjin Xinyu Color Plate Co. Ltd.

42,5 %

B330

Wuhan Iron And Steel Company Limited

42,5 %

B331

Wuxi Zhongcai New Materials Co. Ltd.

42,5 %

B332

Xinyu Iron And Steel Co. Ltd.

42,5 %

B333

Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.

42,5 %

B334

Övriga företag

57,8 %

B999

3.   Den preliminära antidumpningstullen för företagen som anges i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstatens tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för övriga företag tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.

2.   I enlighet med artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 373, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 373, 21.12.2011, s. 16.

2

(3)  Mål C-249/10 P. Brossmann Footwear (HK) m.fl. mot Europeiska unionens råd

3

(4)  SBB/Worldsteelprice.com

4

(5)  Mål C-249/10 P. Brossmann Footwear (HK) m.fl. mot Europeiska unionens råd.

5

(6)  Mål C-337/09 Europeiska unionens råd mot Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd.

6

(7)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

7

---

BILAGA

En försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid företaget, utformad på följande sätt, måste anges på den giltiga faktura som avses i artikel 1.3:

| 1. | Tjänstemannens namn och befattning i det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Tjänstemannens namn och befattning i det företag som har utfärdat fakturan.

| 2. | Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den (volym) [den berörda produkten] som säljs på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (land). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2.

Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att den (volym) [den berörda produkten] som säljs på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (land). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

| 3. | Datum och namnteckning. |
| --- | --- |

3.

Datum och namnteckning.

---

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 846/2012

av den 18 september 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 september 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MK | 50,7 |
| XS | 59,9 |
| ZZ | 55,3 |
| 0707 00 05 | MK | 31,3 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 68,9 |
| 0709 93 10 | TR | 116,5 |
| ZZ | 116,5 |
| 0805 50 10 | AR | 93,8 |
| BO | 100,6 |
| CL | 89,9 |
| TR | 97,0 |
| UY | 76,0 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 92,2 |
| 0806 10 10 | MK | 41,5 |
| TN | 197,3 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 120,3 |
| 0808 10 80 | AR | 201,7 |
| BR | 89,7 |
| CL | 158,8 |
| NZ | 122,8 |
| US | 119,9 |
| ZA | 111,4 |
| ZZ | 134,1 |
| 0808 30 90 | CN | 65,0 |
| TR | 112,6 |
| ZA | 145,4 |
| ZZ | 107,7 |
| 0809 30 | TR | 153,9 |
| ZZ | 153,9 |
| 0809 40 05 | BA | 60,9 |
| IL | 63,3 |
| TR | 107,6 |
| XS | 74,4 |
| ZZ | 76,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MK

50,7

XS

59,9

ZZ

55,3

0707 00 05

MK

31,3

TR

106,4

ZZ

68,9

0709 93 10

TR

116,5

ZZ

116,5

0805 50 10

AR

93,8

BO

100,6

CL

89,9

TR

97,0

UY

76,0

ZA

95,7

ZZ

92,2

0806 10 10

MK

41,5

TN

197,3

TR

122,2

ZZ

120,3

0808 10 80

AR

201,7

BR

89,7

CL

158,8

NZ

122,8

US

119,9

ZA

111,4

ZZ

134,1

0808 30 90

CN

65,0

TR

112,6

ZA

145,4

ZZ

107,7

0809 30

TR

153,9

ZZ

153,9

0809 40 05

BA

60,9

IL

63,3

TR

107,6

XS

74,4

ZZ

76,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 17 september 2012

om erkännande av Egypten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG vad gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk

[delgivet med nr C(2012) 6297]

(2012/505/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG av den 19 november 2008 om minimikrav på utbildning för sjöfolk (1), särskilt artikel 19.3 första stycket,

med beaktande av begäran från Cypern av den 13 maj 2005, från Förenade kungariket av den 25 september 2006 och från Grekland av den 26 oktober 2006, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2008/106/EG får medlemsstaterna besluta att godkänna sjöfolks certifikat som utfärdats av tredjeland, om tredjelandet erkänts av kommissionen. Sådana tredjeländer måste uppfylla samtliga krav i Internationella sjöfartsorganisationens konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning från 1978 (STCW-konventionen) (2), som reviderades 1995. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2008/106/EG får medlemsstaterna besluta att godkänna sjöfolks certifikat som utfärdats av tredjeland, om tredjelandet erkänts av kommissionen. Sådana tredjeländer måste uppfylla samtliga krav i Internationella sjöfartsorganisationens konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning från 1978 (STCW-konventionen) (2), som reviderades 1995.

| (2) | Begäran om erkännande av Egypten lämnades in i form av skrivelser av den 13 maj 2005 från Cypern, av den 25 september 2006 från Förenade kungariket och av den 26 oktober 2006 från Grekland. Till följd av dessa begäranden har kommissionen bedömt Egyptens utbildnings- och certifieringssystem för sjöfolk för att kontrollera om landet uppfyller alla bestämmelser i STCW-konventionen och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra bedrägerier med certifikat. Bedömningen baserades på resultaten av en inspektion som genomfördes i december 2006 av experter från Europeiska sjösäkerhetsbyrån. Vid inspektionen konstaterades vissa brister i fråga om utbildnings- och certifieringssystemen. |
| --- | --- |

(2)

Begäran om erkännande av Egypten lämnades in i form av skrivelser av den 13 maj 2005 från Cypern, av den 25 september 2006 från Förenade kungariket och av den 26 oktober 2006 från Grekland. Till följd av dessa begäranden har kommissionen bedömt Egyptens utbildnings- och certifieringssystem för sjöfolk för att kontrollera om landet uppfyller alla bestämmelser i STCW-konventionen och om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra bedrägerier med certifikat. Bedömningen baserades på resultaten av en inspektion som genomfördes i december 2006 av experter från Europeiska sjösäkerhetsbyrån. Vid inspektionen konstaterades vissa brister i fråga om utbildnings- och certifieringssystemen.

| (3) | Kommissionen har lämnat en rapport med inspektionsresultaten till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har lämnat en rapport med inspektionsresultaten till medlemsstaterna.

| (4) | I skrivelser av den 16 februari 2009, den 21 september 2010 och den 20 december 2011 begärde kommissionen att Egypten skulle styrka att de påtalade bristerna hade rättats till. |
| --- | --- |

(4)

I skrivelser av den 16 februari 2009, den 21 september 2010 och den 20 december 2011 begärde kommissionen att Egypten skulle styrka att de påtalade bristerna hade rättats till.

| (5) | Genom skrivelser av den 12 november 2009, den 25 november 2010 och den 28 februari 2012 tillhandahöll Egypten begärda uppgifter och bevis för att man vidtagit lämpliga och tillräckliga korrigerande åtgärder för att avhjälpa de brister som konstaterats vid bedömningen av efterlevnaden. |
| --- | --- |

(5)

Genom skrivelser av den 12 november 2009, den 25 november 2010 och den 28 februari 2012 tillhandahöll Egypten begärda uppgifter och bevis för att man vidtagit lämpliga och tillräckliga korrigerande åtgärder för att avhjälpa de brister som konstaterats vid bedömningen av efterlevnaden.

| (6) | Resultatet av bedömningen av efterlevnaden och utvärderingen av den information som Egypten lämnat visar att landet uppfyller bestämmelserna i STCW-konventionen och har vidtagit lämpliga åtgärder för att förhindra bedrägerier med certifikat. |
| --- | --- |

(6)

Resultatet av bedömningen av efterlevnaden och utvärderingen av den information som Egypten lämnat visar att landet uppfyller bestämmelserna i STCW-konventionen och har vidtagit lämpliga åtgärder för att förhindra bedrägerier med certifikat.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 19 i direktiv 2008/106/EG erkänns Egypten när det gäller systemen för utbildning och certifiering av sjöfolk.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 september 2012.

På kommissionens vägnar

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 323, 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  Antagen av Internationella sjöfartsorganisationen.

2

---

Rättelser

| 19.9.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 252/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 252/58

---

Rättelse av kommissionens förordning (EG) nr 514/2008 av den 9 juni 2008 om ändring av förordning (EG) nr 376/2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter samt av förordningarna (EG) nr 1439/95, (EG) nr 245/2001, (EG) nr 2535/2001, (EG) nr 1342/2003, (EG) nr 2336/2003, (EG) nr 1345/2005, (EG) nr 2014/2005, (EG) nr 951/2006, (EG) nr 1918/2006, (EG) nr 341/2007, (EG) nr 1002/2007, (EG) nr 1580/2007 och (EG) nr 382/2008 samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1119/79

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 150 av den 10 juni 2008
  )

På sidan 14, artikel 9, punkt 1, ska det

i stället för:

”1.   De produkter för vilka en importlicens ska uppvisas fastställs i artikel 1.2 b i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 (1).

Importlicensens giltighetstid och det säkerhetsbelopp som ska ställas fastställs i del II i bilaga II till den förordningen och ska gälla i samtliga fall som avses i artikel 1.2 b i den förordningen.

vara:

”1.   De produkter för vilka en exportlicens ska uppvisas fastställs i artikel 1.2 b i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 (2).

Exportlicensens giltighetstid och det säkerhetsbelopp som ska ställas fastställs i del II i bilaga II till den förordningen och ska gälla i samtliga fall som avses i artikel 1.2 b i den förordningen.

---

(1)  EUT L 114, 26.4.2008, s. 3.”

1

(2)  EUT L 114, 26.4.2008, s. 3.”

2

---