# Euroopan unionin L 252/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.252.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 252 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta19. syyskuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.252.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 252

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta19. syyskuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 835/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta (kadmium) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 836/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta lyijyn osalta (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 837/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymisestä siipikarjan, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja emakkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija DSM Nutritional Products) (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 838/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 839/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, urean hyväksymisestä märehtijöiden rehun lisäaineena (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 840/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymisestä kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien siipikarjalajien, lukuun ottamatta broilereiden, lihakalkkunoiden ja liha-ankkojen, sekä kaikkien munivien siipikarjalajien, lukuun ottamatta munivien kanojen, rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Danisco Animal Nutrition) (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 841/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, Lactobacillus plantarumin (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarumin (NCIMB 30148) hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 842/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmisteen hyväksymisestä koirien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Bayer Animal Health GmbH) (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 843/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin hyväksymisestä siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, teuraaksi, siitoseläimiksi ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten lintulajien sekä koristetarkoituksissa pidettävien lintujen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija BASF SE) (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 845/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa | 33 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 846/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 55 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2012/505/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 17 päivänä syyskuuta 2012, Egyptin tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 6297) | 57 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 835/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta (kadmium) (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EU) N:o 836/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta lyijyn osalta (
  1
  )

1

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 837/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymisestä siipikarjan, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja emakkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija DSM Nutritional Products) (
  1
  )

Aspergillus oryzaen

1

7

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 838/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  )

Lactobacillus brevis

1

9

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 839/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, urean hyväksymisestä märehtijöiden rehun lisäaineena (
  1
  )

1

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 840/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymisestä kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien siipikarjalajien, lukuun ottamatta broilereiden, lihakalkkunoiden ja liha-ankkojen, sekä kaikkien munivien siipikarjalajien, lukuun ottamatta munivien kanojen, rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Danisco Animal Nutrition) (
  1
  )

Schizosaccharomyces pomben

1

14

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 841/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, Lactobacillus plantarumin (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarumin (NCIMB 30148) hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina (
  1
  )

Lactobacillus plantarumin

Lactobacillus plantarumin

1

17

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 842/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmisteen hyväksymisestä koirien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Bayer Animal Health GmbH) (
  1
  )

1

21

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 843/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin hyväksymisestä siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, teuraaksi, siitoseläimiksi ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten lintulajien sekä koristetarkoituksissa pidettävien lintujen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija BASF SE) (
  1
  )

Aspergillus niger

1

23

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (
  1
  )

1

26

*

Komission asetus (EU) N:o 845/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa

33

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 846/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

55

PÄÄTÖKSET

2012/505/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 17 päivänä syyskuuta 2012, Egyptin tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 6297)

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 6297)

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 835/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta (kadmium)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) ja erityisesti sen 131 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta (kadmium) 20 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 494/2011 (2) muutettiin kadmium- ja kadmiumoksidiyhdisteitä koskevien rajoitusten soveltamisalaa ottamalla käyttöön juottopuikkoja ja koruja koskevia säännöksiä riskinarvioinnin ja riskien vähentämisstrategioiden mukaisesti (3). |
| --- | --- |

(1)

Kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta (kadmium) 20 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 494/2011 (2) muutettiin kadmium- ja kadmiumoksidiyhdisteitä koskevien rajoitusten soveltamisalaa ottamalla käyttöön juottopuikkoja ja koruja koskevia säännöksiä riskinarvioinnin ja riskien vähentämisstrategioiden mukaisesti (3).

| (2) | Lisäksi asetuksella (EU) N:o 494/2011 laajennetaan olemassa oleva kadmiumin ja kadmiumyhdisteiden käyttörajoitus synteettisissä orgaanisissa polymeereissä (muovimateriaaleissa) koskemaan kaikkia muovimateriaaleja, mutta myönnetään poikkeus kadmiumia sisältävän kierrätetyn PVC:n käytölle tiettyjen rakennustuotteiden valmistuksessa. Tämä poikkeus myönnettiin ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1907/2006 mukaisia riskinhallintatoimia käsittelevässä ad hoc -asiantuntijakokouksessa käydyt keskustelut sekä tulokset tammikuussa 2010 julkaistusta selvityksestä, joka käsitteli kadmiumin markkinoille saattamista ja sen käyttöä koruissa, kovajuotteissa ja PVC:ssä koskevien rajoitusten mahdollisen päivityksen sosioekonomisia vaikutuksia (”Socio-Economic Impact of a Potential Update of the Restrictions on the Marketing and Use of Cadmium in jewelleries, brazing alloys and PVC”) (4). Lisäksi kaikista rajoituksen näkökohdista kuultiin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 täytäntöönpanosta vastaavia jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ja sidosryhmiä. |
| --- | --- |

(2)

Lisäksi asetuksella (EU) N:o 494/2011 laajennetaan olemassa oleva kadmiumin ja kadmiumyhdisteiden käyttörajoitus synteettisissä orgaanisissa polymeereissä (muovimateriaaleissa) koskemaan kaikkia muovimateriaaleja, mutta myönnetään poikkeus kadmiumia sisältävän kierrätetyn PVC:n käytölle tiettyjen rakennustuotteiden valmistuksessa. Tämä poikkeus myönnettiin ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1907/2006 mukaisia riskinhallintatoimia käsittelevässä ad hoc -asiantuntijakokouksessa käydyt keskustelut sekä tulokset tammikuussa 2010 julkaistusta selvityksestä, joka käsitteli kadmiumin markkinoille saattamista ja sen käyttöä koruissa, kovajuotteissa ja PVC:ssä koskevien rajoitusten mahdollisen päivityksen sosioekonomisia vaikutuksia (”Socio-Economic Impact of a Potential Update of the Restrictions on the Marketing and Use of Cadmium in jewelleries, brazing alloys and PVC”) (4). Lisäksi kaikista rajoituksen näkökohdista kuultiin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 täytäntöönpanosta vastaavia jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ja sidosryhmiä.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 494/2011 hyväksymisen jälkeen komissio sai tietoja kadmiumpigmenttien käytöstä tietyntyyppisissä muovimateriaaleissa; tällaista käyttöä rajoitettiin ensimmäisen kerran asetuksella (EU) N:o 494/2011, ja siinä kadmiumyhdisteiden käytölle ei näytä olevan soveltuvia vaihtoehtoja; rajallisesta kuulemisesta aiheutuneiden poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi lisäarviointi on nyt aiheellinen. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 494/2011 hyväksymisen jälkeen komissio sai tietoja kadmiumpigmenttien käytöstä tietyntyyppisissä muovimateriaaleissa; tällaista käyttöä rajoitettiin ensimmäisen kerran asetuksella (EU) N:o 494/2011, ja siinä kadmiumyhdisteiden käytölle ei näytä olevan soveltuvia vaihtoehtoja; rajallisesta kuulemisesta aiheutuneiden poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi lisäarviointi on nyt aiheellinen.

| (4) | Neuvoston 25 päivänä tammikuuta 1988 antamassa päätöslauselmassa peräänkuulutetaan yleistä strategiaa kadmiumin aiheuttaman ympäristön saastumisen torjumiseksi ja eritystoimenpiteitä, joilla rajoitetaan kadmiumin käyttöä ja kannustetaan kehittämään uusia vaihtoehtoja kadmiumin käytölle pigmenteissä ja stabilointiaineissa sekä kadmioinnille, ja kehotetaan rajoittamaan kadmiumin käyttö tapauksiin, joissa soveltuvia vaihtoehtoja ei ole. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston 25 päivänä tammikuuta 1988 antamassa päätöslauselmassa peräänkuulutetaan yleistä strategiaa kadmiumin aiheuttaman ympäristön saastumisen torjumiseksi ja eritystoimenpiteitä, joilla rajoitetaan kadmiumin käyttöä ja kannustetaan kehittämään uusia vaihtoehtoja kadmiumin käytölle pigmenteissä ja stabilointiaineissa sekä kadmioinnille, ja kehotetaan rajoittamaan kadmiumin käyttö tapauksiin, joissa soveltuvia vaihtoehtoja ei ole.

| (5) | Komissio pyytää REACH-asetuksen 69 artiklan mukaisesti Euroopan kemikaalivirastoa laatimaan liitteen XV vaatimusten mukaisen asiakirja-aineiston kadmiumin ja kadmiumyhdisteiden sellaisesta käytöstä kyseisen tyyppisissä muovimateriaaleissa, jota rajoitettiin ensimmäisen kerran asetuksella (EU) N:o 494/2011, ottaen täysimääräisesti huomioon neuvoston 25 päivänä tammikuuta 1988 antaman päätöslauselman. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyytää REACH-asetuksen 69 artiklan mukaisesti Euroopan kemikaalivirastoa laatimaan liitteen XV vaatimusten mukaisen asiakirja-aineiston kadmiumin ja kadmiumyhdisteiden sellaisesta käytöstä kyseisen tyyppisissä muovimateriaaleissa, jota rajoitettiin ensimmäisen kerran asetuksella (EU) N:o 494/2011, ottaen täysimääräisesti huomioon neuvoston 25 päivänä tammikuuta 1988 antaman päätöslauselman.

| (6) | Kunnes rajoitusmenettely on saatu päätökseen, kadmiumin ja sen yhdisteiden käyttörajoitukset olisi rajattava muovimateriaalityyppeihin, jotka on lueteltu liitteen XVII nimikkeessä 23 ennen asetuksen (EU) N:o 494/2011 hyväksymistä. |
| --- | --- |

(6)

Kunnes rajoitusmenettely on saatu päätökseen, kadmiumin ja sen yhdisteiden käyttörajoitukset olisi rajattava muovimateriaalityyppeihin, jotka on lueteltu liitteen XVII nimikkeessä 23 ennen asetuksen (EU) N:o 494/2011 hyväksymistä.

| (7) | Oikeusvarmuuden vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava 10 päivästä joulukuuta 2011. |
| --- | --- |

(7)

Oikeusvarmuuden vuoksi tätä asetusta olisi sovellettava 10 päivästä joulukuuta 2011.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1907/2006 133 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1907/2006 133 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liite XVII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 10 päivästä joulukuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 134, 21.5.2011, s. 2.

2

(3)  EUVL C 149, 14.6.2008, s. 6.

3

(4)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/chemicals/files/markrestr/study-cadmium_en.pdf

4

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteessä XVII oleva taulukko, jossa esitetään aineiden, aineryhmien ja seosten nimitys ja rajoitusehdot, seuraavasti:

| 1) | Korvataan nimikkeen 23 toisessa sarakkeessa olevan 1 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti: | ”1. | Ei saa käyttää seoksissa ja esineissä, jotka on valmistettu seuraavista synteettisistä orgaanisista polymeereistä, jäljempänä ’muovimateriaali’:






  — | vinyylikloridien polymeerit ja kopolymeerit (PVC) [3904 10] [3904 21] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan nimikkeen 23 toisessa sarakkeessa olevan 1 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:

”1.

Ei saa käyttää seoksissa ja esineissä, jotka on valmistettu seuraavista synteettisistä orgaanisista polymeereistä, jäljempänä ’muovimateriaali’:

—

vinyylikloridien polymeerit ja kopolymeerit (PVC) [3904 10] [3904 21]

| — | polyuretaani (PUR) [3909 50] |
| --- | --- |

—

polyuretaani (PUR) [3909 50]

| — | pientiheyspolyeteeni (LDPE), poikkeuksena pientiheyspolyeteeni, jota käytetään värjätyn väkevöitteen valmistukseen [3901 10] |
| --- | --- |

—

pientiheyspolyeteeni (LDPE), poikkeuksena pientiheyspolyeteeni, jota käytetään värjätyn väkevöitteen valmistukseen [3901 10]

| — | selluloosa-asetaatti (CA) [3912 11] |
| --- | --- |

—

selluloosa-asetaatti (CA) [3912 11]

| — | selluloosa-asetaattibutyraatti (CAB) [3912 11] |
| --- | --- |

—

selluloosa-asetaattibutyraatti (CAB) [3912 11]

| — | epoksihartsit [3907 30] |
| --- | --- |

—

epoksihartsit [3907 30]

| — | melamiiniformaldehydihartsit (MF) [3909 20] |
| --- | --- |

—

melamiiniformaldehydihartsit (MF) [3909 20]

| — | ureaformaldehydihartsit (UF) [3909 10] |
| --- | --- |

—

ureaformaldehydihartsit (UF) [3909 10]

| — | tyydyttymättömät polyesterit (UP) [3907 91] |
| --- | --- |

—

tyydyttymättömät polyesterit (UP) [3907 91]

| — | polyetyleenitereftalaatti (PET) [3907 60] |
| --- | --- |

—

polyetyleenitereftalaatti (PET) [3907 60]

| — | polybutyleenitereftalaatti (PBT) |
| --- | --- |

—

polybutyleenitereftalaatti (PBT)

| — | kirkas peruspolystyreeni [3903 11] |
| --- | --- |

—

kirkas peruspolystyreeni [3903 11]

| — | akryylinitriilimetyylimetakrylaatti (AMMA) |
| --- | --- |

—

akryylinitriilimetyylimetakrylaatti (AMMA)

| — | siloitettu polyetyleeni (VPE) |
| --- | --- |

—

siloitettu polyetyleeni (VPE)

| — | iskunkestävä polystyreeni |
| --- | --- |

—

iskunkestävä polystyreeni

| — | polypropyleeni (PP) [3902 10] |
| --- | --- |

—

polypropyleeni (PP) [3902 10]

Edellä lueteltuja muovimateriaalista valmistettuja seoksia ja esineitä ei saa saattaa markkinoille, jos kadmiumpitoisuus (ilmaistuna metallisena kadmiumina) on vähintään 0,01 painoprosenttia muovimateriaalista.”

| 2) | Lisätään nimikkeen 23 toisessa sarakkeessa olevaan 1 kohtaan alakohta seuraavasti: | ”Viimeistään 19 päivänä marraskuuta 2012 komissio pyytää 69 artiklan mukaisesti Euroopan kemikaalivirastoa laatimaan liitteen XV vaatimusten mukaisen asiakirja-aineiston arvioidakseen, pitäisikö kadmiumin ja sen yhdisteiden käyttöä muissa kuin 1 alakohdassa luetelluissa muovimateriaaleissa rajoittaa.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään nimikkeen 23 toisessa sarakkeessa olevaan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Viimeistään 19 päivänä marraskuuta 2012 komissio pyytää 69 artiklan mukaisesti Euroopan kemikaalivirastoa laatimaan liitteen XV vaatimusten mukaisen asiakirja-aineiston arvioidakseen, pitäisikö kadmiumin ja sen yhdisteiden käyttöä muissa kuin 1 alakohdassa luetelluissa muovimateriaaleissa rajoittaa.”

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/4

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 836/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta lyijyn osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) ja erityisesti sen 68 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1907/2006 säädetään, että jos jäsenvaltio katsoo, että aineen valmistus, markkinoille saattaminen tai käyttö sellaisenaan, seoksessa tai esineessä aiheuttaa ihmisten terveydelle tai ympäristölle riskin, joka ei ole riittävän hyvin hallinnassa ja johon on puututtava, se ilmoittaa asiasta Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ’kemikaalivirasto’, ja valmistelee asiaa koskevan asiakirja-aineiston. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1907/2006 säädetään, että jos jäsenvaltio katsoo, että aineen valmistus, markkinoille saattaminen tai käyttö sellaisenaan, seoksessa tai esineessä aiheuttaa ihmisten terveydelle tai ympäristölle riskin, joka ei ole riittävän hyvin hallinnassa ja johon on puututtava, se ilmoittaa asiasta Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ’kemikaalivirasto’, ja valmistelee asiaa koskevan asiakirja-aineiston.

| (2) | Ranska toimitti 15 päivänä huhtikuuta 2010 kemikaalivirastolle asetuksen (EY) N:o 1907/2006 69 artiklan 4 kohdan mukaisen asiakirja-aineiston kyseisen asetuksen 69–73 artiklassa säädetyn rajoitusmenettelyn aloittamiseksi. Asiakirja-aineistossa osoitetaan, että koska etenkin alle 36 kuukautta vanhoilla lapsilla on tapana viedä suuhunsa esineitä, he saattavat altistua toistuvasti koruista vapautuvalle lyijylle. Tällainen toistuva altistuminen lyijylle voi johtaa vakaviin ja pysyviin neurobehavioraalisiin ja neurologisen kehityksen häiriöihin, joille lapset ovat erityisen alttiita, kun otetaan huomioon, että heidän keskushermostonsa jatkaa vielä kehitystään. Asiakirja-aineistossa osoitetaan, että nykyisiä toimenpiteitä pidemmälle menevät unionin laajuiset toimet ovat tarpeen, jotta vältetään mahdollisimman tehokkaasti altistuminen korujen sisältämälle lyijylle ja lyijy-yhdisteille. Näin ollen asiakirja-aineistossa ehdotetaan kiellettäväksi lyijyn ja lyijy-yhdisteiden markkinoille saattaminen ja käyttö koruissa, jos lyijyn migraationopeus on suurempi kuin 0,09 μg/cm2/h. |
| --- | --- |

(2)

Ranska toimitti 15 päivänä huhtikuuta 2010 kemikaalivirastolle asetuksen (EY) N:o 1907/2006 69 artiklan 4 kohdan mukaisen asiakirja-aineiston kyseisen asetuksen 69–73 artiklassa säädetyn rajoitusmenettelyn aloittamiseksi. Asiakirja-aineistossa osoitetaan, että koska etenkin alle 36 kuukautta vanhoilla lapsilla on tapana viedä suuhunsa esineitä, he saattavat altistua toistuvasti koruista vapautuvalle lyijylle. Tällainen toistuva altistuminen lyijylle voi johtaa vakaviin ja pysyviin neurobehavioraalisiin ja neurologisen kehityksen häiriöihin, joille lapset ovat erityisen alttiita, kun otetaan huomioon, että heidän keskushermostonsa jatkaa vielä kehitystään. Asiakirja-aineistossa osoitetaan, että nykyisiä toimenpiteitä pidemmälle menevät unionin laajuiset toimet ovat tarpeen, jotta vältetään mahdollisimman tehokkaasti altistuminen korujen sisältämälle lyijylle ja lyijy-yhdisteille. Näin ollen asiakirja-aineistossa ehdotetaan kiellettäväksi lyijyn ja lyijy-yhdisteiden markkinoille saattaminen ja käyttö koruissa, jos lyijyn migraationopeus on suurempi kuin 0,09 μg/cm2/h.

| (3) | Riskinarviointikomitea katsoi 10 päivänä maaliskuuta 2011 antamassaan lausunnossa, että soveltuvin unionin laajuinen toimenpide, jolla osoitettuja riskejä voidaan tehokkaasti pienentää, on kieltää lyijyn ja lyijy-yhdisteiden markkinoille saattaminen ja niiden käyttö korujen metalliosissa ja muissa kuin metalliosissa, jos yksittäisen osan lyijypitoisuus on vähintään 0,05 painoprosenttia, ellei pystytä osoittamaan, että vapautuvan lyijyn migraationopeus ei ole suurempi kuin 0,05 μg/cm2/h (0,05 μg/g/h). |
| --- | --- |

(3)

Riskinarviointikomitea katsoi 10 päivänä maaliskuuta 2011 antamassaan lausunnossa, että soveltuvin unionin laajuinen toimenpide, jolla osoitettuja riskejä voidaan tehokkaasti pienentää, on kieltää lyijyn ja lyijy-yhdisteiden markkinoille saattaminen ja niiden käyttö korujen metalliosissa ja muissa kuin metalliosissa, jos yksittäisen osan lyijypitoisuus on vähintään 0,05 painoprosenttia, ellei pystytä osoittamaan, että vapautuvan lyijyn migraationopeus ei ole suurempi kuin 0,05 μg/cm2/h (0,05 μg/g/h).

| (4) | Sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea tarkasteli 15 päivänä syyskuuta 2011 antamassaan lausunnossa lyijyn ja lyijy-yhdisteiden markkinoille saattamisen kieltämistä ja käytön kieltämistä koruissa, jos korun jonkin osan lyijypitoisuus on vähintään 0,05 painoprosenttia. Se piti toimenpidettä soveltuvimpana unionin laajuisena toimenpiteenä, jolla osoitettuihin riskeihin voidaan puuttua niin, että sosioekonomiset hyödyt ja kustannukset ovat suhteessa toisiinsa. Koska nykyisin ei ole saatavilla migraatiotestimenetelmää, joka olosuhteiltaan vastaa esineiden suuhun joutumista, sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea katsoi, että rajoituksen olisi perustuttava korujen minkä tahansa yksittäisen osan lyijypitoisuuteen eikä kyseisistä tavaroista vapautuvan lyijyn migraationopeuteen. Lisäksi sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea suositteli poikkeusten myöntämistä kristallilasin, lasimaisten emalien, ranne- ja taskukellojen sisällä olevien koneiston osien sekä ei-synteettisten tai rekonstruoitujen jalo- ja puolijalokivien osalta. |
| --- | --- |

(4)

Sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea tarkasteli 15 päivänä syyskuuta 2011 antamassaan lausunnossa lyijyn ja lyijy-yhdisteiden markkinoille saattamisen kieltämistä ja käytön kieltämistä koruissa, jos korun jonkin osan lyijypitoisuus on vähintään 0,05 painoprosenttia. Se piti toimenpidettä soveltuvimpana unionin laajuisena toimenpiteenä, jolla osoitettuihin riskeihin voidaan puuttua niin, että sosioekonomiset hyödyt ja kustannukset ovat suhteessa toisiinsa. Koska nykyisin ei ole saatavilla migraatiotestimenetelmää, joka olosuhteiltaan vastaa esineiden suuhun joutumista, sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea katsoi, että rajoituksen olisi perustuttava korujen minkä tahansa yksittäisen osan lyijypitoisuuteen eikä kyseisistä tavaroista vapautuvan lyijyn migraationopeuteen. Lisäksi sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea suositteli poikkeusten myöntämistä kristallilasin, lasimaisten emalien, ranne- ja taskukellojen sisällä olevien koneiston osien sekä ei-synteettisten tai rekonstruoitujen jalo- ja puolijalokivien osalta.

| (5) | Kemikaalivirasto toimitti 23 päivänä syyskuuta 2011 komissiolle riskinarviointikomitean ja sosioekonomisesta analyysista vastaavan komitean lausunnot. |
| --- | --- |

(5)

Kemikaalivirasto toimitti 23 päivänä syyskuuta 2011 komissiolle riskinarviointikomitean ja sosioekonomisesta analyysista vastaavan komitean lausunnot.

| (6) | Koska käytettävissä ei ole tietoa lyijyn vapautumisesta suuhun joutuneista esineistä ja koska lyijyn kaikille käyttötarkoituksille kristallilasissa ja lasimaisissa emaleissa ei ole käyttökelpoisia vaihtoehtoja, käsillä olevaa toimenpidettä ei sovelleta kristallilasiin ja lasimaisiin emaleihin. Lisäksi sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea suositteli poikkeuksen myöntämistä kristallilasiluokille 1 ja 2 (täyskristalli, ”full lead crystal” ja lyijykristalli, ”lead crystal”), sellaisena kuin ne on määritelty kristallilasia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 15 päivänä joulukuuta 1969 annetun neuvoston direktiivin 69/493/ETY (2) liitteessä I. Myös kristallilasiluokille 3 ja 4 (kristallilasi, ”crystal glass”, ja kristalliini, ”crystallin”), sellaisena kuin ne on määritelty kyseisessä direktiivissä, olisi myönnettävä poikkeus rajoituksesta, jotta varmistetaan johdonmukaisuus sen poikkeuksen kanssa, josta säädetään tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa 27 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/95/EY (3) liitteessä, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2010/571/EU (4), koska kyseisillä luokilla on pienempi lyijypitoisuus kuin luokilla 1 ja 2. |
| --- | --- |

(6)

Koska käytettävissä ei ole tietoa lyijyn vapautumisesta suuhun joutuneista esineistä ja koska lyijyn kaikille käyttötarkoituksille kristallilasissa ja lasimaisissa emaleissa ei ole käyttökelpoisia vaihtoehtoja, käsillä olevaa toimenpidettä ei sovelleta kristallilasiin ja lasimaisiin emaleihin. Lisäksi sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea suositteli poikkeuksen myöntämistä kristallilasiluokille 1 ja 2 (täyskristalli, ”full lead crystal” ja lyijykristalli, ”lead crystal”), sellaisena kuin ne on määritelty kristallilasia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 15 päivänä joulukuuta 1969 annetun neuvoston direktiivin 69/493/ETY (2) liitteessä I. Myös kristallilasiluokille 3 ja 4 (kristallilasi, ”crystal glass”, ja kristalliini, ”crystallin”), sellaisena kuin ne on määritelty kyseisessä direktiivissä, olisi myönnettävä poikkeus rajoituksesta, jotta varmistetaan johdonmukaisuus sen poikkeuksen kanssa, josta säädetään tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa 27 päivänä tammikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/95/EY (3) liitteessä, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2010/571/EU (4), koska kyseisillä luokilla on pienempi lyijypitoisuus kuin luokilla 1 ja 2.

| (7) | Myös lyijyä luonnollisena osana sisältäville ei-synteettisille tai rekonstruoiduille jalo- ja puolijalokiville olisi myönnettävä poikkeus samoista syistä kuin kristallislasin ja lasimaisten emalien kohdalla. |
| --- | --- |

(7)

Myös lyijyä luonnollisena osana sisältäville ei-synteettisille tai rekonstruoiduille jalo- ja puolijalokiville olisi myönnettävä poikkeus samoista syistä kuin kristallislasin ja lasimaisten emalien kohdalla.

| (8) | Ranne- ja taskukellojen sisällä kuluttajien ulottumattomissa oleville koneiston osille olisi myönnettävä poikkeus, koska altistumista lyijylle näistä rakenneosista ei tapahdu. |
| --- | --- |

(8)

Ranne- ja taskukellojen sisällä kuluttajien ulottumattomissa oleville koneiston osille olisi myönnettävä poikkeus, koska altistumista lyijylle näistä rakenneosista ei tapahdu.

| (9) | Käytettyjen ja antiikkikorujen markkinoille saattamista koskevalla rajoituksella olisi merkittävät sosioekonomiset vaikutukset, koska tällaiset tavarat menettäisivät markkina-arvonsa unionissa ja rajoituksen täytäntöönpanoa olisi vaikea valvoa. Näin ollen rajoituksesta olisi vapautettava korut, jotka saatetaan markkinoille ensimmäistä kertaa viimeistään 12 kuukauden kuluessa rajoituksen voimaantulosta, sekä maahan tuodut antiikkikorut. |
| --- | --- |

(9)

Käytettyjen ja antiikkikorujen markkinoille saattamista koskevalla rajoituksella olisi merkittävät sosioekonomiset vaikutukset, koska tällaiset tavarat menettäisivät markkina-arvonsa unionissa ja rajoituksen täytäntöönpanoa olisi vaikea valvoa. Näin ollen rajoituksesta olisi vapautettava korut, jotka saatetaan markkinoille ensimmäistä kertaa viimeistään 12 kuukauden kuluessa rajoituksen voimaantulosta, sekä maahan tuodut antiikkikorut.

| (10) | Komission olisi tarkasteltava uudelleen kristallia, lasimaisia emaleita sekä jalo- ja puolijalokiviä koskevaa poikkeusta uuden tieteellisen tiedon perusteella, mukaan luettuna lyijyn migraatio kyseisistä poikkeuksellisesti sallituista käyttötavoista, käyttökelpoisten vaihtoehtojen saatavuus sekä migraatiotestimenetelmien kehitys. |
| --- | --- |

(10)

Komission olisi tarkasteltava uudelleen kristallia, lasimaisia emaleita sekä jalo- ja puolijalokiviä koskevaa poikkeusta uuden tieteellisen tiedon perusteella, mukaan luettuna lyijyn migraatio kyseisistä poikkeuksellisesti sallituista käyttötavoista, käyttökelpoisten vaihtoehtojen saatavuus sekä migraatiotestimenetelmien kehitys.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1907/2006 133 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1907/2006 133 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liite XVII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EYVL L 326, 29.12.1969, s. 36.

2

(3)  EUVL L 37, 13.2.2003, s. 19.

3

(4)  EUVL L 251, 25.9.2010, s. 28.

4

---

LIITE

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteeseen XVII nimike 63 seuraavasti:

| ”63. | Lyijy | CAS-nro 7439-92-1 |
| --- | --- | --- |

”63.

Lyijy

CAS-nro 7439-92-1

| | EY-nro 231-100-4 |
| --- | --- |

EY-nro 231-100-4

ja lyijy-yhdisteet

| 1. | Ei saa saattaa markkinoille eikä käyttää missään korun yksittäisessä osassa, jos lyijypitoisuus (metallina ilmaistuna) kyseisessä osassa on vähintään 0,05 painoprosenttia. |
| --- | --- |

1.

Ei saa saattaa markkinoille eikä käyttää missään korun yksittäisessä osassa, jos lyijypitoisuus (metallina ilmaistuna) kyseisessä osassa on vähintään 0,05 painoprosenttia.

| 2. | Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi:






  i) | ’koruilla’ tarkoitetaan koruja ja jäljitelmäkoruja mukaan luettuna hiuskoristeet, ja niihin kuuluvat






  a) | rannerenkaat, kaulanauhat ja sormukset, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi:

i)

’koruilla’ tarkoitetaan koruja ja jäljitelmäkoruja mukaan luettuna hiuskoristeet, ja niihin kuuluvat

a)

rannerenkaat, kaulanauhat ja sormukset,

| b) | lävistyskorut, |
| --- | --- |

b)

lävistyskorut,

| c) | rannekellot ja rannekorut, |
| --- | --- |

c)

rannekellot ja rannekorut,

| d) | rintaneulat ja kalvosinnapit. |
| --- | --- |

d)

rintaneulat ja kalvosinnapit.

| ii) | ’millään yksittäisellä osalla’ tarkoitetaan korun valmistusmateriaaleja ja yksittäisiä rakenneosia. |
| --- | --- |

ii)

’millään yksittäisellä osalla’ tarkoitetaan korun valmistusmateriaaleja ja yksittäisiä rakenneosia.

| 3. | Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan myös yksittäisiin osiin, kun niitä saatetaan markkinoille tai käytetään korujen valmistuksessa. |
| --- | --- |

3.

Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan myös yksittäisiin osiin, kun niitä saatetaan markkinoille tai käytetään korujen valmistuksessa.

| 4. | Edellä olevaa 1 kohtaa ei poikkeuksellisesti sovelleta






  a) | kristallilasiin sellaisena kuin se on määritelty neuvoston direktiivin 69/493/ETY (1) liitteessä I (luokat 1, 2, 3 ja 4); |
| --- | --- | --- |

4.

Edellä olevaa 1 kohtaa ei poikkeuksellisesti sovelleta

a)

kristallilasiin sellaisena kuin se on määritelty neuvoston direktiivin 69/493/ETY (1) liitteessä I (luokat 1, 2, 3 ja 4);

| b) | ranne- ja taskukellojen sisällä kuluttajien ulottumattomissa oleviin koneiston osiin; |
| --- | --- |

b)

ranne- ja taskukellojen sisällä kuluttajien ulottumattomissa oleviin koneiston osiin;

| c) | ei-synteettisiin tai rekonstruoituihin jalo- ja puolijalokiviin (CN-koodi 7103, sellaisena kuin se on vahvistettuna asetuksessa (ETY) N:o 2658/87), ellei niitä ole käsitelty lyijyllä tai lyijy-yhdisteillä tai näitä aineita sisältävillä seoksilla; |
| --- | --- |

c)

ei-synteettisiin tai rekonstruoituihin jalo- ja puolijalokiviin (CN-koodi 7103, sellaisena kuin se on vahvistettuna asetuksessa (ETY) N:o 2658/87), ellei niitä ole käsitelty lyijyllä tai lyijy-yhdisteillä tai näitä aineita sisältävillä seoksilla;

| d) | emaleihin, joilla tarkoitetaan lasiintuvia seoksia, jotka saadaan fuusioimalla, lasittamalla tai sintraamalla vähintään 500 °C:ssa sulatettuja mineraaleja. |
| --- | --- |

d)

emaleihin, joilla tarkoitetaan lasiintuvia seoksia, jotka saadaan fuusioimalla, lasittamalla tai sintraamalla vähintään 500 °C:ssa sulatettuja mineraaleja.

| 5. | Poiketen siitä, mitä säädetään, 1 kohtaa ei sovelleta koruihin, jotka saatetaan markkinoille ensimmäisen kerran ennen 9 päivää lokakuuta 2013, eikä koruihin, jotka on valmistettu ennen 10 päivää joulukuuta 1961. |
| --- | --- |

5.

Poiketen siitä, mitä säädetään, 1 kohtaa ei sovelleta koruihin, jotka saatetaan markkinoille ensimmäisen kerran ennen 9 päivää lokakuuta 2013, eikä koruihin, jotka on valmistettu ennen 10 päivää joulukuuta 1961.

| 6. | 9 päivään lokakuuta 2017 mennessä komissio arvioi uudelleen tämän nimikkeen uuden tieteellisen tiedon perusteella, mukaan luettuna vaihtoehtojen saatavuus sekä lyijyn migraatio 1 kohdassa tarkoitetuista tavaroista, ja muuttaa nimikettä tarvittaessa. |
| --- | --- |

6.

9 päivään lokakuuta 2017 mennessä komissio arvioi uudelleen tämän nimikkeen uuden tieteellisen tiedon perusteella, mukaan luettuna vaihtoehtojen saatavuus sekä lyijyn migraatio 1 kohdassa tarkoitetuista tavaroista, ja muuttaa nimikettä tarvittaessa.

---

(1)  EYVL L 326, 29.12.1969, s. 36.”

1

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/7

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 837/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymisestä siipikarjan, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja emakkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija DSM Nutritional Products)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymistä varten jätettiin hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymistä varten jätettiin hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymistä siipikarjan, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja emakkojen rehun lisäaineena, joka olisi luokiteltava lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymistä siipikarjan, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen ja emakkojen rehun lisäaineena, joka olisi luokiteltava lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 14 päivänä joulukuuta 2011 antamassaan lausunnossa (2), että Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottamalla 6-fytaasilla (EC 3.1.3.26) ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että sen käyttö voi parantaa fosforin hyväksikäyttöä kaikilla kohdelajeilla. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityisiä vaatimuksia markkinoille saattamisen jälkeisestä seurannasta ei tarvita. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritellään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 14 päivänä joulukuuta 2011 antamassaan lausunnossa (2), että Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottamalla 6-fytaasilla (EC 3.1.3.26) ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että sen käyttö voi parantaa fosforin hyväksikäyttöä kaikilla kohdelajeilla. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityisiä vaatimuksia markkinoille saattamisen jälkeisestä seurannasta ei tarvita. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritellään rehusta.

| (5) | Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva, liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2012; 10(1):2527.

2

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a18 | DSM Nutritional Products | 6-fytaasi (EC 3.1.3.26) | | Lisäaineen koostumus


  Aspergillus oryzaen tuottama 6-fytaasivalmiste (EC 3.1.3.26), (DSM 22594) jonka vähimmäisaktiivisuus on | 50 000 FYT (1)/g kiinteänä |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a18

DSM Nutritional Products

6-fytaasi (EC 3.1.3.26)

Lisäaineen koostumus

Aspergillus oryzaen tuottama 6-fytaasivalmiste (EC 3.1.3.26), (DSM 22594) jonka vähimmäisaktiivisuus on

50 000 FYT (1)/g kiinteänä

| | 20 000 FYT/g nestemäisenä |
| --- | --- |

20 000 FYT/g nestemäisenä

| | Tehoaineen kuvaus


  Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottama 6-fytaasi (EC 3.1.3.26) |
| --- | --- |

Tehoaineen kuvaus

Aspergillus oryzaen (DSM 22594) tuottama 6-fytaasi (EC 3.1.3.26)

| | Analyysimenetelmä
   (2)

  Kolorimetrinen menetelmä, jolla mitataan 6-fytaasin fytaatista vapauttaman epäorgaanisen fosfaatin määrää (ISO 30024:2009) |
| --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (2)

Kolorimetrinen menetelmä, jolla mitataan 6-fytaasin fytaatista vapauttaman epäorgaanisen fosfaatin määrää (ISO 30024:2009)

Siipikarja

Lihasiat

(Vieroitetut) porsaat

—

500 FYT

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava va-rastointilämpötila ja –aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava va-rastointilämpötila ja –aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava annostus/kg täysrehua:






  — | siipikarja, (vieroitetut) porsaat ja lihasiat: 500–4 000 FYT; |
| --- | --- | --- |

2.

Suositeltava annostus/kg täysrehua:

—

siipikarja, (vieroitetut) porsaat ja lihasiat: 500–4 000 FYT;

| — | emakot: 1 000–4 000 FYT. |
| --- | --- |

—

emakot: 1 000–4 000 FYT.

| 3. | Käytetään rehuissa, jotka sisältävät yli 0,23 % fytiiniin sitoutunutta fosforia. |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuissa, jotka sisältävät yli 0,23 % fytiiniin sitoutunutta fosforia.

| 4. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on käytettävä hengityssuojaa sekä suojalaseja ja -käsineitä. |
| --- | --- |

4.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on käytettävä hengityssuojaa sekä suojalaseja ja -käsineitä.

| 5. | Käytetään vieroitetuille porsaille 35 kg:aan asti. |
| --- | --- |

5.

Käytetään vieroitetuille porsaille 35 kg:aan asti.

9. lokakuuta 2022

Emakot

1 000 FYT

---

(1)  1 FYT on entsyymimäärä, joka vapauttaa 1 mikromoolin epäorgaanista fosfaattia fytaatista minuutissa reaktio-olosuhteissa, joissa fytaattipitoisuus on 5,0 mM, pH 5,5 ja lämpötila 37 °C.

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/9

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 838/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on tehty Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmisteen hyväksymistä koskeva hakemus. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on tehty Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmisteen hyväksymistä koskeva hakemus. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmisteen hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmisteen hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 6 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan lausunnossa (2), että Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmiste ei vaikuta ehdotetuissa käyttöolosuhteissa haitallisesti eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön ja että kyseisellä valmisteella pystytään parantamaan säilörehun tuotantoa, koska se lisää etikkahapon tuotantoa ja näin ollen käsitellyn säilörehun aerobista stabiiliutta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineen analyysimenetelmää koskevan raportin. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 6 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan lausunnossa (2), että Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmiste ei vaikuta ehdotetuissa käyttöolosuhteissa haitallisesti eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön ja että kyseisellä valmisteella pystytään parantamaan säilörehun tuotantoa, koska se lisää etikkahapon tuotantoa ja näin ollen käsitellyn säilörehun aerobista stabiiliutta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineen analyysimenetelmää koskevan raportin.

| (5) | Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen valmisteen käyttö olisi hyväksyttävä tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen valmisteen käyttö olisi hyväksyttävä tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet” kuuluva, liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten rehussa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2012; 10(3):2617.

2

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY/kg tuoretta ainesta |
| Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet |
| 1k20715 | — | Lactobacillus brevis

  (DSMZ 21982) | | Lisäaineen koostumus


  Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmiste, joka sisältää vähintään 8 × 1010 PMY/g lisäainetta |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY/kg tuoretta ainesta

Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet

1k20715

—

Lactobacillus brevis

(DSMZ 21982)

Lisäaineen koostumus

Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) -valmiste, joka sisältää vähintään 8 × 1010 PMY/g lisäainetta

| | Vaikuttavan aineen ominaispiirteiden kuvaus


  Lactobacillus brevis (DSMZ 21982) |
| --- | --- |

Vaikuttavan aineen ominaispiirteiden kuvaus

Lactobacillus brevis (DSMZ 21982)

| | Analyysimenetelmä
   (1): | Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787) |
| --- | --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1):

Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787)

| | Tunnistaminen: pulssikenttäelektroforeesi-genotyypitys (PFGE). |
| --- | --- |

Tunnistaminen: pulssikenttäelektroforeesi-genotyypitys (PFGE).

Kaikki eläinlajit

—

—

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointi-lämpötila ja -aika. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointi-lämpötila ja -aika.

| 2. | Lisäaineen vähimmäisannos, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäisannos, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 108 PMY/kg tuoretta ainesta.

| 3. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä. |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä.

9. lokakuuta 2022

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 839/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

urean hyväksymisestä märehtijöiden rehun lisäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklassa säädetään sellaisten tuotteiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä tietyistä eläinten ruokinnassa käytettävistä tuotteista 30 päivänä kesäkuuta 1982 annetun neuvoston direktiivin 82/471/ETY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklassa säädetään sellaisten tuotteiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä tietyistä eläinten ruokinnassa käytettävistä tuotteista 30 päivänä kesäkuuta 1982 annetun neuvoston direktiivin 82/471/ETY (2) mukaisesti.

| (2) | Urean käyttö hyväksyttiin ilman aikarajoitusta direktiivillä 82/471/ETY. Kyseinen tuote kirjattiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan yhteisön rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Urean käyttö hyväksyttiin ilman aikarajoitusta direktiivillä 82/471/ETY. Kyseinen tuote kirjattiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan yhteisön rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koski urean uudelleenarviointia märehtijöiden rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koski urean uudelleenarviointia märehtijöiden rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 7 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan lausunnossa (3), että urealla ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että siitä saadaan ei-proteiinityppeä mikrobien proteiinisynteesiin pötsissä. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lausunnossa vahvistetaan myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun yhteisön vertailulaboratorion toimittama rehun lisäaineen analyysimenetelmää koskeva raportti. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 7 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan lausunnossa (3), että urealla ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että siitä saadaan ei-proteiinityppeä mikrobien proteiinisynteesiin pötsissä. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lausunnossa vahvistetaan myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun yhteisön vertailulaboratorion toimittama rehun lisäaineen analyysimenetelmää koskeva raportti.

| (5) | Urean arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen aineen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Urean arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen aineen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Koska urean hyväksymisedellytyksiin tehdään muutoksia mutta muutoksilla ei ole suoria välittömiä turvallisuusvaikutuksia, olisi säädettävä kohtuullisesta määräajasta ennen hyväksymistä, jotta asianomaiset osapuolet voivat valmistautua täyttämään hyväksymisestä aiheutuvat uudet vaatimukset. Lisäksi on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta direktiivin 82/471/ETY mukaisesti hyväksytyn urean ja ureaa sisältävien rehujen olemassa olevat varastot voidaan käyttää loppuun. |
| --- | --- |

(6)

Koska urean hyväksymisedellytyksiin tehdään muutoksia mutta muutoksilla ei ole suoria välittömiä turvallisuusvaikutuksia, olisi säädettävä kohtuullisesta määräajasta ennen hyväksymistä, jotta asianomaiset osapuolet voivat valmistautua täyttämään hyväksymisestä aiheutuvat uudet vaatimukset. Lisäksi on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta direktiivin 82/471/ETY mukaisesti hyväksytyn urean ja ureaa sisältävien rehujen olemassa olevat varastot voidaan käyttää loppuun.

| (7) | Toimijoiden on kohtuuttoman monimutkaista mukauttaa jatkuvasti ja nopeasti useita sellaisia lisäaineita sisältävien rehujen merkintöjä, jotka on hyväksytty yksi kerrallaan asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti ja joiden osalta uusia merkintäsääntöjä noudatetaan. Sen vuoksi on aiheellista vähentää toimijoiden hallinnollista rasitetta ja säätää määräajasta, joka sallii merkintöjen muuttamisen joustavasti. |
| --- | --- |

(7)

Toimijoiden on kohtuuttoman monimutkaista mukauttaa jatkuvasti ja nopeasti useita sellaisia lisäaineita sisältävien rehujen merkintöjä, jotka on hyväksytty yksi kerrallaan asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti ja joiden osalta uusia merkintäsääntöjä noudatetaan. Sen vuoksi on aiheellista vähentää toimijoiden hallinnollista rasitetta ja säätää määräajasta, joka sallii merkintöjen muuttamisen joustavasti.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksyntä

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”urea ja sen johdannaiset” kuuluva liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Merkintävaatimukset

Ureaa sisältävät rehut on varustettava tämän asetuksen mukaisella merkinnällä viimeistään 19 päivänä toukokuuta 2013..

Direktiivin 82/471/ETY mukaisella merkinnällä ennen 19 päivää toukokuuta 2013 varustettuja ureaa sisältäviä rehuja voidaan kuitenkin saattaa markkinoille varastojen loppumiseen saakka.

3 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Tämän asetuksen voimaantulopäivänä olemassa olevat urean ja ureaa sisältävien rehujen varastot voidaan saattaa markkinoille ja niitä voidaan käyttää direktiivin 82/471/ETY edellytysten mukaisesti niiden loppumiseen saakka.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan 19 päivänä marraskuuta 2012.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EYVL L 213, 21.7.1982, s. 8.

2

(3)  EFSA Journal 2012; 10(3):2624.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: urea ja sen johdannaiset |
| 3d1 | — | Urea | | Lisäaineen koostumus | Ureapitoisuus: vähintään 97 % |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: urea ja sen johdannaiset

3d1

—

Urea

Lisäaineen koostumus

Ureapitoisuus: vähintään 97 %

| | Typpipitoisuus: 46 % |
| --- | --- |

Typpipitoisuus: 46 %

| | Tehoaineen kuvaus:

  Diaminometanoni, CAS-numero 58069-82-2, kemiallinen kaava: (NH2)2CO |
| --- | --- |

Tehoaineen kuvaus:

Diaminometanoni, CAS-numero 58069-82-2, kemiallinen kaava: (NH2)2CO

| | Analyysimenetelmät
   (1) | Typen kokonaispitoisuuden määrittäminen lisäaineesta: Titrimetria (asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevassa 2.3.3 kohdassa tarkoitettu menetelmä) |
| --- | --- | --- |

Analyysimenetelmät
   (1)

Typen kokonaispitoisuuden määrittäminen lisäaineesta: Titrimetria (asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevassa 2.3.3 kohdassa tarkoitettu menetelmä)

| | Biureetin määrittäminen lisäaineen sisältämän typen kokonaispitoisuudesta: Spektrofotometria (asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevassa 2.5 kohdassa tarkoitettu menetelmä) |
| --- | --- |

Biureetin määrittäminen lisäaineen sisältämän typen kokonaispitoisuudesta: Spektrofotometria (asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevassa 2.5 kohdassa tarkoitettu menetelmä)

| | Ureapitoisuuden määrittäminen esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista: Spektrofotometria (asetuksen (EY) N:o 152/2009 liitteessä III oleva D kohta) |
| --- | --- |

Ureapitoisuuden määrittäminen esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista: Spektrofotometria (asetuksen (EY) N:o 152/2009 liitteessä III oleva D kohta)

Märehtijät, joilla on toimiva pötsi

—

8 800

Rehun lisäaineen ja ureaa sisältävän rehun käyttöohjeissa on mainittava seuraavat tiedot:

”Ureaa saa antaa vain eläimille, joilla on toimiva pötsi. Urean määrää on lisättävä vähitellen ennen enimmäisannoksen antamista. Vain sellainen ruokinta, joka sisältää paljon hyvin sulavia hiilihydraatteja ja vähän liukenevaa typpeä, saa sisältää enimmäispitoisuuden ureaa.

Enintään 30 % typen päivittäisestä kokonaissaannista saa olla peräisin ureatypestä.”

19. marraskuuta 2022

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta yhteisön vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/authorisation/evaluation_reports/Pages/index.aspx.

1

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/14

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 840/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymisestä kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien siipikarjalajien, lukuun ottamatta broilereiden, lihakalkkunoiden ja liha-ankkojen, sekä kaikkien munivien siipikarjalajien, lukuun ottamatta munivien kanojen, rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Danisco Animal Nutrition)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymistä varten jätettiin hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymistä varten jätettiin hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymistä kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien siipikarjalajien, lukuun ottamatta broilereiden, lihakalkkunoiden ja liha-ankkojen, sekä kaikkien munivien siipikarjalajien, lukuun ottamatta munivien kanojen, rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymistä kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien siipikarjalajien, lukuun ottamatta broilereiden, lihakalkkunoiden ja liha-ankkojen, sekä kaikkien munivien siipikarjalajien, lukuun ottamatta munivien kanojen, rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”.

| (4) | 6-fytaasi EC 3.1.3.26 -valmisteiden käyttö broilereiden, lihakalkkunoiden, munivien kanojen, (vieroitettujen) porsaiden, liha-ankkojen, lihasikojen ja emakoiden ruokinnassa hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi komission asetuksilla (EY) N:o 785/2007 (2) ja (EY) N:o 379/2009 (3). |
| --- | --- |

(4)

6-fytaasi EC 3.1.3.26 -valmisteiden käyttö broilereiden, lihakalkkunoiden, munivien kanojen, (vieroitettujen) porsaiden, liha-ankkojen, lihasikojen ja emakoiden ruokinnassa hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi komission asetuksilla (EY) N:o 785/2007 (2) ja (EY) N:o 379/2009 (3).

| (5) | Hakemuksen, joka koskee Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymistä kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien siipikarjalajien, lukuun ottamatta broilereiden, lihakalkkunoiden ja liha-ankkojen, sekä kaikkien munivien siipikarjalajien, lukuun ottamatta munivien kanojen, ruokinnassa, tueksi on toimitettu uusia tietoja. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 7 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan lausunnossa (4), että Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottamalla 6-fytaasilla (EC 3.1.3.26) ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön ja että sen käyttö voi parantaa fosforin hyväksikäyttöä kaikilla kohdelajeilla. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritellään rehusta. |
| --- | --- |

(5)

Hakemuksen, joka koskee Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) hyväksymistä kaikkien lihantuotantoa varten kasvatettavien siipikarjalajien, lukuun ottamatta broilereiden, lihakalkkunoiden ja liha-ankkojen, sekä kaikkien munivien siipikarjalajien, lukuun ottamatta munivien kanojen, ruokinnassa, tueksi on toimitettu uusia tietoja. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 7 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan lausunnossa (4), että Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottamalla 6-fytaasilla (EC 3.1.3.26) ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön ja että sen käyttö voi parantaa fosforin hyväksikäyttöä kaikilla kohdelajeilla. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritellään rehusta.

| (6) | Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen valmisteen käyttö olisi hyväksyttävä tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottaman 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen valmisteen käyttö olisi hyväksyttävä tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva, liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUVL L 175, 5.7.2007, s. 5.

2

(3)  EUVL L 116, 9.5.2009, s. 6.

3

(4)  EFSA Journal 2012; 10(3):2619.

4

EFSA Journal

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a1640 | Danisco Animal Nutrition (oikeussubjekti: Danisco (UK) Limited) | 6-fytaasi EC 3.1.3.26 | | Lisäaineen koostumus:


  Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottama 6-fytaasivalmiste (EC 3.1.3.26), jonka vähimmäisaktiivisuus on:
  Nestemäisenä ja kiinteänä: 5 000 FTU/g (1) |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a1640

Danisco Animal Nutrition (oikeussubjekti: Danisco (UK) Limited)

6-fytaasi EC 3.1.3.26

Lisäaineen koostumus:

Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottama 6-fytaasivalmiste (EC 3.1.3.26), jonka vähimmäisaktiivisuus on:

Nestemäisenä ja kiinteänä: 5 000 FTU/g (1)

| | Vaikuttavan aineen ominaispiirteiden kuvaus:


  Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottama 6-fytaasi (EC 3.1.3.26) |
| --- | --- |

Vaikuttavan aineen ominaispiirteiden kuvaus:

Schizosaccharomyces pomben (ATCC 5233) tuottama 6-fytaasi (EC 3.1.3.26)

| | Analyysimenetelmä
   (2): | 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) määrittäminen rehun lisäaineesta: kolorimetrinen menetelmä, jossa kvantitoidaan entsyymin natriumfytaatista vapauttama epäorgaaninen fosfaatti. |
| --- | --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (2):

6-fytaasin (EC 3.1.3.26) määrittäminen rehun lisäaineesta: kolorimetrinen menetelmä, jossa kvantitoidaan entsyymin natriumfytaatista vapauttama epäorgaaninen fosfaatti.

| | 6-fytaasin (EC 3.1.3.26) määrittäminen esiseoksista ja rehusta: EN ISO 30024: kolorimetrinen menetelmä, jossa kvantitoidaan entsyymin natriumfytaatista vapauttama epäorgaaninen fosfaatti (lämpökäsitellyllä sämpyläjauholla laimentamisen jälkeen). |
| --- | --- |

6-fytaasin (EC 3.1.3.26) määrittäminen esiseoksista ja rehusta: EN ISO 30024: kolorimetrinen menetelmä, jossa kvantitoidaan entsyymin natriumfytaatista vapauttama epäorgaaninen fosfaatti (lämpökäsitellyllä sämpyläjauholla laimentamisen jälkeen).

Kaikki lihantuotantoa varten kasvatettavat siipikarjalajit, lukuun ottamatta broilereita, lihakalkkunoita ja lihaankkoja.

—

250 FTU

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilius rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilius rehua rakeistettaessa.

| 2. | Käytetään rehuseoksissa, jotka sisältävät yli 0,23 % fytiiniin sitoutunutta fosforia. |
| --- | --- |

2.

Käytetään rehuseoksissa, jotka sisältävät yli 0,23 % fytiiniin sitoutunutta fosforia.

| 3. | Suositeltava enimmäisannostus: 1 000 FTU/kg täysrehua. |
| --- | --- |

3.

Suositeltava enimmäisannostus: 1 000 FTU/kg täysrehua.

| 4. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on käytettävä hengityssuojaa sekä suojalaseja ja -käsineitä. |
| --- | --- |

4.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on käytettävä hengityssuojaa sekä suojalaseja ja -käsineitä.

9. lokakuuta 2022

Kaikki munivat siipikarjalajit, lukuun ottamatta munivia kanoja.

150 FTU

---

(1)  1 FTU on entsyymimäärä, joka vapauttaa natriumfytaattisubstraatista 1 mikromoolin epäorgaanista fosfaattia minuutissa (pH 5,5, 37 °C).

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 841/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

Lactobacillus plantarumin (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarumin (NCIMB 30148) hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 7 kohdassa sekä sen 10 artiklan 1–4 kohdassa vahvistetaan erityissäännökset sellaisten tuotteiden arviointia varten, joita käytettiin unionissa säilörehun lisäaineina asetuksen soveltamisen alkamisajankohtana. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 7 kohdassa sekä sen 10 artiklan 1–4 kohdassa vahvistetaan erityissäännökset sellaisten tuotteiden arviointia varten, joita käytettiin unionissa säilörehun lisäaineina asetuksen soveltamisen alkamisajankohtana.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 7 artiklan mukaisesti mikro-organismit Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) merkittiin olemassa olevina tuotteina rehun lisäaineita koskevaan yhteisön rekisteriin, jossa ne kuuluvat funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”, käytettäväksi kaikille eläinlajeille. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 7 artiklan mukaisesti mikro-organismit Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) merkittiin olemassa olevina tuotteina rehun lisäaineita koskevaan yhteisön rekisteriin, jossa ne kuuluvat funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”, käytettäväksi kaikille eläinlajeille.

| (3) | Mikro-organismien Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina jätettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan sekä sen 7 artiklan mukaisesti hakemukset, joissa pyydettiin kyseisten lisäaineiden luokittelua luokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”. Hakemusten mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Mikro-organismien Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina jätettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan sekä sen 7 artiklan mukaisesti hakemukset, joissa pyydettiin kyseisten lisäaineiden luokittelua luokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”. Hakemusten mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Hakemukset koskevat mikro-organismien Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina, jotka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. |
| --- | --- |

(4)

Hakemukset koskevat mikro-organismien Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina, jotka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”.

| (5) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 13 päivänä joulukuuta 2011 antamassaan lausunnossa (2), että mikro-organismit Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) eivät ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eivätkä ympäristöön ja että niillä pystytään parantamaan kaikista rehukasveista tehtävän säilörehun tuotantoa, koska ne lisäävät kuiva-aineen säilyvyyttä ja vähentävät proteiinin hajoamista. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla lisäaineet määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 13 päivänä joulukuuta 2011 antamassaan lausunnossa (2), että mikro-organismit Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) eivät ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eivätkä ympäristöön ja että niillä pystytään parantamaan kaikista rehukasveista tehtävän säilörehun tuotantoa, koska ne lisäävät kuiva-aineen säilyvyyttä ja vähentävät proteiinin hajoamista. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla lisäaineet määritetään rehusta.

| (6) | Mikro-organismien Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisten mikro-organismien käyttö tämän asetuksen liitteissä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(6)

Mikro-organismien Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisten mikro-organismien käyttö tämän asetuksen liitteissä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä.

| (7) | Koska mikro-organismien Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) hyväksymisen edellytyksiin tehdään muutoksia ja koska ei ole olemassa suoria välittömiä vaikutuksia turvallisuuteen, tulisi asianomaisille osapuolille sallia kohtuullisesti aikaa valmistautua täyttämään hyväksymisestä johtuvat uudet vaatimukset. Lisäksi on aiheellista sallia siirtymäaika, jotta kyseisten mikro-organismien ja niitä sisältävän rehun olemassa olevat varastot voidaan käyttää loppuun. |
| --- | --- |

(7)

Koska mikro-organismien Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) ja Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) hyväksymisen edellytyksiin tehdään muutoksia ja koska ei ole olemassa suoria välittömiä vaikutuksia turvallisuuteen, tulisi asianomaisille osapuolille sallia kohtuullisesti aikaa valmistautua täyttämään hyväksymisestä johtuvat uudet vaatimukset. Lisäksi on aiheellista sallia siirtymäaika, jotta kyseisten mikro-organismien ja niitä sisältävän rehun olemassa olevat varastot voidaan käyttää loppuun.

| (8) | Toimijoille on suhteeton rasitus muokata useaan otteeseen ja yhtäkkiä niiden rehujen pakkausmerkintöjä, jotka sisältävät eri lisäaineita, jotka on hyväksytty eri ajankohtina asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti ja joiden osalta on noudatettava uusia pakkausmerkintäsääntöjä. Sen vuoksi on aiheellista vähentää toimijoille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta säätämällä siirtymäaika, joka mahdollistaa sujuvan siirtymisen uusiin pakkausmerkintöihin. |
| --- | --- |

(8)

Toimijoille on suhteeton rasitus muokata useaan otteeseen ja yhtäkkiä niiden rehujen pakkausmerkintöjä, jotka sisältävät eri lisäaineita, jotka on hyväksytty eri ajankohtina asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti ja joiden osalta on noudatettava uusia pakkausmerkintäsääntöjä. Sen vuoksi on aiheellista vähentää toimijoille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta säätämällä siirtymäaika, joka mahdollistaa sujuvan siirtymisen uusiin pakkausmerkintöihin.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet” kuuluva, liitteessä I tarkoitettu mikro-organismi eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet” kuuluva, liitteessä II tarkoitettu mikro-organismi eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

3 artikla

Merkintävaatimukset

Edellä 1 ja 2 artiklassa tarkoitettuja mikro-organismeja sisältävä rehu on varustettava tämän asetuksen mukaisilla pakkausmerkinnöillä viimeistään 19 päivänä toukokuuta 2013.

Sen sijaan sellaista 1 ja 2 artiklassa tarkoitettuja mikro-organismeja sisältävää rehua, jonka pakkausmerkinnät on tehty aiempien hyväksynnän edellytysten mukaisesti ennen 19 päivää toukokuuta 2013, saa edelleen saattaa markkinoille, kunnes varastot on käytetty loppuun.

4 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Edellä 1 ja 2 artiklassa tarkoitettujen mikro-organismien ja niitä sisältävän rehun markkinoille saattamista ja käyttöä voidaan jatkaa aiempien hyväksynnän edellytysten mukaisesti, kunnes tämän asetuksen voimaantulopäivänä olemassa olevat varastot on käytetty loppuun.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 19 päivänä marraskuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2012; 10(1):2529.

2

EFSA Journal

---

LIITE I

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY/kg tuoretta ainesta |
| Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet. |
| 1k20713 | — | Lactobacillus plantarum

  (NCIMB 41028) | | Lisäaineen koostumus:


  Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) -valmiste, joka sisältää vähintään 7 × 1010 PMY/g lisäainetta |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY/kg tuoretta ainesta

Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet.

1k20713

—

Lactobacillus plantarum

(NCIMB 41028)

Lisäaineen koostumus:

Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) -valmiste, joka sisältää vähintään 7 × 1010 PMY/g lisäainetta

| | Vaikuttavan aineen ominaispiirteiden kuvaus:


  Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028) |
| --- | --- |

Vaikuttavan aineen ominaispiirteiden kuvaus:

Lactobacillus plantarum (NCIMB 41028)

| | Analyysimenetelmä
   (1) | Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787) |
| --- | --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1)

Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787)

| | Tunnistetiedot: pulssikenttäelektroforeesigenotyypitys (PFGE) |
| --- | --- |

Tunnistetiedot: pulssikenttäelektroforeesigenotyypitys (PFGE)

Kaikki eläinlajit

—

—

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpö-tila ja -aika. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpö-tila ja -aika.

| 2. | Lisäaineen vähimmäisannos, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 109 PMY/kg tuoretta ainesta. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäisannos, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 109 PMY/kg tuoretta ainesta.

| 3. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä. |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä.

19. marraskuuta 2022.

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

LIITE II

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY/kg tuoretta ainesta |
| Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet. |
| 1k20714 | — | Lactobacillus plantarum

  (NCIMB 30148) | | Lisäaineen koostumus:


  Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) -valmiste, joka sisältää vähintään 7 × 1010 PMY/g lisäainetta |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY/kg tuoretta ainesta

Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet.

1k20714

—

Lactobacillus plantarum

(NCIMB 30148)

Lisäaineen koostumus:

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) -valmiste, joka sisältää vähintään 7 × 1010 PMY/g lisäainetta

| | Vaikuttavan aineen ominaispiirteiden kuvaus:


  Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148) |
| --- | --- |

Vaikuttavan aineen ominaispiirteiden kuvaus:

Lactobacillus plantarum (NCIMB 30148)

| | Analyysimenetelmä
   (1) | Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787) |
| --- | --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1)

Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelymenetelmä (EN 15787)

| | Tunnistetiedot: pulssikenttäelektroforeesigenotyypitys (PFGE) |
| --- | --- |

Tunnistetiedot: pulssikenttäelektroforeesigenotyypitys (PFGE)

Kaikki eläinlajit

—

—

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpö-tila ja -aika. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpö-tila ja -aika.

| 2. | Lisäaineen vähimmäisannos, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 109 PMY/kg tuoretta ainesta. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen vähimmäisannos, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 1 × 109 PMY/kg tuoretta ainesta.

| 3. | Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä. |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus: käsittelyn aikana on suositeltavaa käyttää hengityssuojaa sekä käsineitä.

19. marraskuuta 2022

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/21

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 842/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmisteen hyväksymisestä koirien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Bayer Animal Health GmbH)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmisteen, CAS-numero 6487-39-4, hyväksymistä varten on tehty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmisteen, CAS-numero 6487-39-4, hyväksymistä varten on tehty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmisteen, CAS-numero 6487-39-4, hyväksymistä koirien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmisteen, CAS-numero 6487-39-4, hyväksymistä koirien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”.

| (4) | Kyseisen valmisteen käyttö hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi kissojen ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 163/2008 (2). |
| --- | --- |

(4)

Kyseisen valmisteen käyttö hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi kissojen ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 163/2008 (2).

| (5) | Lantaanikarbonaattioktahydraatin, CAS-numero 6487-39-4, hyväksymistä koirien ruokinnassa koskevan hakemuksen tueksi on toimitettu uusia tietoja. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 6 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan lausunnossa, että lantaanikarbonaattioktahydraatti ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti kohdelajiin (3). Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että lantaanikarbonaattioktahydraatti voi vähentää fosforin biologista käytettävyyttä täysikasvuisilla koirilla. Se ei kuitenkaan voinut antaa pitkän aikavälin vaikutuksia koskevaa lausuntoa. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritellään rehusta. |
| --- | --- |

(5)

Lantaanikarbonaattioktahydraatin, CAS-numero 6487-39-4, hyväksymistä koirien ruokinnassa koskevan hakemuksen tueksi on toimitettu uusia tietoja. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 6 päivänä maaliskuuta 2012 antamassaan lausunnossa, että lantaanikarbonaattioktahydraatti ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti kohdelajiin (3). Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että lantaanikarbonaattioktahydraatti voi vähentää fosforin biologista käytettävyyttä täysikasvuisilla koirilla. Se ei kuitenkaan voinut antaa pitkän aikavälin vaikutuksia koskevaa lausuntoa. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritellään rehusta.

| (6) | Lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmisteen, CAS-numero 6487-39-4, arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi hyväksyttävä. On aiheellista säätää markkinoille saattamisen jälkeisestä seurannasta mahdollisten pitkän aikavälin haittavaikutusten osalta. |
| --- | --- |

(6)

Lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmisteen, CAS-numero 6487-39-4, arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi hyväksyttävä. On aiheellista säätää markkinoille saattamisen jälkeisestä seurannasta mahdollisten pitkän aikavälin haittavaikutusten osalta.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” kuuluva liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUVL L 50, 23.2.2008, s. 3.

2

(3)  EFSA Journal 2012; 10(3):2618.

3

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet (vähentää fosforin erittymistä virtsan kautta) |
| 4d1 | Bayer Animal Health GmbH | Lantaanikarbonaattioktahydraatti | | Lisäaineen koostumus | Lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmiste. |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet (vähentää fosforin erittymistä virtsan kautta)

4d1

Bayer Animal Health GmbH

Lantaanikarbonaattioktahydraatti

Lisäaineen koostumus

Lantaanikarbonaattioktahydraatti-valmiste.

| | Vähintään 85 % lantaanikarbonaattioktahydraattia tehoaineena. |
| --- | --- |

Vähintään 85 % lantaanikarbonaattioktahydraattia tehoaineena.

| | Vaikuttavan aineen ominaispiirteiden kuvaus | Lantaanikarbonaattioktahydraatti |
| --- | --- | --- |

Vaikuttavan aineen ominaispiirteiden kuvaus

Lantaanikarbonaattioktahydraatti

| | La2 (CO3)3 · 8H2O |
| --- | --- |

La2 (CO3)3 · 8H2O

| | CAS-numero 6487-39-4 |
| --- | --- |

CAS-numero 6487-39-4

| | Analyysimenetelmä
   (1) | Karbonaattipitoisuuden määrittäminen rehun lisäaineesta:
  Yhteisön määritysmenetelmä (komission asetus (EY) N:o 152/2009) (2) |
| --- | --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1)

Karbonaattipitoisuuden määrittäminen rehun lisäaineesta:

Yhteisön määritysmenetelmä (komission asetus (EY) N:o 152/2009) (2)

| | Lantaanipitoisuuden määrittäminen rehun lisäaineesta ja rehusta: Induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES). |
| --- | --- |

Lantaanipitoisuuden määrittäminen rehun lisäaineesta ja rehusta: Induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES).

Koirat

—

1 500

7 500

Edellytetään markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa kroonisten haittavaikutusten osalta.

Lisäaineen käyttöohjeissa:

| — | täysikasvuisille koirille; |
| --- | --- |

—

täysikasvuisille koirille;

| — | suositeltava annostelu kosteaan rehuun, jonka kuiva-ainepitoisuus on 20–25 %: 340–2 100 mg/kg; |
| --- | --- |

—

suositeltava annostelu kosteaan rehuun, jonka kuiva-ainepitoisuus on 20–25 %: 340–2 100 mg/kg;

| — | vältettävä samanaikaista käyttöä rehun kanssa, jonka fosforipitoisuus on suuri. |
| --- | --- |

—

vältettävä samanaikaista käyttöä rehun kanssa, jonka fosforipitoisuus on suuri.

9. lokakuuta 2022

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta rehun lisäaineita käsittelevän vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

(2)  EUVL L 54, 26.2.2009, s. 1.

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 843/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin hyväksymisestä siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, teuraaksi, siitoseläimiksi ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten lintulajien sekä koristetarkoituksissa pidettävien lintujen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija BASF SE)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koski Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksymistä. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koski Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksymistä. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksymistä kananuorikoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, teuraaksi, siitoseläimiksi ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten lintulajien sekä koristetarkoituksissa pidettävien lintujen rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksymistä kananuorikoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, teuraaksi, siitoseläimiksi ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten lintulajien sekä koristetarkoituksissa pidettävien lintujen rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”.

| (4) | Kyseisen valmisteen käyttö hyväksyttiin broilerien ja ankkojen rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1096/2009 (2) ja lihakalkkunoiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1380/2007 (3) kymmeneksi vuodeksi. |
| --- | --- |

(4)

Kyseisen valmisteen käyttö hyväksyttiin broilerien ja ankkojen rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1096/2009 (2) ja lihakalkkunoiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1380/2007 (3) kymmeneksi vuodeksi.

| (5) | Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksymistä kananuorikoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, teuraaksi, siitoseläimiksi ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten lintulajien sekä koristetarkoituksissa pidettävien lintujen rehun lisäaineena koskevan hakemuksen tueksi toimitettiin uusia tietoja. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 2 päivänä helmikuuta 2012 antamassaan lausunnossa (4), että Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin (EC 3.2.1.8) käyttö ei ehdotettujen edellytysten mukaisena vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että sen käyttö voi parantaa rehun hyötysuhdetta kaikkien kohdelajien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lausunnossa vahvistetaan myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun yhteisön vertailulaboratorion toimittama rehun lisäaineen analyysimenetelmää koskeva raportti. |
| --- | --- |

(5)

Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin (EC 3.2.1.8) hyväksymistä kananuorikoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden, teuraaksi, siitoseläimiksi ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten lintulajien sekä koristetarkoituksissa pidettävien lintujen rehun lisäaineena koskevan hakemuksen tueksi toimitettiin uusia tietoja. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 2 päivänä helmikuuta 2012 antamassaan lausunnossa (4), että Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin (EC 3.2.1.8) käyttö ei ehdotettujen edellytysten mukaisena vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että sen käyttö voi parantaa rehun hyötysuhdetta kaikkien kohdelajien osalta. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lausunnossa vahvistetaan myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun yhteisön vertailulaboratorion toimittama rehun lisäaineen analyysimenetelmää koskeva raportti.

| (6) | Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin (EC 3.2.1.8) arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(6)

Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasin (EC 3.2.1.8) arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUVL L 301, 17.11.2009, s. 3.

2

(3)  EUVL L 309, 27.11.2007, s. 21.

3

(4)  EFSA Journal 2012; 10(2):2575.

4

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a62 | BASF SE | Endo-1,4-beetaksylanaasi
  EC 3.2.1.8 | | Lisäaineen koostumus


  Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on: | kiinteänä: 5 600 TXU (1)/g |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a62

BASF SE

Endo-1,4-beetaksylanaasi

EC 3.2.1.8

Lisäaineen koostumus

Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:

kiinteänä: 5 600 TXU (1)/g

| | nestemäisenä: 5 600 TXU/ml |
| --- | --- |

nestemäisenä: 5 600 TXU/ml

| | Tehoaineen kuvaus:


  Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottama endo-1,4-beeta-ksylanaasi |
| --- | --- |

Tehoaineen kuvaus:

Aspergillus niger (CBS 109.713) -organismin tuottama endo-1,4-beeta-ksylanaasi

| | Analyysimenetelmä
   (2)

  Viskosimetrinen menetelmä, joka perustuu viskositeetin vähenemiseen endo-1,4-beetaksylanaasin vaikuttaessa ksylaania sisältävään substraattiin (vehnän arabinoksylaani) (pH 3,5 ja lämpötila 55 °C). |
| --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (2)

Viskosimetrinen menetelmä, joka perustuu viskositeetin vähenemiseen endo-1,4-beetaksylanaasin vaikuttaessa ksylaania sisältävään substraattiin (vehnän arabinoksylaani) (pH 3,5 ja lämpötila 55 °C).

Siitoseläimiksi kasvatettavat kalkkunat

—

560 TXU

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltu enimmäisannos kiloa täysrehua kohti kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lajien osalta: 840 TXU |
| --- | --- |

2.

Suositeltu enimmäisannos kiloa täysrehua kohti kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lajien osalta: 840 TXU

| 3. | Käytetään rehuissa, joissa on paljon tärkkelystä ja muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa beeta-glukaaneja ja arabinoksylaaneja). |
| --- | --- |

3.

Käytetään rehuissa, joissa on paljon tärkkelystä ja muita polysakkarideja kuin tärkkelystä (pääasiassa beeta-glukaaneja ja arabinoksylaaneja).

9. lokakuuta 2022

Koristetarkoituksissa pidettävät linnut, toissijaiset lintulajit ankkoja ja munivaa siipikarjaa lukuun ottamatta

280 TXU

---

(1)  1 TXU on entsyymimäärä, joka vapauttaa vehnän arabinoksylaanista 5 mikromoolia pelkistäviä sokereita (ksyloosiekvivalentteina) minuutissa (pH 3,5 ja lämpötila 55 °C).

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/26

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 844/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetään, että tehoaineen hyväksyntä voidaan uusia sen voimassaolon päättyessä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetään, että tehoaineen hyväksyntä voidaan uusia sen voimassaolon päättyessä.

| (2) | On aiheellista vahvistaa uusimismenettelyn täytäntöön panemiseksi tarvittavat säännökset. |
| --- | --- |

(2)

On aiheellista vahvistaa uusimismenettelyn täytäntöön panemiseksi tarvittavat säännökset.

| (3) | Erityisesti olisi vahvistettava määräajat uusimismenettelyn eri vaiheita varten, jotta varmistetaan menettelyn moitteeton sujuvuus. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti olisi vahvistettava määräajat uusimismenettelyn eri vaiheita varten, jotta varmistetaan menettelyn moitteeton sujuvuus.

| (4) | Olisi vahvistettava uusimista koskevan hakemuksen luottamuksellisuutta ja julkaisemista sekä täydentäviä asiakirja-aineistoja ja niiden päivityksiä koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(4)

Olisi vahvistettava uusimista koskevan hakemuksen luottamuksellisuutta ja julkaisemista sekä täydentäviä asiakirja-aineistoja ja niiden päivityksiä koskevat säännöt.

| (5) | Olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat uusimista koskevan hakemuksen jättämistä sekä sen sisältöä ja muotoa. Hakijoilla olisi oltava velvollisuus perustella uusien tietojen toimittaminen, ja niiden olisi lueteltava erikseen selkärankaisia eläimiä koskevat tutkimukset, jotka ne aikovat toimittaa. |
| --- | --- |

(5)

Olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat uusimista koskevan hakemuksen jättämistä sekä sen sisältöä ja muotoa. Hakijoilla olisi oltava velvollisuus perustella uusien tietojen toimittaminen, ja niiden olisi lueteltava erikseen selkärankaisia eläimiä koskevat tutkimukset, jotka ne aikovat toimittaa.

| (6) | Olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat esittelevän jäsenvaltion suorittamaa hakemuksen tarkistamista. |
| --- | --- |

(6)

Olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat esittelevän jäsenvaltion suorittamaa hakemuksen tarkistamista.

| (7) | Uusimismenettelyn moitteettoman sujuvuuden varmistamiseksi esittelevän jäsenvaltion olisi hakijan pyynnöstä järjestettävä ennen täydentävän asiakirja-aineiston toimittamista tapaaminen hakemuksesta keskustelemista varten. |
| --- | --- |

(7)

Uusimismenettelyn moitteettoman sujuvuuden varmistamiseksi esittelevän jäsenvaltion olisi hakijan pyynnöstä järjestettävä ennen täydentävän asiakirja-aineiston toimittamista tapaaminen hakemuksesta keskustelemista varten.

| (8) | Uusimista varten toimitettavien täydentävien asiakirja-aineistojen olisi erityisesti sisällettävä tarvittavat uudet tiedot ja uudet riskinarvioinnit ja osoitettava, miksi kyseiset tiedot ja riskinarvioinnit ovat tarpeellisia. |
| --- | --- |

(8)

Uusimista varten toimitettavien täydentävien asiakirja-aineistojen olisi erityisesti sisällettävä tarvittavat uudet tiedot ja uudet riskinarvioinnit ja osoitettava, miksi kyseiset tiedot ja riskinarvioinnit ovat tarpeellisia.

| (9) | Olisi vahvistettava säännöt, joiden mukaan esittelevä jäsenvaltio määrittää, voidaanko hakemus ottaa käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

(9)

Olisi vahvistettava säännöt, joiden mukaan esittelevä jäsenvaltio määrittää, voidaanko hakemus ottaa käsiteltäväksi.

| (10) | Jos yhtäkään toimitetuista hakemuksista ei voida ottaa käsiteltäväksi, komission olisi annettava asetus asianomaisen tehoaineen hyväksynnän uusimatta jättämisestä. |
| --- | --- |

(10)

Jos yhtäkään toimitetuista hakemuksista ei voida ottaa käsiteltäväksi, komission olisi annettava asetus asianomaisen tehoaineen hyväksynnän uusimatta jättämisestä.

| (11) | Olisi vahvistettava säännöt tehoaineen riippumattoman, objektiivisen ja avoimen arvioinnin varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Olisi vahvistettava säännöt tehoaineen riippumattoman, objektiivisen ja avoimen arvioinnin varmistamiseksi.

| (12) | Hakijalle, jäsenvaltioille, esittelevää jäsenvaltiota lukuun ottamatta, ja kansalaisille olisi annettava mahdollisuus esittää huomautuksia uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksesta. |
| --- | --- |

(12)

Hakijalle, jäsenvaltioille, esittelevää jäsenvaltiota lukuun ottamatta, ja kansalaisille olisi annettava mahdollisuus esittää huomautuksia uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksesta.

| (13) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi annettava päätelmiä ja järjestettävä asiantuntijoiden kuulemisia, paitsi jos komissio ilmoittaa, että päätelmät eivät ole tarpeen. |
| --- | --- |

(13)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen olisi annettava päätelmiä ja järjestettävä asiantuntijoiden kuulemisia, paitsi jos komissio ilmoittaa, että päätelmät eivät ole tarpeen.

| (14) | Olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat uusimista koskevaa kertomusta ja asetuksen antamista tehoaineen hyväksynnän uusimisesta. |
| --- | --- |

(14)

Olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat uusimista koskevaa kertomusta ja asetuksen antamista tehoaineen hyväksynnän uusimisesta.

| (15) | Tehoaineiden toisen ryhmän neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevan menettelyn vahvistamisesta ja kyseisiä aineita koskevan luettelon laatimisesta 7 päivänä joulukuuta 2010 annettua komission asetusta (EU) N:o 1141/2010 (2) olisi edelleen sovellettava sen liitteessä I lueteltujen tehoaineiden hyväksynnän uusimisen osalta. |
| --- | --- |

(15)

Tehoaineiden toisen ryhmän neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämisen uusimista koskevan menettelyn vahvistamisesta ja kyseisiä aineita koskevan luettelon laatimisesta 7 päivänä joulukuuta 2010 annettua komission asetusta (EU) N:o 1141/2010 (2) olisi edelleen sovellettava sen liitteessä I lueteltujen tehoaineiden hyväksynnän uusimisen osalta.

| (16) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1   LUKU

OTTAMINEN KÄSITELTÄVÄKSI

1   JAKSO

Uusimista koskeva hakemus

1 artikla

Hakemuksen toimittaminen

1.   Tehoaineen tuottajan on toimitettava tehoaineen hyväksynnän uusimista koskeva hakemus komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 686/2012 (3) olevan liitteen toisessa sarakkeessa vahvistetulle esittelevälle jäsenvaltiolle ja kyseisen liitteen kolmannessa sarakkeessa vahvistetulle rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle viimeistään kolme vuotta ennen hyväksynnän voimassaolon päättymistä.

Hakemusta toimittaessaan hakija voi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti pyytää, että tietyt tiedot pidetään luottamuksellisina. Tässä tapauksessa hakijan on esitettävä kyseiset hakemuksen osat erikseen ja perusteltava luottamuksellisuutta koskeva pyyntönsä.

Hakijan on samanaikaisesti toimitettava mahdolliset asetuksen (EY) N:o 1107/2009 59 artiklan mukaiset tietosuojaa koskevat vaatimukset.

2.   Hakijan on toimitettava jäljennös hakemuksesta komissiolle, muille jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, mukaan lukien tiedot niistä hakemuksen osista, joiden osalta on esitetty 1 kohdassa tarkoitettu luottamuksellisuutta koskeva pyyntö.

3.   Tuottajien tämän asetuksen noudattamista varten nimeämä tuottajajärjestö voi toimittaa yhteisen hakemuksen.

2 artikla

Hakemuksen muoto ja sisältö

1.   Hakemus on toimitettava liitteessä vahvistetussa muodossa.

2.   Hakemuksessa on lueteltava uudet tiedot, jotka hakija aikoo toimittaa. Sen on osoitettava, että kyseiset tiedot ovat tarpeellisia asetuksen (EY) N:o 1107/2009 15 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

Hakemuksessa on lueteltava erikseen selkärankaisia eläimiä koskevat uudet tutkimukset, jotka hakija aikoo toimittaa.

3 artikla

Hakemuksen tarkistaminen

1.   Jos hakemus on toimitettu 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn päivämäärään mennessä ja se sisältää kaikki 2 artiklassa säädetyt tiedot, esittelevän jäsenvaltion on kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta ilmoitettava hakijalle, rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle, komissiolle ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle hakemuksen vastaanottamispäivä sekä se, että hakemus on toimitettu 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn päivämäärään mennessä ja että se sisältää kaikki 2 artiklassa säädetyt tiedot.

Esittelevän jäsenvaltion on arvioitava luottamuksellisuutta koskeva pyyntö. Esittelevän jäsenvaltion on päätettävä tietoihin tutustumista koskevan pyynnön johdosta, mitkä tiedot pidetään luottamuksellisina.

2.   Jos hakemus on toimitettu 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun päivämäärään mennessä mutta yksi tai useampi 2 artiklassa säädetyistä tiedoista puuttuu, esittelevän jäsenvaltion on kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta ilmoitettava hakijalle, mitkä tiedot puuttuvat, ja asetettava 14 päivän määräaika, jonka kuluessa kyseiset tiedot on toimitettava esittelevälle jäsenvaltiolle ja rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle.

Jos hakemus sisältää kyseisen määräajan lopussa kaikki 2 artiklassa säädetyt tiedot, esittelevän jäsenvaltion on viipymättä edettävä 1 kohdan mukaisesti.

3.   Jos hakemusta ei ole toimitettu 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn päivämäärään mennessä tai jos hakemus ei puuttuvien tietojen toimittamiselle 2 kohdan mukaisesti asetetun määräajan lopussa edelleenkään sisällä kaikkia 2 artiklassa säädettyjä tietoja, esittelevän jäsenvaltion on ilmoitettava viipymättä hakijalle, rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle, komissiolle, muille jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle, että hakemusta ei oteta käsiteltäväksi ja syyt siihen, miksi sitä ei oteta käsiteltäväksi.

4.   14 päivän kuluessa sen tiedon vastaanottamisesta, että hakemus on toimitettu 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn päivämäärään mennessä ja että se sisältää kaikki 2 artiklassa säädetyt tiedot, hakijan on toimitettava elintarviketurvallisuusviranomaiselle hakemuksesta jäljennös, mukaan lukien tiedot niistä hakemuksen osista, joiden osalta hakija on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti esittänyt luottamuksellisuutta koskevan pyynnön ja sen perustelut.

Hakijan on samanaikaisesti toimitettava elintarviketurvallisuusviranomaiselle hakemus, josta on jätetty pois tiedot, joiden osalta hakija on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti esittänyt luottamuksellisuutta koskevan pyynnön ja sen perustelut.

5.   Jos 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn päivämäärään mennessä on toimitettu erikseen vähintään kaksi samaa tehoainetta koskevaa hakemusta ja kyseiset hakemukset sisältävät kaikki 2 artiklassa säädetyt tiedot, esittelevän jäsenvaltion on ilmoitettava kunkin hakijan yhteystiedot muille hakijoille.

6.   Komissio julkaisee jokaisen tehoaineen osalta niiden hakijoiden nimet ja osoitteet, joiden hakemukset on toimitettu 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn päivämäärään mennessä ja sisältävät kaikki 2 artiklassa säädetyt tiedot.

4 artikla

Täydentävien asiakirja-aineistojen toimittamista edeltävä yhteydenpito

Hakija voi pyytää kokousta esittelevän jäsenvaltion ja rinnakkaisesittelijänä toimivan jäsenvaltion kanssa hakemuksesta keskustelemiseksi.

Jos tällaista edeltävää yhteydenpitoa pyydetään, sen on tapahduttava ennen 6 artiklassa säädettyä täydentävien asiakirja-aineistojen toimittamista.

5 artikla

Hakemukseen tutustuminen

Elintarviketurvallisuusviranomaisen on hakemuksen vastaanotettuaan saatettava 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti hakemus viipymättä julkisesti saataville lukuun ottamatta tietoja, joiden osalta hakija on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti esittänyt luottamuksellisuutta koskevan pyynnön ja sen perustelut, ellei niiden julkistaminen ole välttämätöntä erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi.

2   JAKSO

Täydentävät asiakirja-aineistot

6 artikla

Täydentävien asiakirja-aineistojen toimittaminen

1.   Jos esittelevä jäsenvaltio on ilmoittanut hakijalle 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että sen hakemus on toimitettu 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn päivämäärään mennessä ja että se sisältää kaikki 2 artiklassa säädetyt tiedot, hakijan on toimitettava täydentävät asiakirjat esittelevälle jäsenvaltiolle, rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle, komissiolle ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle.

2.   Täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän ja täydentävän täydellisen asiakirja-aineiston sisällön on oltava 7 artiklan mukainen.

3.   Täydentävät asiakirja-aineistot on toimitettava viimeistään 30 kuukautta ennen hyväksynnän voimassaolon päättymistä.

4.   Jos saman tehoaineen hyväksynnän uusimista pyytää useampi kuin yksi hakija, kyseisten hakijoiden on toteutettava kaikki kohtuudenmukaiset toimet toimittaakseen asiakirja-aineistonsa yhdessä.

Jos kaikki kyseessä olevat hakijat eivät toimita asiakirja-aineistojaan yhdessä, syyt tähän on ilmoitettava asiakirjoissa.

5.   Toimittaessaan täydentäviä asiakirja-aineistoja hakija voi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti pyytää, että tietyt tiedot, mukaan lukien asiakirja-aineiston tietyt osat, pidetään luottamuksellisina, ja jättää nämä tiedot fyysisesti erilleen.

7 artikla

Täydentävien asiakirja-aineistojen sisältö

1.   Täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän on sisällettävä:

| a) | jäljennös hakemuksesta; |
| --- | --- |

a)

jäljennös hakemuksesta;

| b) | jos hakija toimii yhdessä yhden tai useamman muun hakijan kanssa tai jos hakija korvataan yhdellä tai useammalla muulla hakijalla, kyseisen hakijan tai kyseisten muiden hakijoiden nimi ja osoite ja tarvittaessa 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tuottajajärjestön nimi; |
| --- | --- |

b)

jos hakija toimii yhdessä yhden tai useamman muun hakijan kanssa tai jos hakija korvataan yhdellä tai useammalla muulla hakijalla, kyseisen hakijan tai kyseisten muiden hakijoiden nimi ja osoite ja tarvittaessa 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tuottajajärjestön nimi;

| c) | tiedot, jotka koskevat vähintään yhden kyseistä tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen yhtä tai useampaa edustavaa käyttötarkoitusta jollakin laajalti viljellyllä viljelykasvilla kullakin vyöhykkeellä ja joista käy ilmi, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit täyttyvät; jos toimitetut tiedot eivät kata kaikkia vyöhykkeitä tai eivät koske laajalti viljeltyä viljelykasvia, on esitettävä perustelut; |
| --- | --- |

c)

tiedot, jotka koskevat vähintään yhden kyseistä tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen yhtä tai useampaa edustavaa käyttötarkoitusta jollakin laajalti viljellyllä viljelykasvilla kullakin vyöhykkeellä ja joista käy ilmi, että asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit täyttyvät; jos toimitetut tiedot eivät kata kaikkia vyöhykkeitä tai eivät koske laajalti viljeltyä viljelykasvia, on esitettävä perustelut;

| d) | tiedot ja riskinarvioinnit, jotka eivät olleet osa hyväksyntää koskevaa asiakirja-aineistoa tai myöhempää uusimista koskevia asiakirja-aineistoja ja jotka ovat tarpeellisia:






  i) | niiden muutosten huomioon ottamiseksi, joita oikeudellisissa vaatimuksissa on tapahtunut kyseisen tehoaineen hyväksymisen tai hyväksynnän viimeisimmän uusimisen jälkeen; |
| --- | --- | --- |

d)

tiedot ja riskinarvioinnit, jotka eivät olleet osa hyväksyntää koskevaa asiakirja-aineistoa tai myöhempää uusimista koskevia asiakirja-aineistoja ja jotka ovat tarpeellisia:

i)

niiden muutosten huomioon ottamiseksi, joita oikeudellisissa vaatimuksissa on tapahtunut kyseisen tehoaineen hyväksymisen tai hyväksynnän viimeisimmän uusimisen jälkeen;

| ii) | niiden muutosten huomioon ottamiseksi, joita tieteellisessä ja teknisessä tietämyksessä on tapahtunut kyseisen tehoaineen hyväksymisen tai hyväksynnän viimeisimmän uusimisen jälkeen; |
| --- | --- |

ii)

niiden muutosten huomioon ottamiseksi, joita tieteellisessä ja teknisessä tietämyksessä on tapahtunut kyseisen tehoaineen hyväksymisen tai hyväksynnän viimeisimmän uusimisen jälkeen;

| iii) | edustavissa käyttötarkoituksissa tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi; tai |
| --- | --- |

iii)

edustavissa käyttötarkoituksissa tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi; tai

| iv) | koska hakemus koskee muutettua uusimista; |
| --- | --- |

iv)

koska hakemus koskee muutettua uusimista;

| e) | asetuksen (EY) N:o 1107/2009 piiriin kuuluvia tehoaineita koskevat tietovaatimukset vahvistavan asetuksen mukaisesti sitä tehoainetta koskevien tietovaatimusten kunkin kohdan osalta, josta tarvitaan uusia tietoja d alakohdan mukaisesti, testien ja tutkimusten tiivistelmät ja tulokset, niiden omistajan nimi sekä sen henkilön tai laitoksen nimi, joka ne on suorittanut, sekä syy siihen, miksi kukin testi tai tutkimus on tarpeellinen; |
| --- | --- |

e)

asetuksen (EY) N:o 1107/2009 piiriin kuuluvia tehoaineita koskevat tietovaatimukset vahvistavan asetuksen mukaisesti sitä tehoainetta koskevien tietovaatimusten kunkin kohdan osalta, josta tarvitaan uusia tietoja d alakohdan mukaisesti, testien ja tutkimusten tiivistelmät ja tulokset, niiden omistajan nimi sekä sen henkilön tai laitoksen nimi, joka ne on suorittanut, sekä syy siihen, miksi kukin testi tai tutkimus on tarpeellinen;

| f) | asetuksen (EY) N:o 1107/2009 piiriin kuuluvia kasvinsuojeluaineita koskevat tietovaatimukset vahvistavan asetuksen mukaisesti sitä kasvinsuojeluainetta koskevien tietovaatimusten kunkin kohdan osalta, josta tarvitaan uusia tietoja d alakohdan mukaisesti, testien ja tutkimusten tiivistelmät ja tulokset, niiden omistajan nimi sekä sen henkilön tai laitoksen nimi, joka on suorittanut testit ja tutkimukset, yhden tai useamman sallittuja käyttötarkoituksia edustavan kasvinsuojeluaineen osalta sekä syy siihen, miksi kukin testi tai tutkimus on tarpeellinen; |
| --- | --- |

f)

asetuksen (EY) N:o 1107/2009 piiriin kuuluvia kasvinsuojeluaineita koskevat tietovaatimukset vahvistavan asetuksen mukaisesti sitä kasvinsuojeluainetta koskevien tietovaatimusten kunkin kohdan osalta, josta tarvitaan uusia tietoja d alakohdan mukaisesti, testien ja tutkimusten tiivistelmät ja tulokset, niiden omistajan nimi sekä sen henkilön tai laitoksen nimi, joka on suorittanut testit ja tutkimukset, yhden tai useamman sallittuja käyttötarkoituksia edustavan kasvinsuojeluaineen osalta sekä syy siihen, miksi kukin testi tai tutkimus on tarpeellinen;

| g) | tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu todennettu näyttö; |
| --- | --- |

g)

tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu todennettu näyttö;

| h) | kunkin selkärankaisilla eläimillä tehtävän testin tai tutkimuksen osalta selvitys selkärankaisilla eläimillä tehtävien kokeiden välttämiseksi suoritetuista toimista; |
| --- | --- |

h)

kunkin selkärankaisilla eläimillä tehtävän testin tai tutkimuksen osalta selvitys selkärankaisilla eläimillä tehtävien kokeiden välttämiseksi suoritetuista toimista;

| i) | tarvittaessa jäljennös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (4) 7 artiklassa tarkoitetusta jäämien enimmäismääriä koskevasta hakemuksesta; |
| --- | --- |

i)

tarvittaessa jäljennös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (4) 7 artiklassa tarkoitetusta jäämien enimmäismääriä koskevasta hakemuksesta;

| j) | tarvittaessa jäljennös luokitusta koskevasta ehdotuksesta, jos katsotaan, että aine on luokiteltava tai uudelleenluokiteltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (5) mukaisesti; |
| --- | --- |

j)

tarvittaessa jäljennös luokitusta koskevasta ehdotuksesta, jos katsotaan, että aine on luokiteltava tai uudelleenluokiteltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (5) mukaisesti;

| k) | kaikkia toimitettuja tietoja koskeva arviointi; |
| --- | --- |

k)

kaikkia toimitettuja tietoja koskeva arviointi;

| l) | tarkistuslista, josta käy ilmi, että 3 kohdassa tarkoitettu täydentävä asiakirja-aineisto on täydellinen ottaen huomioon haetut käyttötarkoitukset, ja jossa ilmoitetaan, mitkä tiedot ovat uusia; |
| --- | --- |

l)

tarkistuslista, josta käy ilmi, että 3 kohdassa tarkoitettu täydentävä asiakirja-aineisto on täydellinen ottaen huomioon haetut käyttötarkoitukset, ja jossa ilmoitetaan, mitkä tiedot ovat uusia;

| m) | tiivistelmät ja tulokset asetuksen (EY) N:o 1107/2009 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta vertaisarvioidusta vapaasti käytettävissä olevasta tieteellisestä aineistosta. |
| --- | --- |

m)

tiivistelmät ja tulokset asetuksen (EY) N:o 1107/2009 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta vertaisarvioidusta vapaasti käytettävissä olevasta tieteellisestä aineistosta.

2.   Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin käyttötarkoituksiin on tarvittaessa sisällytettävä hyväksyntää tai myöhempiä uusimisia varten arvioidut käyttötarkoitukset. Vähintään yksi 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista kasvinsuojeluaineista ei saa sisältää mitään muuta tehoainetta, jos on olemassa tällainen tuote edustavaa käyttötarkoitusta varten.

3.   Täydentävän täydellisen asiakirja-aineiston on sisällettävä kunkin 1 kohdan e, f ja m alakohdassa tarkoitetun testi- ja tutkimusraportin koko teksti.

Se ei saa sisältää raportteja testeistä tai tutkimuksista, joissa tehoainetta tai sitä sisältävää kasvinsuojeluainetta annetaan tarkoituksellisesti ihmisille.

8 artikla

Hakemuksen ottaminen käsiteltäväksi

1.   Jos täydentävät asiakirja-aineistot on toimitettu 6 artiklan 3 kohdassa säädettyyn päivämäärään mennessä ja ne sisältävät kaikki 7 artiklassa säädetyt tiedot, esittelevän jäsenvaltion on kuukauden määräajan kuluessa ilmoitettava hakijalle, rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle, komissiolle ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle täydentävien asiakirja-aineistojen vastaanottopäivä ja se, otetaanko hakemus käsiteltäväksi.

Esittelevän jäsenvaltion on arvioitava luottamuksellisuutta koskeva pyyntö. Esittelevän jäsenvaltion on päätettävä tietoihin tutustumista koskevan pyynnön johdosta, mitkä tiedot pidetään luottamuksellisina.

2.   Jos täydentävät asiakirja-aineistot on toimitettu 6 artiklan 3 kohdassa säädettyyn päivämäärään mennessä, mutta yksi tai useampi 7 artiklassa säädetyistä tiedoista puuttuu, esittelevän jäsenvaltion on kuukauden määräajan kuluessa täydentävien asiakirja-aineistojen vastaanottamisesta ilmoitettava hakijalle, mitkä tiedot puuttuvat, ja asetettava 14 päivän määräaika, jonka kuluessa kyseiset tiedot on toimitettava esittelevälle jäsenvaltiolle ja rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle.

Jos täydentävät asiakirja-aineistot sisältävät kyseisen määräajan lopussa kaikki 7 artiklassa säädetyt tiedot, esittelevän jäsenvaltion on viipymättä edettävä 1 kohdan mukaisesti.

3.   Saatuaan tiedon, että hakemus otetaan käsiteltäväksi, hakijan on välittömästi toimitettava täydentävät asiakirja-aineistot muille jäsenvaltioille, komissiolle ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle, mukaan lukien tiedot asiakirja-aineiston niistä osista, joiden osalta hakija on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti esittänyt luottamuksellisuutta koskevan pyynnön ja sen perustelut.

Hakijan on samanaikaisesti toimitettava täydentävien asiakirja-aineistojen tiivistelmät elintarviketurvallisuusviranomaiselle, lukuun ottamatta tietoja, joiden osalta hakija on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti esittänyt luottamuksellisuutta koskevan pyynnön ja sen perustelut.

4.   Elintarviketurvallisuusviranomaisen on viipymättä saatettava täydentävien asiakirja-aineistojen tiivistelmät julkisesti saataville lukuun ottamatta tietoja, joiden osalta hakija on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti esittänyt luottamuksellisuutta koskevan pyynnön ja sen perustelut, ellei kyseisten tietojen julkistaminen ole välttämätöntä erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi.

5.   Hakijan on elintarviketurvallisuusviranomaisen tai jäsenvaltion pyynnöstä asetettava hyväksyntää ja hyväksynnän myöhempiä uusimisia varten toimitetut asiakirja-aineistot saataville, jos se voi saada ne käyttöönsä.

6.   Jos täydentäviä asiakirja-aineistoja ei ole toimitettu 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun päivämäärään mennessä tai jos täydentävät asiakirja-aineistot eivät puuttuvien tietojen toimittamiselle tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti asetetun määräajan päättyessä edelleenkään sisällä kaikkia 7 artiklassa säädettyjä tietoja, esittelevän jäsenvaltion on ilmoitettava viipymättä hakijalle, rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle, komissiolle, muille jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle, että hakemusta ei oteta käsiteltäväksi ja syyt siihen, miksi sitä ei oteta käsiteltäväksi.

9 artikla

Hakijan korvaaminen

Hakija voidaan korvata toisella tuottajalla kaikkien tämän asetuksen mukaisten oikeuksiensa ja velvollisuuksiensa suhteen siten, että hakija ja toinen tuottaja ilmoittavat asiasta esittelevälle jäsenvaltiolle yhteisellä ilmoituksella. Tässä tapauksessa hakijan ja toisen tuottajan on samanaikaisesti ilmoitettava korvaamisesta rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle, komissiolle, muille jäsenvaltioille, elintarviketurvallisuusviranomaiselle ja mahdollisille muille hakijoille, jotka ovat toimittaneet hakemuksen samasta tehoaineesta.

10 artikla

Hyväksynnän uusimatta jättämistä koskevan asetuksen antaminen

Komissio antaa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 20 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisen asetuksen tehoaineen hyväksynnän uusimatta jättämisestä, jos yhtään toimitetuista kyseistä tehoainetta koskevista hakemuksista ei oteta käsiteltäväksi tämän asetuksen 3 artiklan 3 kohdan tai 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

2   LUKU

ARVIOINTI

11 artikla

Esittelevän jäsenvaltion ja rinnakkaisesittelijänä toimivan jäsenvaltion suorittama arviointi

1.   Jos hakemus otetaan käsiteltäväksi 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, esittelevän jäsenvaltion on rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuultuaan laadittava ja toimitettava komissiolle viimeistään 12 kuukautta 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun päivämäärän jälkeen kertomus, jossa arvioidaan, voidaanko tehoaineen olettaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit, jäljempänä ’uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnos’.

2.   Uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksen on myös sisällettävä:

| a) | hyväksynnän uusimista koskeva suositus; |
| --- | --- |

a)

hyväksynnän uusimista koskeva suositus;

| b) | suositus siitä, pitäisikö aine katsoa ”vähäriskiseksi” aineeksi, |
| --- | --- |

b)

suositus siitä, pitäisikö aine katsoa ”vähäriskiseksi” aineeksi,

| c) | suositus siitä, pitäisikö aine katsoa korvattavaksi aineeksi; |
| --- | --- |

c)

suositus siitä, pitäisikö aine katsoa korvattavaksi aineeksi;

| d) | tarvittaessa ehdotus jäämien enimmäismäärien asettamiseksi; |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa ehdotus jäämien enimmäismäärien asettamiseksi;

| e) | tarvittaessa tehoaineen luokitusta tai uudelleenluokitusta koskeva ehdotus asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa tehoaineen luokitusta tai uudelleenluokitusta koskeva ehdotus asetuksen (EY) N:o 1272/2008 mukaisesti;

| f) | päätelmät siitä, mitkä täydentäviin asiakirja-aineistoihin sisältyvistä uusista tutkimuksista ovat merkittäviä arvioinnin kannalta; |
| --- | --- |

f)

päätelmät siitä, mitkä täydentäviin asiakirja-aineistoihin sisältyvistä uusista tutkimuksista ovat merkittäviä arvioinnin kannalta;

| g) | suositus siitä, mistä kertomuksen osista olisi järjestettävä asiantuntijoiden kuuleminen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

suositus siitä, mistä kertomuksen osista olisi järjestettävä asiantuntijoiden kuuleminen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| h) | tarvittaessa ne seikat esittelevän jäsenvaltion tekemässä arvioinnissa, joista rinnakkaisesittelijänä toimiva jäsenvaltio ei ollut samaa mieltä. |
| --- | --- |

h)

tarvittaessa ne seikat esittelevän jäsenvaltion tekemässä arvioinnissa, joista rinnakkaisesittelijänä toimiva jäsenvaltio ei ollut samaa mieltä.

3.   Esittelevän jäsenvaltion on suoritettava riippumaton objektiivinen ja avoin arviointi tieteellisen ja teknisen nykytietämyksen perusteella. Siinä on otettava huomioon täydentävät asiakirja-aineistot sekä tarvittaessa hyväksyntää ja myöhempiä hyväksynnän uusimisia varten toimitetut asiakirja-aineistot.

4.   Esittelevän jäsenvaltion on ensin määritettävä, täyttyvätkö asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevassa 3.6.2, 3.6.3, 3.6.4 ja 3.7 kohdassa vahvistetut hyväksymiskriteerit.

Jos kyseiset kriteerit eivät täyty, uusimista koskeva arviointikertomuksen luonnos on rajoitettava koskemaan ainoastaan kyseisiä arvioinnin osia, paitsi jos sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklan 7 kohtaa.

5.   Jos esittelevä jäsenvaltio vaatii lisätietoja, sen on asetettava määräaika, jonka kuluessa hakijan on toimitettava kyseiset tiedot. Kyseinen määräaika ei saa pidentää 1 kohdassa säädettyä 12 kuukauden määräaikaa. Hakija voi pyytää asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti kyseisten tietojen pitämistä luottamuksellisina.

6.   Esittelevä jäsenvaltio voi kuulla elintarviketurvallisuusviranomaista ja pyytää teknisiä tai tieteellisiä lisätietoja muilta jäsenvaltioilta. Tällaiset kuulemiset ja pyynnöt eivät saa pidentää 1 kohdassa säädettyä 12 kuukauden määräaikaa.

7.   Tietoja, jotka hakija toimittaa pyytämättä tai tietojen toimittamiselle 5 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti asetetun määräajan jälkeen, ei oteta huomioon, paitsi jos ne on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1107/2009 56 artiklan mukaisesti.

8.   Toimittaessaan uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksen komissiolle esittelevän jäsenvaltion on pyydettävä hakijaa toimittamaan täydentävien asiakirja-aineistojen tiivistelmät, jotka on päivitetty sisällyttämällä niihin esittelevän jäsenvaltion 5 kohdan mukaisesti pyytämät tai asetuksen (EY) N:o 1107/2009 56 artiklan mukaisesti toimitetut lisätiedot, rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle, komissiolle, muille jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle.

Hakija voi pyytää asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti tällaisten tietojen pitämistä luottamuksellisina. Pyynnöt on osoitettava elintarviketurvallisuusviranomaiselle.

12 artikla

Uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnosta koskevat huomautukset

1.   Elintarviketurvallisuusviranomaisen on toimitettava esittelevältä jäsenvaltiolta saadun uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksen hakijalle ja muille jäsenvaltioille viimeistään 30. päivänä sen vastaanottamisen jälkeen.

2.   Elintarviketurvallisuusviranomaisen on asetettava uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksen julkisesti saataville annettuaan hakijalle kaksi viikkoa aikaa pyytää asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti, että uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksen tietyt osat pidetään luottamuksellisina.

3.   Elintarviketurvallisuusviranomaisen on myönnettävä kirjallisten huomautusten toimittamiselle 60 päivän määräajan, joka alkaa siitä päivästä, jona kertomus asetettiin julkisesti saataville. Huomautukset on toimitettava elintarviketurvallisuusviranomaiselle, joka kokoaa ja toimittaa huomautukset, myös omansa, komissiolle.

4.   Elintarviketurvallisuusviranomaisen on viipymättä saatettava täydentävien asiakirja-aineistojen päivitetyt tiivistelmät julkisesti saataville lukuun ottamatta tietoja, joiden osalta hakija on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti esittänyt luottamuksellisuutta koskevan pyynnön ja sen perustelut, ellei kyseisten tietojen julkistaminen ole välttämätöntä erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi.

13 artikla

Elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmä

1.   Elintarviketurvallisuusviranomaisen on tehtävä viiden kuukauden kuluessa 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä, ottaen huomioon senhetkisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen ja käyttäen täydentävien asiakirja-aineistojen toimittamisen ajankohtana sovellettavia ohjeasiakirjoja, päätelmä siitä, voidaanko tehoaineen olettaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit. Elintarviketurvallisuusviranomaisen on tarvittaessa kuultava asiantuntijoita, myös esittelevän jäsenvaltion ja rinnakkaisesittelijänä toimivan jäsenvaltion asiantuntijoita. Elintarviketurvallisuusviranomaisen on toimitettava päätelmänsä hakijalle, jäsenvaltioille ja komissiolle.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, komissio voi ilmoittaa elintarviketurvallisuusviranomaiselle välittömästi 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan päätyttyä, ettei päätelmä ole tarpeen.

2.   Annettuaan hakijalle kaksi viikkoa aikaa pyytää asetuksen (EY) N:o 1107/2009 63 artiklan mukaisesti, että päätelmän tietyt osat pidetään luottamuksellisina, elintarviketurvallisuusviranomaisen on asetettava päätelmä julkisesti saataville lukuun ottamatta tietoja, jotka elintarviketurvallisuusviranomainen on katsonut voitavan pitää luottamuksellisina, ellei niiden julkistaminen ole välttämätöntä erittäin tärkeän yleisen edun vuoksi.

3.   Jos elintarviketurvallisuusviranomainen katsoo, että hakijalta on välttämätöntä saada lisätietoja, sen on esittelevää jäsenvaltiota kuullen asetettava enintään kuukauden pituinen määräaika, jonka kuluessa hakijan on toimitettava lisätiedot jäsenvaltioille, komissiolle ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle. Esittelevän jäsenvaltion on 60 päivän kuluessa lisätietojen vastaanottamisesta arvioitava saadut tiedot ja lähetettävä arviointinsa elintarviketurvallisuusviranomaiselle.

Jos ensimmäistä alakohtaa sovelletaan, 1 kohdassa tarkoitettua määräaikaa pidennetään tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla ajanjaksoilla.

4.   Elintarviketurvallisuusviranomainen voi pyytää komissiota kuulemaan Euroopan unionin vertailulaboratoriota, joka on nimetty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (6) nojalla, tarkistamaan, onko hakijan ehdottama analyysimenetelmä jäämien määrittämiseksi tyydyttävä ja täyttääkö se asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 1 kohdan g alakohdan vaatimukset. Hakijan on Euroopan unionin vertailulaboratorion pyynnöstä toimitettava näytteitä ja analyyttisiä standardeja.

5.   Tietoja, jotka hakija toimittaa pyytämättä tai tietojen toimittamiselle 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti asetetun määräajan jälkeen, ei oteta huomioon, paitsi jos ne on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1107/2009 56 artiklan mukaisesti.

14 artikla

Uusimista koskeva kertomus ja uusimista koskeva asetus

1.   Komissio esittää asetuksen (EY) N:o 1107/2009 79 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle uusimista koskevan kertomuksen ja asetusluonnoksen kuuden kuukauden kuluessa elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmän vastaanottamisesta tai, jos tällaista elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmää ei ole, tämän asetuksen 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä.

Uusimista koskevassa kertomuksessa ja asetusluonnoksessa on otettava huomioon esittelevän jäsenvaltion laatima uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnos, tämän asetuksen 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut huomautukset ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmä, jos tällainen päätelmä on toimitettu.

Hakijalle on annettava mahdollisuus esittää huomautuksia uusimista koskevasta arviointikertomuksesta 14 päivän kuluessa.

2.   Uusimista koskevan arviointikertomuksen perusteella ja ottaen huomioon hakijan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa määräajassa toimittamat huomautukset komissio antaa asetuksen asetuksen (EY) N:o 1107/2009 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

3   LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

15 artikla

Siirtymäsäännökset

Asetusta (EU) N:o 1141/2010 sovelletaan edelleen sen liitteessä I lueteltujen tehoaineiden hyväksynnän uusimisen osalta.

16 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 322, 8.12.2010, s. 10.

2

(3)  EUVL L 200, 27.7.2012, s. 5.

3

(4)  EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1.

4

(5)  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

5

(6)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

6

---

LIITE

2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemuksen muoto

Hakemus on tehtävä kirjallisesti, ja hakijan on allekirjoitettava se ja lähetettävä se esittelevälle jäsenvaltiolle ja rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle.

Hakemuksesta on lähetettävä jäljennös komissiolle (osoite: European Commission, DG Health and Consumers, 1049 Brussels, Belgium), Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle (osoite: European Food Safety Authority, Via Carlo Magno 1/A, 43126 Parma, Italy) ja muille jäsenvaltioille.

MALLI

1.   Hakijaa koskevat tiedot

| 1.1 | Hakijan nimi ja osoite, mukaan lukien hakemuksesta ja tämän asetuksen mukaisista muista velvoitteista vastaavan luonnollisen henkilön nimi:






  1.1.1 | a) | Puhelin: |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Hakijan nimi ja osoite, mukaan lukien hakemuksesta ja tämän asetuksen mukaisista muista velvoitteista vastaavan luonnollisen henkilön nimi:

1.1.1

a)

Puhelin:

| b) | Sähköpostiosoite: |
| --- | --- |

b)

Sähköpostiosoite:

| 1.1.2 | a) | Yhteyshenkilö: |
| --- | --- | --- |

1.1.2

a)

Yhteyshenkilö:

| b) | Vaihtoehtoinen yhteyshenkilö: |
| --- | --- |

b)

Vaihtoehtoinen yhteyshenkilö:

2.   Tiedot tehoaineen tunnistamista varten

| 2.1 | Yleinen nimi (ehdotettu tai tarvittaessa ISO-hyväksytty), tarvittaessa mainittava mahdolliset tuottajan valmistamat muunnokset kuten suolat, esterit tai amiinit. |
| --- | --- |

2.1

Yleinen nimi (ehdotettu tai tarvittaessa ISO-hyväksytty), tarvittaessa mainittava mahdolliset tuottajan valmistamat muunnokset kuten suolat, esterit tai amiinit.

| 2.2 | Kemiallinen nimi (IUPAC- ja CAS-nimikkeistö). |
| --- | --- |

2.2

Kemiallinen nimi (IUPAC- ja CAS-nimikkeistö).

| 2.3 | CAS-, CIPAC- ja EY-numerot (jos saatavilla). |
| --- | --- |

2.3

CAS-, CIPAC- ja EY-numerot (jos saatavilla).

| 2.4 | Empiirinen kaava, rakennekaava, moolimassa. |
| --- | --- |

2.4

Empiirinen kaava, rakennekaava, moolimassa.

| 2.5 | Tehoaineen puhtauserittely g/kg, jonka on mahdollisuuksien mukaan oltava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (1) liitteessä luetellun kanssa samanlainen tai jo hyväksytty sitä vastaavaksi. |
| --- | --- |

2.5

Tehoaineen puhtauserittely g/kg, jonka on mahdollisuuksien mukaan oltava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (1) liitteessä luetellun kanssa samanlainen tai jo hyväksytty sitä vastaavaksi.

| 2.6 | Tehoaineen luokittelu ja merkinnät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (2) säännösten mukaisesti (terveys- ja ympäristövaikutukset). |
| --- | --- |

2.6

Tehoaineen luokittelu ja merkinnät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (2) säännösten mukaisesti (terveys- ja ympäristövaikutukset).

3.   Uudet tiedot

| 3.1 | Uudet tiedot, jotka aiotaan esittää, ja perustelut, joista käy ilmi, että ne katsotaan tarpeellisiksi, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1

Uudet tiedot, jotka aiotaan esittää, ja perustelut, joista käy ilmi, että ne katsotaan tarpeellisiksi, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| 3.2 | Luettelo selkärankaisilla eläimillä tehdyistä uusista tutkimuksista, jotka aiotaan esittää. |
| --- | --- |

3.2

Luettelo selkärankaisilla eläimillä tehdyistä uusista tutkimuksista, jotka aiotaan esittää.

| 3.3 | Uusia ja meneillään olevia tutkimuksia koskeva aikataulu. |
| --- | --- |

3.3

Uusia ja meneillään olevia tutkimuksia koskeva aikataulu.

Hakija vahvistaa, että edellä olevat hakemuksessa esitetyt tiedot ovat oikeita.

Päiväys ja (1.1 kohdassa tarkoitetun hakijan toimivaltaisen edustajan) allekirjoitus

---

(1)  EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1.

(2)  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/33

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 845/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Vireillepano

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä21 päivänä joulukuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä21 päivänä joulukuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa unioniin.

| (2) | Menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun Eurofer, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka edustaa huomattavaa osaa eli tässä tapauksessa yli 70:tä prosenttia tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaistuotannosta unionissa, oli jättänyt 7 päivänä marraskuuta 2011 asiaa koskevan valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn panemiseksi vireille. |
| --- | --- |

(2)

Menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun Eurofer, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka edustaa huomattavaa osaa eli tässä tapauksessa yli 70:tä prosenttia tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaistuotannosta unionissa, oli jättänyt 7 päivänä marraskuuta 2011 asiaa koskevan valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn panemiseksi vireille.

2.   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja niille tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Komissio ilmoitti myös tuottajille Kanadassa ja Etelä-Afrikan tasavallassa, jäljempänä ’Etelä-Afrikka’, joita esitettiin vireillepanoilmoituksessa mahdollisiksi vertailumaiksi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja niille tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Komissio ilmoitti myös tuottajille Kanadassa ja Etelä-Afrikan tasavallassa, jäljempänä ’Etelä-Afrikka’, joita esitettiin vireillepanoilmoituksessa mahdollisiksi vertailumaiksi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Koska vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

(4)

Koska vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliseltä ajalta.

| (5) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otokseen kuului kuusi unionin tuottajaa, joiden komissio tiesi tuottavan samankaltaista tuotetta ja jotka valittiin myynnin, tuotantomäärän, koon ja maantieteellisen sijaintinsa perusteella. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannosta oli 46 prosenttia ja unionin myynnistä 38 prosenttia. Vireillepanoilmoituksessa kehotettiin myös asianomaisia osapuolia esittämään kantansa alustavasta otoksesta. Yksi unionin tuottajista ilmoitti, että se ei halunnut osallistua otokseen, joten se korvattiin otoksessa seuraavaksi suurimmalla tuottajalla. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otokseen kuului kuusi unionin tuottajaa, joiden komissio tiesi tuottavan samankaltaista tuotetta ja jotka valittiin myynnin, tuotantomäärän, koon ja maantieteellisen sijaintinsa perusteella. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannosta oli 46 prosenttia ja unionin myynnistä 38 prosenttia. Vireillepanoilmoituksessa kehotettiin myös asianomaisia osapuolia esittämään kantansa alustavasta otoksesta. Yksi unionin tuottajista ilmoitti, että se ei halunnut osallistua otokseen, joten se korvattiin otoksessa seuraavaksi suurimmalla tuottajalla.

| (6) | 26 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella alustavasti otokseen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin. Yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei kuitenkaan toimittanut tarkkoja vientitietoja, mistä syystä se jätettiin otoksen ulkopuolelle. Kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka valittiin otokseen tämän jälkeen, peruuttivat yhteistyössä toimimisen. Sen vuoksi komissio päätti rajoittaa otoksen niihin kahteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka oli alun perin valittu otokseen ja joilla oli suurin vientimäärä unioniin. Niiden vientimäärän osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä on yli 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

26 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella alustavasti otokseen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin. Yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei kuitenkaan toimittanut tarkkoja vientitietoja, mistä syystä se jätettiin otoksen ulkopuolelle. Kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka valittiin otokseen tämän jälkeen, peruuttivat yhteistyössä toimimisen. Sen vuoksi komissio päätti rajoittaa otoksen niihin kahteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka oli alun perin valittu otokseen ja joilla oli suurin vientimäärä unioniin. Niiden vientimäärän osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä on yli 30 prosenttia.

| (7) | Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan viranomaisille ja muille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan luettuna yksi otokseen valittu, pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti tai yksilöllistä kohtelua, jos tutkimuksessa todettaisiin, että ne eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun myöntämisedellytyksiä. Näistä vientiä harjoittavista tuottajista yksi, jota ei ollut valittu otokseen, peruutti pyyntönsä myöhemmin. Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja pyysi pelkästään yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(7)

Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan viranomaisille ja muille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan luettuna yksi otokseen valittu, pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti tai yksilöllistä kohtelua, jos tutkimuksessa todettaisiin, että ne eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun myöntämisedellytyksiä. Näistä vientiä harjoittavista tuottajista yksi, jota ei ollut valittu otokseen, peruutti pyyntönsä myöhemmin. Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja pyysi pelkästään yksilöllistä kohtelua.

| (8) | Viisi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen otantaa ei enää katsottu tarpeelliseksi tuojien vähäisen määrän vuoksi. |
| --- | --- |

(8)

Viisi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen otantaa ei enää katsottu tarpeelliseksi tuojien vähäisen määrän vuoksi.

| (9) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle Kiinassa, 14 muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka olivat pyytäneet niitä, neljälle tuottajalle Kanadassa, kolmelle tuottajalle Etelä-Afrikassa, viidelle tuottajalle Korean tasavallassa, jäljempänä ’Etelä-Korea’, viidelle tuottajalle Brasilian liittotasavallassa, jäljempänä ’Brasilia’, – nämä olivat ehdokasmaita vertailumaaksi – kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, viidelle yhteistyössä toimineelle tuojalle unionissa sekä tiedossa olleille käyttäjille. |
| --- | --- |

(9)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle Kiinassa, 14 muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka olivat pyytäneet niitä, neljälle tuottajalle Kanadassa, kolmelle tuottajalle Etelä-Afrikassa, viidelle tuottajalle Korean tasavallassa, jäljempänä ’Etelä-Korea’, viidelle tuottajalle Brasilian liittotasavallassa, jäljempänä ’Brasilia’, – nämä olivat ehdokasmaita vertailumaaksi – kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, viidelle yhteistyössä toimineelle tuojalle unionissa sekä tiedossa olleille käyttäjille.

| (10) | Vastauksia saatiin yhdeksältä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevilta yrityksiltä Kiinassa, yhdeltä tuottajalta Kanadassa ja yhdeltä tuottajalta toisessa mahdollisessa vertailumaassa, Etelä-Koreassa. Lisäksi vastaukset saatiin kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä kymmeneltä käyttäjältä. |
| --- | --- |

(10)

Vastauksia saatiin yhdeksältä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevilta yrityksiltä Kiinassa, yhdeltä tuottajalta Kanadassa ja yhdeltä tuottajalta toisessa mahdollisessa vertailumaassa, Etelä-Koreassa. Lisäksi vastaukset saatiin kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä kymmeneltä käyttäjältä.

| (11) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  (a) | Unionin tuottajat







  — | ArcelorMittal Belgium, Belgia, ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

(a)

Unionin tuottajat

—

ArcelorMittal Belgium, Belgia, ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg

| — | ArcelorMittal Poland, Puola |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland, Puola

| — | ThyssenKrupp Steel Europe AG, Saksa |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG, Saksa

| — | voestalpine Stahl GmbH ja voestalpine Stahl Service Center GmbH, Itävalta |
| --- | --- |

—

voestalpine Stahl GmbH ja voestalpine Stahl Service Center GmbH, Itävalta

| — | Tata Steel Maubeuge SA (aiemmalta nimeltään Myriad SA), Ranska |
| --- | --- |

—

Tata Steel Maubeuge SA (aiemmalta nimeltään Myriad SA), Ranska

| — | Tata Steel UK Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta

| (b) | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd; |
| --- | --- | --- |

(b)

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;

| — | Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;

| — | Union Steel China ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Union Steel China ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd

| (c) | Unionin tuojat







  — | ThyssenKrupp Mannex, Saksa |
| --- | --- | --- |

(c)

Unionin tuojat

—

ThyssenKrupp Mannex, Saksa

| (d) | Unionin käyttäjät







  — | Steelpartners NV (kuuluu Joris IDE -ryhmään), Belgia. |
| --- | --- | --- |

(d)

Unionin käyttäjät

—

Steelpartners NV (kuuluu Joris IDE -ryhmään), Belgia.

3.   Tutkimusajanjakso

| (12) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(12)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (13) | Tarkasteltavana ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat tietyt orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka painosta vähintään 70 prosenttia on sinkkiä) ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(13)

Tarkasteltavana ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat tietyt orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka painosta vähintään 70 prosenttia on sinkkiä) ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (14) | Orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa; niitä myös jatkokäsitellään rakennusalalla käytettäviksi eri tuotteiksi (esim. kerroslevyt, katteet, pintaverhoukset). Muita käyttökohteita ovat mm. kodinkoneiden tuotanto (pienet kodinkoneet ja muut laitteet) tai rakennustarvikkeet (esim. ovet, lämpöpatterit, valot). |
| --- | --- |

(14)

Orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa; niitä myös jatkokäsitellään rakennusalalla käytettäviksi eri tuotteiksi (esim. kerroslevyt, katteet, pintaverhoukset). Muita käyttökohteita ovat mm. kodinkoneiden tuotanto (pienet kodinkoneet ja muut laitteet) tai rakennustarvikkeet (esim. ovet, lämpöpatterit, valot).

2.   Samankaltainen tuote

| (15) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla sekä Kiinasta unioniin tuoduilla ja vertailumaana toimivassa Kanadassa tuotetuilla ja myydyillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla sekä Kiinasta unioniin tuoduilla ja vertailumaana toimivassa Kanadassa tuotetuilla ja myydyillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

| (16) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita ei voida verrata unionin tuotannonalan myymiin tuotteisiin, koska ensin mainittuja myydään eri markkinoilla, eri hintasegmentissä ja eri loppukäyttöä kuten ulkorakentamista varten, kun taas merkittävä osa unionin tuotannonalan tuotteista on korkealaatuisia ja niitä käytetään vain kapealla kodinkoneiden markkinasektorilla. |
| --- | --- |

(16)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita ei voida verrata unionin tuotannonalan myymiin tuotteisiin, koska ensin mainittuja myydään eri markkinoilla, eri hintasegmentissä ja eri loppukäyttöä kuten ulkorakentamista varten, kun taas merkittävä osa unionin tuotannonalan tuotteista on korkealaatuisia ja niitä käytetään vain kapealla kodinkoneiden markkinasektorilla.

| (17) | Tutkimuksessa ilmeni, että vaikka unionin tuottajat myivät osan tuotannostaan kodinkoneiden kaltaisille markkinasegmenteille, samoja tuotteita myytiin myös rakennusmateriaaliteollisuudelle, joka on väitetysti kiinalaisen viennin tärkein markkinasegmentti. Lisäksi hintatason näiden sektoreiden välillä todettiin olevan keskenään verrattavissa eri käyttäjille myytyjen samojen tuotelajien osalta. |
| --- | --- |

(17)

Tutkimuksessa ilmeni, että vaikka unionin tuottajat myivät osan tuotannostaan kodinkoneiden kaltaisille markkinasegmenteille, samoja tuotteita myytiin myös rakennusmateriaaliteollisuudelle, joka on väitetysti kiinalaisen viennin tärkein markkinasegmentti. Lisäksi hintatason näiden sektoreiden välillä todettiin olevan keskenään verrattavissa eri käyttäjille myytyjen samojen tuotelajien osalta.

| (18) | Olisi huomattava, että koska tarkasteltavana oleva tuote on pitkälti standardoitu, sillä on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet kuin samankaltaisella tuotteella käyttötarkoituksesta riippumatta. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti. |
| --- | --- |

(18)

Olisi huomattava, että koska tarkasteltavana oleva tuote on pitkälti standardoitu, sillä on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet kuin samankaltaisella tuotteella käyttötarkoituksesta riippumatta. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.

3.   Tuotteiden tutkimuksen ulkopuolelle jättämistä koskevat pyynnöt

| (19) | Käyttäjiltä, kiinalaisilta viejiltä ja unionin tuottajilta saatiin useita pyyntöjä tiettyjen tuotelajien jättämisestä tutkimuksen ulkopuolelle. Tutkimuksen ulkopuolelle jätettäväksi esitettyjä tuotelajeja ovat esimerkiksi kromilla tai tinalla pinnoitettu teräs ja epäorgaanisella sinkkisilikaattipohjamaalilla tai muulla kuin orgaanisella materiaalilla maalatut teräslevyt. |
| --- | --- |

(19)

Käyttäjiltä, kiinalaisilta viejiltä ja unionin tuottajilta saatiin useita pyyntöjä tiettyjen tuotelajien jättämisestä tutkimuksen ulkopuolelle. Tutkimuksen ulkopuolelle jätettäväksi esitettyjä tuotelajeja ovat esimerkiksi kromilla tai tinalla pinnoitettu teräs ja epäorgaanisella sinkkisilikaattipohjamaalilla tai muulla kuin orgaanisella materiaalilla maalatut teräslevyt.

| (20) | Päätelmiä asiasta ei kuitenkaan ole vielä tehty, koska jotkin näistä pyynnöistä eivät sisällä riittävästi tietoa päätöksen perustaksi. Sen vuoksi näitä väitteitä päätettiin tutkia tarkemmin. |
| --- | --- |

(20)

Päätelmiä asiasta ei kuitenkaan ole vielä tehty, koska jotkin näistä pyynnöistä eivät sisällä riittävästi tietoa päätöksen perustaksi. Sen vuoksi näitä väitteitä päätettiin tutkia tarkemmin.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Markkinatalouskohtelu

| (21) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteelliset, ovat lyhyesti seuraavat:






  — | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(21)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteelliset, ovat lyhyesti seuraavat:

—

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| — | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan; |
| --- | --- |

—

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;

| — | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

—

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| — | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden; ja |
| --- | --- |

—

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden; ja

| — | valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan. |
| --- | --- |

—

valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.

| (22) | Kuten 8 kappaleessa todettiin, kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetussa määräajassa; näistä vientiä harjoittavista tuottajista yksi peruutti pyyntönsä myöhemmin. |
| --- | --- |

(22)

Kuten 8 kappaleessa todettiin, kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetussa määräajassa; näistä vientiä harjoittavista tuottajista yksi peruutti pyyntönsä myöhemmin.

| (23) | Niiden kahden jäljellä olevan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jotka olivat pyytäneet markkinatalouskohtelua, päätettiin – 2 päivänä helmikuuta 2012 annetun tuomioistuimen tuomion (3) perusteella – tarkastella sekä otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset) että otoksen ulkopuolisen vientiä harjoittavan tuottajan (Union Steel China ja siihen etuyhteydessä oleva yritys) pyynnöt. Komissio hankki tarvittavat tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa esitetyt tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa. |
| --- | --- |

(23)

Niiden kahden jäljellä olevan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jotka olivat pyytäneet markkinatalouskohtelua, päätettiin – 2 päivänä helmikuuta 2012 annetun tuomioistuimen tuomion (3) perusteella – tarkastella sekä otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset) että otoksen ulkopuolisen vientiä harjoittavan tuottajan (Union Steel China ja siihen etuyhteydessä oleva yritys) pyynnöt. Komissio hankki tarvittavat tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa esitetyt tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa.

| (24) | Kummankaan kiinalaisista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä ei havaittu täyttävän markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia edellytyksiä, koska tärkeimmän raaka-aineen, kuumavalssattujen kelojen, kustannukset ovat merkittävästi vääristyneet, koska valtio puuttuu teräsmarkkinoiden toimintaan Kiinassa, eivätkä heijasta merkittävässä määrin markkina-arvoa, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa edellytetään |
| --- | --- |

(24)

Kummankaan kiinalaisista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä ei havaittu täyttävän markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia edellytyksiä, koska tärkeimmän raaka-aineen, kuumavalssattujen kelojen, kustannukset ovat merkittävästi vääristyneet, koska valtio puuttuu teräsmarkkinoiden toimintaan Kiinassa, eivätkä heijasta merkittävässä määrin markkina-arvoa, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa edellytetään

| (25) | Kiinan valtion puuttumisesta terässektorin toimintaan on osoituksena se, että suurin osa kiinalaisista terästuottajista on valtion omistuksessa ja että eri viisivuotistoimintasuunnitelmat, erityisesti rauta- ja terässektorin nykyinen 12. viisivuotissuunnitelma (2011–2015), vaikuttavat selvästi teräksen kokonaiskapasiteettiin ja tuotokseen. |
| --- | --- |

(25)

Kiinan valtion puuttumisesta terässektorin toimintaan on osoituksena se, että suurin osa kiinalaisista terästuottajista on valtion omistuksessa ja että eri viisivuotistoimintasuunnitelmat, erityisesti rauta- ja terässektorin nykyinen 12. viisivuotissuunnitelma (2011–2015), vaikuttavat selvästi teräksen kokonaiskapasiteettiin ja tuotokseen.

| (26) | Valtio harjoittaa merkittävää valvontaa myös raaka-ainemarkkinoilla. Koksin (joka yhdessä rautamalmin kanssa on teräksen tuotannon merkittävin raaka-aine) vientiin sovelletaan määrällisiä rajoituksia ja 40 prosentin vientiveroa. Näin ollen voidaan päätellä, että Kiinan teräsmarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi asiaan. |
| --- | --- |

(26)

Valtio harjoittaa merkittävää valvontaa myös raaka-ainemarkkinoilla. Koksin (joka yhdessä rautamalmin kanssa on teräksen tuotannon merkittävin raaka-aine) vientiin sovelletaan määrällisiä rajoituksia ja 40 prosentin vientiveroa. Näin ollen voidaan päätellä, että Kiinan teräsmarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi asiaan.

| (27) | Tämä vääristyminen näkyy hinnassa, jonka tutkimuksen kohteena olevat yritykset maksoivat kuumavalssatuista keloista tutkimusajanjakson aikana. Hinnat olivat huomattavasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat. Näin ollen voidaan todeta, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto saa hyötyä kuumavalssattujen kelojen epänormaaleista hinnoista, jotka johtuvat valtion puuttumisesta toimintaan, mikä vääristää orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hintoja Kiinassa. Tämä vääristymä muodostaa merkittävän kustannusedun kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, koska tärkeimmän raaka-aineen, kuumavalssattujen kelojen, kustannusten osuus tuotantokustannuksista on noin 80 prosenttia. Näin ollen ei voida katsoa, että vaatimus 1 täyttyisi. |
| --- | --- |

(27)

Tämä vääristyminen näkyy hinnassa, jonka tutkimuksen kohteena olevat yritykset maksoivat kuumavalssatuista keloista tutkimusajanjakson aikana. Hinnat olivat huomattavasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat. Näin ollen voidaan todeta, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto saa hyötyä kuumavalssattujen kelojen epänormaaleista hinnoista, jotka johtuvat valtion puuttumisesta toimintaan, mikä vääristää orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hintoja Kiinassa. Tämä vääristymä muodostaa merkittävän kustannusedun kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, koska tärkeimmän raaka-aineen, kuumavalssattujen kelojen, kustannusten osuus tuotantokustannuksista on noin 80 prosenttia. Näin ollen ei voida katsoa, että vaatimus 1 täyttyisi.

| (28) | Edellä kuvatun yleisen tilanteen lisäksi yksi vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt myöskään vaatimusta 2, koska siihen etuyhteydessä olevien yritysten ryhmästä kolmella oli merkittäviä puutteita kirjanpitojärjestelmässä. |
| --- | --- |

(28)

Edellä kuvatun yleisen tilanteen lisäksi yksi vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt myöskään vaatimusta 2, koska siihen etuyhteydessä olevien yritysten ryhmästä kolmella oli merkittäviä puutteita kirjanpitojärjestelmässä.

| (29) | Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä virallisesti asianomaisille kiinalaisille yrityksille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(29)

Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä virallisesti asianomaisille kiinalaisille yrityksille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.

| (30) | Kirjallisia huomautuksia saatiin valituksen tekijältä, yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Kiinan viranomaisilta. Valituksen tekijä oli samaa mieltä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti pääasiassa sen, ovatko tutkimuksen kohteena olevien yritysten kuumavalssatuista keloista maksamat hinnat merkittävästi kansainvälisiä hintoja alhaisemmat, mutta ei esittänyt mitään tietoja väitteensä tueksi. Eurostatin tiedot, jotka saavat tukea muista saatavilla olevista tilastotiedoista (4), osoittavat kuitenkin selvästi, että nämä hinnat olivat huomattavasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat, kun verrattiin vastaavia hintoja Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa ja Japanissa. Tämän vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(30)

Kirjallisia huomautuksia saatiin valituksen tekijältä, yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Kiinan viranomaisilta. Valituksen tekijä oli samaa mieltä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti pääasiassa sen, ovatko tutkimuksen kohteena olevien yritysten kuumavalssatuista keloista maksamat hinnat merkittävästi kansainvälisiä hintoja alhaisemmat, mutta ei esittänyt mitään tietoja väitteensä tueksi. Eurostatin tiedot, jotka saavat tukea muista saatavilla olevista tilastotiedoista (4), osoittavat kuitenkin selvästi, että nämä hinnat olivat huomattavasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat, kun verrattiin vastaavia hintoja Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa ja Japanissa. Tämän vuoksi väite hylätään.

| (31) | Kiinan viranomaiset väittivät, että mahdolliset tuotannonalan laajuiset raaka-aineen (kuumavalssattujen kelojen) hintojen vääristymät eivät automaattisesti merkitse sitä, että vaatimusta 1 ei olisi noudatettu, koska vaatimuksen noudattaminen on määritettävä yrityksen tasolla. Kuten 27 kappaleessa todettiin, tärkeimmän raaka-aineen hinnan vääristyminen tulee kuitenkin esiin kaikkien tutkimuksen kohteena olleiden yritysten maksamissa hinnoissa. Yksikään osapuoli ei ensinnäkään kiistänyt tätä seikkaa, ja toiseksi markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva tutkimus tehtiin yritysten tasolla, eivätkä sen tulokset rajoitu yleisiin laaja-alaisiin seikkoihin. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(31)

Kiinan viranomaiset väittivät, että mahdolliset tuotannonalan laajuiset raaka-aineen (kuumavalssattujen kelojen) hintojen vääristymät eivät automaattisesti merkitse sitä, että vaatimusta 1 ei olisi noudatettu, koska vaatimuksen noudattaminen on määritettävä yrityksen tasolla. Kuten 27 kappaleessa todettiin, tärkeimmän raaka-aineen hinnan vääristyminen tulee kuitenkin esiin kaikkien tutkimuksen kohteena olleiden yritysten maksamissa hinnoissa. Yksikään osapuoli ei ensinnäkään kiistänyt tätä seikkaa, ja toiseksi markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva tutkimus tehtiin yritysten tasolla, eivätkä sen tulokset rajoitu yleisiin laaja-alaisiin seikkoihin. Näin ollen väite hylätään.

| (32) | Kiinan viranomaiset totesivat myös, että viisivuotissuunnitelmat ovat ei-sitovia suuntaviivoja, jotka eivät ole lainvoimaisia Kiinassa. Kuten 25 kappaleessa on selostettu, ei kuitenkaan voida kiistää, että näiden suunnitelmien kautta Kiinan valtiolla on merkittävä vaikutus teräteollisuuden kapasiteettiin ja tuotokseen, riippumatta suunnitelmien täsmällisestä oikeudellisesta asemasta. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(32)

Kiinan viranomaiset totesivat myös, että viisivuotissuunnitelmat ovat ei-sitovia suuntaviivoja, jotka eivät ole lainvoimaisia Kiinassa. Kuten 25 kappaleessa on selostettu, ei kuitenkaan voida kiistää, että näiden suunnitelmien kautta Kiinan valtiolla on merkittävä vaikutus teräteollisuuden kapasiteettiin ja tuotokseen, riippumatta suunnitelmien täsmällisestä oikeudellisesta asemasta. Näin ollen väite hylätään.

| (33) | Esitettiin myös väite, että komissio ei käsitellyt markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä tuomioistuimen 2 päivänä helmikuuta 2012 antaman tuomion (5), jäljempänä ’asiassa Brosmann annettu tuomio’, ja 19 päivänä heinäkuuta 2012 antaman tuomion (6), jäljempänä ’asiassa Zhejiang Xinan Chemical annettu tuomio’, mukaisesti. Tämän väitteen osalta olisi huomattava, että menettelyssä noudatettiin asiassa Brosmann annettua tuomiota, minkä myös Kiinan viranomaiset tunnustivat huomautuksissaan. Asiassa Zhejiang Xinan Chemical annetussa tuomiossa keskityttiin valtion puuttumiseen yrityksen päätöksentekoon. Tässä menettelyssä markkinatalouskohtelun epäämisen tärkeimpänä syynä oli kuitenkin se, että tärkeimmän raaka-aineen hinta ei heijasta sen arvoa markkinoilla. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti. |
| --- | --- |

(33)

Esitettiin myös väite, että komissio ei käsitellyt markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä tuomioistuimen 2 päivänä helmikuuta 2012 antaman tuomion (5), jäljempänä ’asiassa Brosmann annettu tuomio’, ja 19 päivänä heinäkuuta 2012 antaman tuomion (6), jäljempänä ’asiassa Zhejiang Xinan Chemical annettu tuomio’, mukaisesti. Tämän väitteen osalta olisi huomattava, että menettelyssä noudatettiin asiassa Brosmann annettua tuomiota, minkä myös Kiinan viranomaiset tunnustivat huomautuksissaan. Asiassa Zhejiang Xinan Chemical annetussa tuomiossa keskityttiin valtion puuttumiseen yrityksen päätöksentekoon. Tässä menettelyssä markkinatalouskohtelun epäämisen tärkeimpänä syynä oli kuitenkin se, että tärkeimmän raaka-aineen hinta ei heijasta sen arvoa markkinoilla. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.

| (34) | Väitettiin myös, että koska tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevassa rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä tarkasteltiin myös tuotantopanosten vääristymiseen liittyvää kysymystä, komission olisi pitänyt ottaa huomioon asiasta kyseisessä rinnakkaisessa menettelyssä kerätty näyttö. Tästä väitteestä on huomattava, että tässä polkumyynnin vastaisessa menettelyssä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan tutkimuksen aikana tarkasteltiin sitä, heijastavatko tärkeimmän raaka-aineen kustannukset sen arvoa markkinoilla. Sen vuoksi päätelmä, jonka mukaan orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto Kiinassa saa hyötyä kuumavalssattujen kelojen epänormaaleista hinnoista, kuten 27 kappaleessa todetaan, on täysin perusteltu tässä suhteessa eikä missään nimessä rajoita tukien vastaisen menettelyn tuloksia tai päinvastoin. Tukien vastaisessa menettelyssä tehdyt mahdolliset päätelmät ovat täysin erillisiä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevasta päätöksestä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti. |
| --- | --- |

(34)

Väitettiin myös, että koska tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevassa rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä tarkasteltiin myös tuotantopanosten vääristymiseen liittyvää kysymystä, komission olisi pitänyt ottaa huomioon asiasta kyseisessä rinnakkaisessa menettelyssä kerätty näyttö. Tästä väitteestä on huomattava, että tässä polkumyynnin vastaisessa menettelyssä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan tutkimuksen aikana tarkasteltiin sitä, heijastavatko tärkeimmän raaka-aineen kustannukset sen arvoa markkinoilla. Sen vuoksi päätelmä, jonka mukaan orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto Kiinassa saa hyötyä kuumavalssattujen kelojen epänormaaleista hinnoista, kuten 27 kappaleessa todetaan, on täysin perusteltu tässä suhteessa eikä missään nimessä rajoita tukien vastaisen menettelyn tuloksia tai päinvastoin. Tukien vastaisessa menettelyssä tehdyt mahdolliset päätelmät ovat täysin erillisiä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevasta päätöksestä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.

| (35) | Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio ei ilmoittanut markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä Kiinan viranomaisille. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä komission yksiköt toimittivat 12 päivänä heinäkuuta 2012 Kiinan edustustoon EU:ssa verbaalinootin, johon sisältyi markkinatalouskohtelua koskeva ilmoitusasiakirja. |
| --- | --- |

(35)

Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio ei ilmoittanut markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä Kiinan viranomaisille. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä komission yksiköt toimittivat 12 päivänä heinäkuuta 2012 Kiinan edustustoon EU:ssa verbaalinootin, johon sisältyi markkinatalouskohtelua koskeva ilmoitusasiakirja.

| (36) | Lopuksi vielä väitettiin, että komissio käyttää vertailumaan tuottajalta saatuja tarkistamattomia tietoja väliaikaisten tullien käyttöönottoa varten. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä komissio käytti perustana tietoja, jotka se analysoi ja totesi luotettaviksi, kuten 48 kappaleessa selvästi todetaan. Komission oli käännyttävä kanadalaisen vertailutuottajan puoleen, koska korealainen vertailutuottaja kieltäytyi yhteistyöstä juuri ennen suunniteltua ja sovittua tarkastuskäyntiä (ks. 45 kappale). Tuottajan toimitiloihin tehdään näin ollen tarkastuskäynti vasta menettelyn alustavan vaiheen jälkeen. Väitettiin myös, että korealainen vertailuyritys peruutti yhteistyönsä markkinatalouskohtelua koskevan päätöksen vuoksi. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, koska peruutus tehtiin 3 päivänä heinäkuuta ja markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoitettiin 12 päivänä heinäkuuta 2012. |
| --- | --- |

(36)

Lopuksi vielä väitettiin, että komissio käyttää vertailumaan tuottajalta saatuja tarkistamattomia tietoja väliaikaisten tullien käyttöönottoa varten. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä komissio käytti perustana tietoja, jotka se analysoi ja totesi luotettaviksi, kuten 48 kappaleessa selvästi todetaan. Komission oli käännyttävä kanadalaisen vertailutuottajan puoleen, koska korealainen vertailutuottaja kieltäytyi yhteistyöstä juuri ennen suunniteltua ja sovittua tarkastuskäyntiä (ks. 45 kappale). Tuottajan toimitiloihin tehdään näin ollen tarkastuskäynti vasta menettelyn alustavan vaiheen jälkeen. Väitettiin myös, että korealainen vertailuyritys peruutti yhteistyönsä markkinatalouskohtelua koskevan päätöksen vuoksi. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, koska peruutus tehtiin 3 päivänä heinäkuuta ja markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoitettiin 12 päivänä heinäkuuta 2012.

| (37) | Mikään esitetyistä väitteistä ei ollut sellainen, että se olisi muuttanut markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia päätelmiä. |
| --- | --- |

(37)

Mikään esitetyistä väitteistä ei ollut sellainen, että se olisi muuttanut markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia päätelmiä.

| (38) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että kumpikaan kahdesta tutkimuksessa yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

(38)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että kumpikaan kahdesta tutkimuksessa yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (39) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:






  — | kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja; |
| --- | --- | --- |

(39)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:

—

kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;

| — | vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti; |
| --- | --- |

—

vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;

| — | osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta; |
| --- | --- |

—

osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;

| — | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; ja |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; ja

| — | valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit. |
| --- | --- |

—

valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.

| (40) | Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, joka pyysi markkinatalouskohtelua, pyysi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että nämä kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(40)

Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, joka pyysi markkinatalouskohtelua, pyysi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että nämä kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset.

3.   Yksilöllinen tarkastelu

| (41) | Kuusi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti; näistä vain yksi oli pyytänyt markkinatalouskohtelua. Sille vientiä harjoittavalle tuottajalle (Union Steel China), joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, päätettiin alustavasti tehdä yksilöllinen tarkastelu, koska se ei aiheuttanut kohtuutonta rasitetta, sillä kyseistä vientiä harjoittavaa tuottajaa oli jo tarkasteltu sen markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön yhteydessä. |
| --- | --- |

(41)

Kuusi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti; näistä vain yksi oli pyytänyt markkinatalouskohtelua. Sille vientiä harjoittavalle tuottajalle (Union Steel China), joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, päätettiin alustavasti tehdä yksilöllinen tarkastelu, koska se ei aiheuttanut kohtuutonta rasitetta, sillä kyseistä vientiä harjoittavaa tuottajaa oli jo tarkasteltu sen markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön yhteydessä.

| (42) | Tämä vientiä harjoittava tuottaja pyysi markkinatalouskohtelua mutta myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Pyynnön tarkastelun jälkeen päätettiin alustavasti myöntää yksilöllinen kohtelu Union Steel Chinalle, koska se täytti yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(42)

Tämä vientiä harjoittava tuottaja pyysi markkinatalouskohtelua mutta myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Pyynnön tarkastelun jälkeen päätettiin alustavasti myöntää yksilöllinen kohtelu Union Steel Chinalle, koska se täytti yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset.

4.   Normaaliarvo

4.1.   Vertailumaan valinta

| (43) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella. |
| --- | --- |

(43)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.

| (44) | Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää joko Kanadaa tai Etelä-Afrikkaa vertailumaana normaaliarvoa määrittäessään ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(44)

Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää joko Kanadaa tai Etelä-Afrikkaa vertailumaana normaaliarvoa määrittäessään ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (45) | Komissio selvitti, olisiko olemassa muita vertailumaaksi sopivia maita, ja lähetti tähän liittyen kyselylomakkeita orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille Kanadassa ja Etelä-Afrikassa mutta myös Brasiliassa ja Etelä-Koreassa. Kyselylomakkeisiin saatiin vastaukset ainoastaan kahdelta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajalta, joista toinen oli Kanadassa ja toinen Etelä-Koreassa. Molemmilla mailla vaikuttaa olevan avoimet markkinat ilman tuontitulleja, ja niillä on merkittävää tuontia useista kolmansista maista. Lisäksi Etelä-Koreassa oli ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaista tuottajaa, minkä ansiosta kotimarkkinoilla on paljon kilpailua. Menettelyn erittäin edistyneessä vaiheessa, 3 päivänä heinäkuuta 2012, ja juuri ennen komission yksiköiden tarkastuskäyntiä, Etelä-Korean tuottaja kuitenkin kieltäytyi yhteistyöstä selittämättä syytä. |
| --- | --- |

(45)

Komissio selvitti, olisiko olemassa muita vertailumaaksi sopivia maita, ja lähetti tähän liittyen kyselylomakkeita orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille Kanadassa ja Etelä-Afrikassa mutta myös Brasiliassa ja Etelä-Koreassa. Kyselylomakkeisiin saatiin vastaukset ainoastaan kahdelta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajalta, joista toinen oli Kanadassa ja toinen Etelä-Koreassa. Molemmilla mailla vaikuttaa olevan avoimet markkinat ilman tuontitulleja, ja niillä on merkittävää tuontia useista kolmansista maista. Lisäksi Etelä-Koreassa oli ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaista tuottajaa, minkä ansiosta kotimarkkinoilla on paljon kilpailua. Menettelyn erittäin edistyneessä vaiheessa, 3 päivänä heinäkuuta 2012, ja juuri ennen komission yksiköiden tarkastuskäyntiä, Etelä-Korean tuottaja kuitenkin kieltäytyi yhteistyöstä selittämättä syytä.

| (46) | Edellä esitetyn perusteella vertailumaaksi valittiin Kanada. Kanadassa on ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaista tuottajaa, minkä ansiosta kotimarkkinoilla on paljon kilpailua. Tutkimuksen perusteella ei ole mitään syytä katsoa, etteikö Kanada olisi sopiva normaaliarvon määrittämiseen. |
| --- | --- |

(46)

Edellä esitetyn perusteella vertailumaaksi valittiin Kanada. Kanadassa on ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaista tuottajaa, minkä ansiosta kotimarkkinoilla on paljon kilpailua. Tutkimuksen perusteella ei ole mitään syytä katsoa, etteikö Kanada olisi sopiva normaaliarvon määrittämiseen.

| (47) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että kanadalaisen tuottajan kustannusrakennetta ei voida verrata kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan kustannusrakenteeseen. Kustannusrakenteessa ei kuitenkaan havaittu mitään merkittäviä eroavaisuuksia, minkä vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(47)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että kanadalaisen tuottajan kustannusrakennetta ei voida verrata kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan kustannusrakenteeseen. Kustannusrakenteessa ei kuitenkaan havaittu mitään merkittäviä eroavaisuuksia, minkä vuoksi väite hylättiin.

| (48) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen kanadalaisen tuottajan vastaukset analysoitiin ja todettiin sellaisiksi luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää. |
| --- | --- |

(48)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen kanadalaisen tuottajan vastaukset analysoitiin ja todettiin sellaisiksi luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää.

| (49) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kanada on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa. |
| --- | --- |

(49)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kanada on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.

4.2.   Normaaliarvon määrittäminen

| (50) | Koska yksi otokseen valittu yritys ja yritys, jonka yksilöllistä tarkastelua koskeva pyyntö hyväksyttiin, eivät voineet osoittaa täyttävänsä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia vaatimuksia, ja toinen otokseen valittu yritys ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella |
| --- | --- |

(50)

Koska yksi otokseen valittu yritys ja yritys, jonka yksilöllistä tarkastelua koskeva pyyntö hyväksyttiin, eivät voineet osoittaa täyttävänsä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia vaatimuksia, ja toinen otokseen valittu yritys ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella

| (51) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti Kanadassa riippumattomille asiakkaille edustavaa. Kanadalaisen yhteistyössä toimineen tuottajan samankaltaisen tuotteen myynnin Kanadan kotimarkkinoilla havaittiin olevan määrältään edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, jota otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat ja se vientiä harjoittava tuottaja, jonka yksilöllistä tarkastelua koskeva pyyntö hyväksyttiin, veivät unioniin. |
| --- | --- |

(51)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti Kanadassa riippumattomille asiakkaille edustavaa. Kanadalaisen yhteistyössä toimineen tuottajan samankaltaisen tuotteen myynnin Kanadan kotimarkkinoilla havaittiin olevan määrältään edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, jota otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat ja se vientiä harjoittava tuottaja, jonka yksilöllistä tarkastelua koskeva pyyntö hyväksyttiin, veivät unioniin.

| (52) | Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tätä varten määritettiin kanadalaisen tuottajan tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(52)

Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tätä varten määritettiin kanadalaisen tuottajan tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.

| (53) | Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen lajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei. |
| --- | --- |

(53)

Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen lajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.

| (54) | Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(54)

Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tutkimusajanjaksolla.

| (55) | Sellaisten tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä kanadalaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin oli lisätty myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voittomarginaali niiden tuotelajien osalta, joiden myynti oli kannattavaa. |
| --- | --- |

(55)

Sellaisten tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä kanadalaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin oli lisätty myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voittomarginaali niiden tuotelajien osalta, joiden myynti oli kannattavaa.

4.3.   Yksilöllisen kohtelun saaneiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat

| (56) | Koska kaikki tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(56)

Koska kaikki tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

4.4.   Vertailu

| (57) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin näyttö. |
| --- | --- |

(57)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin näyttö.

5.   Polkumyyntimarginaalit

| (58) | Polkumyyntimarginaalit niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle määritettyä painotettua keskimääräistä vientihintaa ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(58)

Polkumyyntimarginaalit niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle määritettyä painotettua keskimääräistä vientihintaa ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.

| (59) | Niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joita ei valittu otokseen, laskettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin painotettu keskiarvo. Näin laskettu otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 61,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(59)

Niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joita ei valittu otokseen, laskettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin painotettu keskiarvo. Näin laskettu otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 61,1 prosenttia.

| (60) | Niihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, jotka eivät toimineet yhteistyössä tai olleet tiedossa, sovellettavan koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin ensin yhteistyössä toimimisen aste vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä vastaaviin Eurostatin tilastoihin. |
| --- | --- |

(60)

Niihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, jotka eivät toimineet yhteistyössä tai olleet tiedossa, sovellettavan koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin ensin yhteistyössä toimimisen aste vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä vastaaviin Eurostatin tilastoihin.

| (61) | Koska yhteistyössä toimimisen aste Kiinassa oli noin 70 prosenttia, kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin käyttämällä korkeinta polkumyyntimarginaalia, joka oli vahvistettu vientiä harjoittavien tuottajien edustavien tuotelajien osalta. Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 77,9 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(61)

Koska yhteistyössä toimimisen aste Kiinassa oli noin 70 prosenttia, kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin käyttämällä korkeinta polkumyyntimarginaalia, joka oli vahvistettu vientiä harjoittavien tuottajien edustavien tuotelajien osalta. Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 77,9 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.

| (62) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd | 67,4 % |
| Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd | 54,6 % |
| Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd | 59,2 % |
| Otoksen painotettu keskiarvo | 61,1 % |
| Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali | 77,9 % |

(62)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd

67,4 %

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd

54,6 %

Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd

59,2 %

Otoksen painotettu keskiarvo

61,1 %

Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali

77,9 %

D.   VAHINKO

1.   Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala

| (63) | Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia. |
| --- | --- |

(63)

Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.

| (64) | Tutkimusajanjakson aikana orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita valmisti unionissa 22 tuottajaa. Edeltävässä kappaleessa esitetyn perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan noin 3 645 298 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Ne unionin tuottajat, jotka vastaavat unionin kokonaistuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(64)

Tutkimusajanjakson aikana orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita valmisti unionissa 22 tuottajaa. Edeltävässä kappaleessa esitetyn perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan noin 3 645 298 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Ne unionin tuottajat, jotka vastaavat unionin kokonaistuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

2.   Unionin markkinoiden määrittäminen

| (65) | Tutkimuksen aikana havaittiin, että huomattava osa otokseen valittujen unionin tuottajien tuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoilla käytettäväksi eli se usein yksinkertaisesti siirrettiin (ilman laskua) ja/tai toimitettiin siirtohinnoilla saman yrityksen tai yritysten ryhmän sisällä jatkojalostusta varten. |
| --- | --- |

(65)

Tutkimuksen aikana havaittiin, että huomattava osa otokseen valittujen unionin tuottajien tuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoilla käytettäväksi eli se usein yksinkertaisesti siirrettiin (ilman laskua) ja/tai toimitettiin siirtohinnoilla saman yrityksen tai yritysten ryhmän sisällä jatkojalostusta varten.

| (66) | Unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon sekä kulutuksen ja useiden unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi tutkittiin, oliko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin. |
| --- | --- |

(66)

Unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon sekä kulutuksen ja useiden unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi tutkittiin, oliko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.

| (67) | Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi unionin tuotannonalan tilanteesta kaikkea orgaanisella aineella pinnoitettuihin terästuotteisiin liittyvää toimintaa koskevat tiedot analysoitiin, minkä jälkeen määritettiin, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille. |
| --- | --- |

(67)

Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi unionin tuotannonalan tilanteesta kaikkea orgaanisella aineella pinnoitettuihin terästuotteisiin liittyvää toimintaa koskevat tiedot analysoitiin, minkä jälkeen määritettiin, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille.

| (68) | Seuraavien unionin tuotannonalaan liittyvien taloudellisten indikaattorien osalta todettiin, että tarkoituksenmukaisessa analyysissa ja arvioinnissa on keskityttävä vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen: myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, sekä vientimäärä ja -hinnat; tämän jälkeen vahinkoindikaattorit oikaistiin tiedossa olevan, unionin tuotannonalan sisällä tapahtuvan kytkösmarkkinakäytön ja myynnin osalta, ja tätä kytkösmarkkinakäyttöä ja myyntiä analysoitiin erikseen. |
| --- | --- |

(68)

Seuraavien unionin tuotannonalaan liittyvien taloudellisten indikaattorien osalta todettiin, että tarkoituksenmukaisessa analyysissa ja arvioinnissa on keskityttävä vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen: myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, sekä vientimäärä ja -hinnat; tämän jälkeen vahinkoindikaattorit oikaistiin tiedossa olevan, unionin tuotannonalan sisällä tapahtuvan kytkösmarkkinakäytön ja myynnin osalta, ja tätä kytkösmarkkinakäyttöä ja myyntiä analysoitiin erikseen.

| (69) | Tutkimuksen perusteella muista taloudellisista indikaattoreista kuitenkin todettiin, että niitä voitaisiin tutkia järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta. Tuotanto (sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita varten), kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, on tuotanto suunnattu kytkösmarkkinoille vai myydäänkö se vapailla markkinoilla. |
| --- | --- |

(69)

Tutkimuksen perusteella muista taloudellisista indikaattoreista kuitenkin todettiin, että niitä voitaisiin tutkia järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta. Tuotanto (sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita varten), kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, on tuotanto suunnattu kytkösmarkkinoille vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.

3.   Unionin kulutus

| (70) | Unionin tuotannonala myy samankaltaista tuotetta etuyhteydettömille asiakkaille, ja sitä myydään/siirretään etuyhteydessä oleville yrityksille jatkojalostettavaksi esimerkiksi teräspalvelukeskuksissa. |
| --- | --- |

(70)

Unionin tuotannonala myy samankaltaista tuotetta etuyhteydettömille asiakkaille, ja sitä myydään/siirretään etuyhteydessä oleville yrityksille jatkojalostettavaksi esimerkiksi teräspalvelukeskuksissa.

| (71) | Määrittäessään orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden todettavissa olevaa unionin kulutusta komissio laski yhteen Eurostatin tietojen mukaan unioniin tuotujen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaismäärän ja unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myynnin ja kytköskäytön määrän, joka esitettiin valituksen tekijän ilmoituksessa ja varmennettiin otokseen valittujen unionin tuottajien toimitiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä. |
| --- | --- |

(71)

Määrittäessään orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden todettavissa olevaa unionin kulutusta komissio laski yhteen Eurostatin tietojen mukaan unioniin tuotujen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaismäärän ja unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myynnin ja kytköskäytön määrän, joka esitettiin valituksen tekijän ilmoituksessa ja varmennettiin otokseen valittujen unionin tuottajien toimitiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä.

| (72) | Eurostatin tuontitiedoista on mainittava, että asiaan liittyvien CN-koodien kuvaukset (ks. 13 kappale) eivät rajoitu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kuvaukseen, ja näin ollen Eurostatin ilmoittamaan näitä koodeja koskevaan tuontiin saattaa sisältyä muitakin tuotteita. Koska tietoja ei kuitenkaan ole saatavilla tällaisen muun tuonnin mahdollisista määristä tai näiden määrien merkittävyydestä, alustavasti päätettiin käyttää asiaan liittyvien CN-koodien mukaisesti tuotuja tuotteita koskevia tietoja sellaisena, kuin Eurostat ne on ilmoittanut. |
| --- | --- |

(72)

Eurostatin tuontitiedoista on mainittava, että asiaan liittyvien CN-koodien kuvaukset (ks. 13 kappale) eivät rajoitu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kuvaukseen, ja näin ollen Eurostatin ilmoittamaan näitä koodeja koskevaan tuontiin saattaa sisältyä muitakin tuotteita. Koska tietoja ei kuitenkaan ole saatavilla tällaisen muun tuonnin mahdollisista määristä tai näiden määrien merkittävyydestä, alustavasti päätettiin käyttää asiaan liittyvien CN-koodien mukaisesti tuotuja tuotteita koskevia tietoja sellaisena, kuin Eurostat ne on ilmoittanut.

| (73) | Tämän perusteella unionin kokonaiskulutus kehittyi seuraavasti: | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 5 691 713 | 4 327 650 | 4 917 068 | 5 177 970 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 76 | 86 | 91 |

(73)

Tämän perusteella unionin kokonaiskulutus kehittyi seuraavasti:

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Kulutus (tonnia)

5 691 713

4 327 650

4 917 068

5 177 970

Indeksi (2008 = 100)

100

76

86

91

| (74) | Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla supistui tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vuosien 2008 ja 2009 välillä laskua oli noin 24 prosenttia, mikä johtui maailmanlaajuisen talouskriisin kielteisistä vaikutuksista, erityisesti rakennusalalla. Tämän jälkeen kulutus alkoi jälleen elpyä ja kasvoi yhteensä 20 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana mutta oli edelleen alle vuoden 2008 tason. |
| --- | --- |

(74)

Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla supistui tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vuosien 2008 ja 2009 välillä laskua oli noin 24 prosenttia, mikä johtui maailmanlaajuisen talouskriisin kielteisistä vaikutuksista, erityisesti rakennusalalla. Tämän jälkeen kulutus alkoi jälleen elpyä ja kasvoi yhteensä 20 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana mutta oli edelleen alle vuoden 2008 tason.

4.   Asianomaisesta maasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuus

| (75) | Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti: | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 472 988 | 150 497 | 464 582 | 702 452 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 32 | 98 | 149 |
| Markkinaosuus | 8,3 % | 3,5 % | 9,4 % | 13,6 % |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 42 | 114 | 163 |
| Lähde: Eurostat. |

(75)

Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

472 988

150 497

464 582

702 452

Indeksi (2008 = 100)

100

32

98

149

Markkinaosuus

8,3 %

3,5 %

9,4 %

13,6 %

Indeksi (2008 = 100)

100

42

114

163

Lähde: Eurostat.

| (76) | Kulutuksen supistumisesta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (49 %) tarkastelujaksolla. Talouskriisin kielteisten vaikutusten vuoksi myös Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski jyrkästi vuonna 2009. Tuonti Kiinasta alkoi kuitenkin elpyä erittäin nopeasti niin, että kasvu vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana oli vaikuttavat 367 prosenttia. |
| --- | --- |

(76)

Kulutuksen supistumisesta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (49 %) tarkastelujaksolla. Talouskriisin kielteisten vaikutusten vuoksi myös Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski jyrkästi vuonna 2009. Tuonti Kiinasta alkoi kuitenkin elpyä erittäin nopeasti niin, että kasvu vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana oli vaikuttavat 367 prosenttia.

| (77) | Vastaavasti tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 63 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vaikka markkinaosuus laski alle puoleen entisestä vuosien 2008 ja 2009 välillä, se osoitti huomattavaa kasvusuuntausta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja kasvoi 290 prosenttia. |
| --- | --- |

(77)

Vastaavasti tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 63 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vaikka markkinaosuus laski alle puoleen entisestä vuosien 2008 ja 2009 välillä, se osoitti huomattavaa kasvusuuntausta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja kasvoi 290 prosenttia.

4.1.   Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| Tuonti Kiinasta | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 875 | 728 | 768 | 801 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 83 | 88 | 91 |
| Lähde: Eurostat. |

Tuonti Kiinasta

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

875

728

768

801

Indeksi (2008 = 100)

100

83

88

91

Lähde: Eurostat.

| (78) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuosien 2008 ja 2009 välillä se laski merkittävästi eli 17 prosenttia, minkä jälkeen se kasvoi viisi prosenttiyksikköä vuosina 2009 ja 2010 ja vielä 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(78)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuosien 2008 ja 2009 välillä se laski merkittävästi eli 17 prosenttia, minkä jälkeen se kasvoi viisi prosenttiyksikköä vuosina 2009 ja 2010 ja vielä 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.

| (79) | Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat johdonmukaisesti alle unionin tuotannonalan myyntihintojen koko tarkastelujakson ajan. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, vuonna 2009 talouskriisin ollessa pahimmillaan 17 prosentinkaan hinnanalennus ei auttanut Kiinasta tulevaa tuontia säilyttämään markkinaosuutta tilanteessa, jossa kulutus supistui äkillisesti ja markkinoiden toiminta hidastui merkittävästi, mutta hintojen jatkuva alittavuus seuraavina vuosina selittää Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden tasaista ja vaikuttavaa kasvua vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(79)

Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat johdonmukaisesti alle unionin tuotannonalan myyntihintojen koko tarkastelujakson ajan. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, vuonna 2009 talouskriisin ollessa pahimmillaan 17 prosentinkaan hinnanalennus ei auttanut Kiinasta tulevaa tuontia säilyttämään markkinaosuutta tilanteessa, jossa kulutus supistui äkillisesti ja markkinoiden toiminta hidastui merkittävästi, mutta hintojen jatkuva alittavuus seuraavina vuosina selittää Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden tasaista ja vaikuttavaa kasvua vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (80) | Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(80)

Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (81) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan jopa 25,9 prosenttia ilmaistuna prosenttiosuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(81)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan jopa 25,9 prosenttia ilmaistuna prosenttiosuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.

5.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.1.   Alustavat huomautukset

| (82) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(82)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (83) | Kuten 5 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(83)

Kuten 5 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (84) | Mikrotalouden indikaattoreiden, kuten yksikköhinta, yksikkökohtaiset kustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja varastot, määrittämiseen käytettiin kuuden otokseen valitun unionin tuottajan toimittamia ja tarkistettuja tietoja. |
| --- | --- |

(84)

Mikrotalouden indikaattoreiden, kuten yksikköhinta, yksikkökohtaiset kustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja varastot, määrittämiseen käytettiin kuuden otokseen valitun unionin tuottajan toimittamia ja tarkistettuja tietoja.

| (85) | Valituksen tekijän unionin kaikista orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajista toimittamien tietojen, jotka ristiintarkistettiin muista käytettävissä olevista lähteistä, ja makrotalouden indikaattoreiden, kuten unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys ja tuottavuus, määrittämiseen käytettiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettuja tietoja. |
| --- | --- |

(85)

Valituksen tekijän unionin kaikista orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajista toimittamien tietojen, jotka ristiintarkistettiin muista käytettävissä olevista lähteistä, ja makrotalouden indikaattoreiden, kuten unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys ja tuottavuus, määrittämiseen käytettiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettuja tietoja.

5.2.   Koko unionin tuotannonalaa koskevat tiedot

5.2.1.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (86) | Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia. | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 4 218 924 | 3 242 741 | 3 709 441 | 3 645 298 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 77 | 88 | 86 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 5 649 268 | 5 754 711 | 5 450 138 | 5 431 288 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 102 | 96 | 96 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 75 % | 56 % | 68 % | 67 % |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 75 | 91 | 90 |
| Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset. |

(86)

Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

4 218 924

3 242 741

3 709 441

3 645 298

Indeksi (2008 = 100)

100

77

88

86

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

5 649 268

5 754 711

5 450 138

5 431 288

Indeksi (2008 = 100)

100

102

96

96

Kapasiteetin käyttöaste

75 %

56 %

68 %

67 %

Indeksi (2008 = 100)

100

75

91

90

Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset.

| (87) | Taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla 14 prosenttia. Kysynnän vähenemistä vastaavasti tuotanto laski jyrkästi vuonna 2009, minkä jälkeen se elpyi osittain vuonna 2010 ja laski taas hieman tutkimusajanjaksolla kulutuksen kasvusta huolimatta. |
| --- | --- |

(87)

Taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla 14 prosenttia. Kysynnän vähenemistä vastaavasti tuotanto laski jyrkästi vuonna 2009, minkä jälkeen se elpyi osittain vuonna 2010 ja laski taas hieman tutkimusajanjaksolla kulutuksen kasvusta huolimatta.

| (88) | Tuotantokapasiteetti laski 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste seuraili tuotannon suuntausta ja laski 10 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(88)

Tuotantokapasiteetti laski 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste seuraili tuotannon suuntausta ja laski 10 prosenttia tarkastelujakson aikana.

5.2.2.   Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) | 3 355 766 | 2 707 611 | 3 003 917 | 2 936 255 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 81 | 90 | 87 |
| Markkinaosuus (tonnia) | 59,0 % | 62,6 % | 61,1 % | 56,7 % |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 106 | 104 | 96 |
| Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset. |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia)

3 355 766

2 707 611

3 003 917

2 936 255

Indeksi (2008 = 100)

100

81

90

87

Markkinaosuus (tonnia)

59,0 %

62,6 %

61,1 %

56,7 %

Indeksi (2008 = 100)

100

106

104

96

Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset.

| (89) | Vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille väheni huomattavasti eli 19 prosenttia. Vuonna 2010 myyntimäärä kasvoi 9 prosenttiyksikköä mutta laski sitten 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(89)

Vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille väheni huomattavasti eli 19 prosenttia. Vuonna 2010 myyntimäärä kasvoi 9 prosenttiyksikköä mutta laski sitten 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.

| (90) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Aluksi markkinaosuus kasvoi vuonna 2009, jonka jälkeen unionin tuotannonalan osuus pieneni vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi sen markkinaosuus oli 6 prosenttia pienempi tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 2009; tässä yhteydessä on huomattava, että kulutus kasvoi yli 20 prosenttia samalla kaudella. Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kulutuksen kasvua ja hankkimaan takaisin myyntimääräänsä ja osaa aiemmin menettämästään markkinaosuudesta. |
| --- | --- |

(90)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Aluksi markkinaosuus kasvoi vuonna 2009, jonka jälkeen unionin tuotannonalan osuus pieneni vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi sen markkinaosuus oli 6 prosenttia pienempi tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 2009; tässä yhteydessä on huomattava, että kulutus kasvoi yli 20 prosenttia samalla kaudella. Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kulutuksen kasvua ja hankkimaan takaisin myyntimääräänsä ja osaa aiemmin menettämästään markkinaosuudesta.

| (91) | Samalla kun unionin kulutus laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski 13 prosenttia, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 2,3 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä eli 59 prosentista 56,7 prosenttiin. |
| --- | --- |

(91)

Samalla kun unionin kulutus laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski 13 prosenttia, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 2,3 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä eli 59 prosentista 56,7 prosenttiin.

5.2.3.   Työllisyys ja tuottavuus

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) | 6 790 | 5 953 | 5 723 | 5 428 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 88 | 84 | 80 |
| Tuottavuus (tonnia/FTE) | 621 | 545 | 648 | 672 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 88 | 104 | 108 |
| Lähde: Valitus, kyselyvastaukset ja Eurofer. |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna)

6 790

5 953

5 723

5 428

Indeksi (2008 = 100)

100

88

84

80

Tuottavuus (tonnia/FTE)

621

545

648

672

Indeksi (2008 = 100)

100

88

104

108

Lähde: Valitus, kyselyvastaukset ja Eurofer.

| (92) | Unionin tuotannonalan työllisyys noudatteli asteittain laskevaa suuntausta. Näin ollen työntekijöiden määrä (kokoaikavastaavina mitattuna) tuotannonalalla laski 20 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli alimmillaan tutkimusajanjaksolla. Tuottavuus kuitenkin kasvoi 8 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä osoittaa, että tuotannonala pyrki myös järkeistämään tuotantokustannuksia. |
| --- | --- |

(92)

Unionin tuotannonalan työllisyys noudatteli asteittain laskevaa suuntausta. Näin ollen työntekijöiden määrä (kokoaikavastaavina mitattuna) tuotannonalalla laski 20 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli alimmillaan tutkimusajanjaksolla. Tuottavuus kuitenkin kasvoi 8 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä osoittaa, että tuotannonala pyrki myös järkeistämään tuotantokustannuksia.

5.3.   Otokseen valittuihin unionin tuottajiin liittyvät tiedot

5.3.1.   Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa

| (93) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa laskivat 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat 23 prosenttia lisääntyvän kulutuksen ja myyntimäärien myötä mutta eivät palautuneet vuoden 2008 tasolle. |
| --- | --- |

(93)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa laskivat 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat 23 prosenttia lisääntyvän kulutuksen ja myyntimäärien myötä mutta eivät palautuneet vuoden 2008 tasolle.

| (94) | Samaan aikaan samankaltaisen tuotteen keskimääräiset tuotanto- ja myyntikustannukset kasvoivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui yksikkövalmistuskustannusten kohoamisesta, kun myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset yksikköä kohti laskivat 34 prosenttia. |
| --- | --- |

(94)

Samaan aikaan samankaltaisen tuotteen keskimääräiset tuotanto- ja myyntikustannukset kasvoivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui yksikkövalmistuskustannusten kohoamisesta, kun myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset yksikköä kohti laskivat 34 prosenttia.

| (95) | Etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin yksikköhintojen laskun (21 prosenttia vuonna 2009) ja tähän liittyvien tappioiden jälkeen yksikköhinnat alkoivat elpyä. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan kustannukset kohosivat, ja se pystyi nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti niiden kattamiseksi, mikä riitti vain pitämään kannattavuuden samalla tasolla vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä johti kuitenkin markkinaosuuden pienenemiseen entisestään, koska kiinalaisen tuonnin hinnat olivat jatkuvasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni) | 1 023 | 805 | 911 | 994 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 79 | 89 | 97 |
| Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni) | 925 | 884 | 893 | 978 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 95 | 97 | 106 |
| Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset. |

(95)

Etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin yksikköhintojen laskun (21 prosenttia vuonna 2009) ja tähän liittyvien tappioiden jälkeen yksikköhinnat alkoivat elpyä. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan kustannukset kohosivat, ja se pystyi nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti niiden kattamiseksi, mikä riitti vain pitämään kannattavuuden samalla tasolla vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä johti kuitenkin markkinaosuuden pienenemiseen entisestään, koska kiinalaisen tuonnin hinnat olivat jatkuvasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat.

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni)

1 023

805

911

994

Indeksi (2008 = 100)

100

79

89

97

Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni)

925

884

893

978

Indeksi (2008 = 100)

100

95

97

106

Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.

5.3.2.   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynnin kannattavuus EU:ssa riippumattomille asiakkaille (% liikevaihdosta) | 6,7 % | –9,3 % | 2,8 % | 2,6 % |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | – 138 | 41 | 39 |
| Kassavirta (euroa) | 328 190 880 | 211 298 356 | 152 030 083 | 204 650 414 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 64 | 46 | 62 |
| Investoinnit (euroa) | 55 717 957 | 4 537 128 | 12 530 132 | 15 302 264 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 8 | 22 | 27 |
| Investointien tuotto | 13,8 % | –13,9 % | 5,9 % | 6 % |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | – 101 | 43 | 44 |
| Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset. |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Myynnin kannattavuus EU:ssa riippumattomille asiakkaille (% liikevaihdosta)

6,7 %

–9,3 %

2,8 %

2,6 %

Indeksi (2008 = 100)

100

– 138

41

39

Kassavirta (euroa)

328 190 880

211 298 356

152 030 083

204 650 414

Indeksi (2008 = 100)

100

64

46

62

Investoinnit (euroa)

55 717 957

4 537 128

12 530 132

15 302 264

Indeksi (2008 = 100)

100

8

22

27

Investointien tuotto

13,8 %

–13,9 %

5,9 %

6 %

Indeksi (2008 = 100)

100

– 101

43

44

Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.

| (96) | Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Talouskriisin aikaan vuonna 2009 unionin tuotannonalan kannattavuus laski dramaattisesti ja tappiot olivat 13,9 prosenttia. Kannattavuus alkoi elpyä vuonna 2010, mutta kasvavat tuotantokustannukset estivät tuotannonalalla terveenä ja kestävänä pidetyn tason saavuttamista (6,7 % – ks. 156 kappale). Koko tarkastelujakson aikana kannattavuus laski 61 prosenttia. |
| --- | --- |

(96)

Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Talouskriisin aikaan vuonna 2009 unionin tuotannonalan kannattavuus laski dramaattisesti ja tappiot olivat 13,9 prosenttia. Kannattavuus alkoi elpyä vuonna 2010, mutta kasvavat tuotantokustannukset estivät tuotannonalalla terveenä ja kestävänä pidetyn tason saavuttamista (6,7 % – ks. 156 kappale). Koko tarkastelujakson aikana kannattavuus laski 61 prosenttia.

| (97) | Kassavirran suuntaus noudatteli pitkälti kannattavuuden negatiivista suuntausta. Alhaisin taso saavutettiin vuonna 2010. Myös investointien tuotto väheni 56 prosenttia (vuoden 2008 tasolta 13,8 prosentista 6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla). |
| --- | --- |

(97)

Kassavirran suuntaus noudatteli pitkälti kannattavuuden negatiivista suuntausta. Alhaisin taso saavutettiin vuonna 2010. Myös investointien tuotto väheni 56 prosenttia (vuoden 2008 tasolta 13,8 prosentista 6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla).

| (98) | Kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton kehityssuunta tarkastelujaksolla rajoitti unionin tuotannonalan kykyä investoida omaan toimintaansa ja heikensi sen kehittymistä. Unionin tuotannonala pystyi tekemään merkittäviä investointeja tarkastelujakson alussa, mutta sen jälkeen investoinnit laskivat jyrkästi vuonna 2009, ja tarkastelujaksolla laskua oli yhteensä 73 prosenttia. |
| --- | --- |

(98)

Kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton kehityssuunta tarkastelujaksolla rajoitti unionin tuotannonalan kykyä investoida omaan toimintaansa ja heikensi sen kehittymistä. Unionin tuotannonala pystyi tekemään merkittäviä investointeja tarkastelujakson alussa, mutta sen jälkeen investoinnit laskivat jyrkästi vuonna 2009, ja tarkastelujaksolla laskua oli yhteensä 73 prosenttia.

| (99) | Kuten edellä on esitetty, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni, mutta sen kyky hankkia pääomaa ei vaikuttanut heikentyneen vakavasti tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(99)

Kuten edellä on esitetty, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni, mutta sen kyky hankkia pääomaa ei vaikuttanut heikentyneen vakavasti tarkastelujaksolla.

5.3.3.   Varastot

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 116 852 | 97 533 | 124 848 | 130 593 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 83 | 107 | 112 |
| Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset. |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

116 852

97 533

124 848

130 593

Indeksi (2008 = 100)

100

83

107

112

Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.

| (100) | Kuuden otokseen valitun unionin tuottajan varastojen osuus oli noin 8 prosenttia tuotantomäärästä tutkimusajanjakson aikana. Loppuvarastot kasvoivat 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. On huomattava, että vaikka varastot eivät ole tuotannonalan kannalta merkittävä indikaattori, koska tuotanto tapahtuu pääasiassa tilausten perusteella, varastojen kasvu tapahtui pääasiassa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana samaan aikaan, kun Kiinasta peräisin oleva polkumyyntituonti kasvoi voimakkaasti. |
| --- | --- |

(100)

Kuuden otokseen valitun unionin tuottajan varastojen osuus oli noin 8 prosenttia tuotantomäärästä tutkimusajanjakson aikana. Loppuvarastot kasvoivat 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. On huomattava, että vaikka varastot eivät ole tuotannonalan kannalta merkittävä indikaattori, koska tuotanto tapahtuu pääasiassa tilausten perusteella, varastojen kasvu tapahtui pääasiassa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana samaan aikaan, kun Kiinasta peräisin oleva polkumyyntituonti kasvoi voimakkaasti.

5.3.4.   Työvoimakustannukset

| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa, otokseen valitut EU:n tuottajat) | 60 959 | 57 892 | 58 637 | 62 347 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 95 | 96 | 102 |

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa, otokseen valitut EU:n tuottajat)

60 959

57 892

58 637

62 347

Indeksi (2008 = 100)

100

95

96

102

| (101) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat vain 2 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä on vähemmän kuin inflaatioaste. Tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valitut tuottajat tekivät merkittäviä leikkauksia, erityisesti yleis- ja hallintokustannuksiin, ja ovat pitäneet tiukasti kiinni tehokkuudesta. |
| --- | --- |

(101)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat vain 2 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä on vähemmän kuin inflaatioaste. Tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valitut tuottajat tekivät merkittäviä leikkauksia, erityisesti yleis- ja hallintokustannuksiin, ja ovat pitäneet tiukasti kiinni tehokkuudesta.

5.3.5.   Käyttö ja myynti kytkösmarkkinoilla

| (102) | Kuten 65 kappaleessa todetaan, orgaanisella aineella pinnoitetuille terästuotteille on EU:ssa merkittävät markkinat, jotka muodostuvat näiden tuotteiden jatkojalostuskäytöstä unionin tuotannonalalla. Näiden markkinoiden analysointia varten tarkasteltiin otokseen valittujen ja muiden unionin tuottajien kaikkia kytkösmarkkinakäytön ja etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuneen myynnin (kytkösmarkkinamyynti) määriä. |
| --- | --- |

(102)

Kuten 65 kappaleessa todetaan, orgaanisella aineella pinnoitetuille terästuotteille on EU:ssa merkittävät markkinat, jotka muodostuvat näiden tuotteiden jatkojalostuskäytöstä unionin tuotannonalalla. Näiden markkinoiden analysointia varten tarkasteltiin otokseen valittujen ja muiden unionin tuottajien kaikkia kytkösmarkkinakäytön ja etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuneen myynnin (kytkösmarkkinamyynti) määriä.

| (103) | Todettiin, että kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti oli suunnattu yritysten itsensä tai niihin etuyhteydessä olevien yritysten harjoittamaan jatkojalostukseen niiden otokseen valittujen unionin tuottajien ryhmissä, jotka toimivat lähinnä rakennusmateriaalien alalla eli ovat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden loppukäyttäjiä. |
| --- | --- |

(103)

Todettiin, että kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti oli suunnattu yritysten itsensä tai niihin etuyhteydessä olevien yritysten harjoittamaan jatkojalostukseen niiden otokseen valittujen unionin tuottajien ryhmissä, jotka toimivat lähinnä rakennusmateriaalien alalla eli ovat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden loppukäyttäjiä.

| (104) | Edellä esitetyn perusteella todettiin, että unionin tuottajien kytkösmarkkinoilla tapahtuvan käytön ja myynnin osuus oli 27 prosenttia kokonaistuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla kytkösmarkkinakäyttö ja siihen liittyvä myynti laskivat 19 prosenttia ja markkinaosuus 11 prosenttia. | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (tonnia) | 1 225 686 | 935 374 | 994 933 | 993 701 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 76 | 81 | 81 |
| Markkinaosuus | 22 % | 22 % | 20 % | 19 % |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 100 | 94 | 89 |
| Lähde: Valitus ja otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset. |

(104)

Edellä esitetyn perusteella todettiin, että unionin tuottajien kytkösmarkkinoilla tapahtuvan käytön ja myynnin osuus oli 27 prosenttia kokonaistuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla kytkösmarkkinakäyttö ja siihen liittyvä myynti laskivat 19 prosenttia ja markkinaosuus 11 prosenttia.

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (tonnia)

1 225 686

935 374

994 933

993 701

Indeksi (2008 = 100)

100

76

81

81

Markkinaosuus

22 %

22 %

20 %

19 %

Indeksi (2008 = 100)

100

100

94

89

Lähde: Valitus ja otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.

| (105) | Kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin arvoa analysoitiin otokseen valittujen tuottajien toimittamien kyselylomakevastausten perusteella, jotka tarkastettiin tarkastuskäynnillä. Tutkimuksessa todettiin, että kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin välillä ei ollut merkittävää eroa tuotteen loppukäytön osalta. Yritykset ilmoittivat kytkösmarkkinakäytöstä, kun jatkojalostustuotanto tapahtui saman oikeussubjektin sisällä, mutta kytkösmarkkinamyyntiä oli muille etuyhteydessä oleville oikeussubjekteille suuntautunut myynti, josta laskutettiin. Lisäksi hinnoittelumenetelmä sekä kytkösmarkkinakäytössä että etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuneessa myynnissä oli samanlainen, eli tuotteen käypä arvo (nk. cost plus -menetelmä) veloitettiin sekä etuyhteydessä olevilta yrityksiltä että otokseen valittujen yritysten sisäisiltä jatkojalostustuotantoyksiköiltä. |
| --- | --- |

(105)

Kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin arvoa analysoitiin otokseen valittujen tuottajien toimittamien kyselylomakevastausten perusteella, jotka tarkastettiin tarkastuskäynnillä. Tutkimuksessa todettiin, että kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin välillä ei ollut merkittävää eroa tuotteen loppukäytön osalta. Yritykset ilmoittivat kytkösmarkkinakäytöstä, kun jatkojalostustuotanto tapahtui saman oikeussubjektin sisällä, mutta kytkösmarkkinamyyntiä oli muille etuyhteydessä oleville oikeussubjekteille suuntautunut myynti, josta laskutettiin. Lisäksi hinnoittelumenetelmä sekä kytkösmarkkinakäytössä että etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuneessa myynnissä oli samanlainen, eli tuotteen käypä arvo (nk. cost plus -menetelmä) veloitettiin sekä etuyhteydessä olevilta yrityksiltä että otokseen valittujen yritysten sisäisiltä jatkojalostustuotantoyksiköiltä.

| (106) | Näin laskettuna keskimääräinen arvo tonnilta kohosi 1 prosentin tarkastelujakson aikana ja oli 2 prosenttia alempi kuin otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla. | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (euroa/tonni) | 967 | 787 | 910 | 975 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 81 | 94 | 101 |
| Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset. |

(106)

Näin laskettuna keskimääräinen arvo tonnilta kohosi 1 prosentin tarkastelujakson aikana ja oli 2 prosenttia alempi kuin otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (euroa/tonni)

967

787

910

975

Indeksi (2008 = 100)

100

81

94

101

Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.

| (107) | Kun otetaan huomioon, että suurin osa kytkösmarkkinamyynnistä ja -käytöstä oli suunnattu unionin tuottajien tuotantoketjun loppupään rakennusmateriaalitoimintaan, kyseinen myynti ja käyttö joutui myös välillisesti alttiiksi muiden markkinatoimijoiden kilpailulle, mukaan luettuna Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti. Jatkojalostustuotannon sisäinen kysyntä riippui mahdollisuudesta myydä jatkojalostustuotteet vapailla markkinoilla, joihin polkumyyntituonti ei vaikuta. Näin ollen voidaan päätellä, että määrän ja markkinaosuuden supistuminen tarkastelujaksolla johtui Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta kilpailusta. |
| --- | --- |

(107)

Kun otetaan huomioon, että suurin osa kytkösmarkkinamyynnistä ja -käytöstä oli suunnattu unionin tuottajien tuotantoketjun loppupään rakennusmateriaalitoimintaan, kyseinen myynti ja käyttö joutui myös välillisesti alttiiksi muiden markkinatoimijoiden kilpailulle, mukaan luettuna Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti. Jatkojalostustuotannon sisäinen kysyntä riippui mahdollisuudesta myydä jatkojalostustuotteet vapailla markkinoilla, joihin polkumyyntituonti ei vaikuta. Näin ollen voidaan päätellä, että määrän ja markkinaosuuden supistuminen tarkastelujaksolla johtui Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta kilpailusta.

5.3.6.   Aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutukset

| (108) | Koska kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyynnin vastainen menettely, käytössä ei ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksia. |
| --- | --- |

(108)

Koska kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyynnin vastainen menettely, käytössä ei ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksia.

6.   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus

| (109) | Kaikki edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa vahvistetut ja täsmennetyt marginaalit ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun otetaan lisäksi huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä. |
| --- | --- |

(109)

Kaikki edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa vahvistetut ja täsmennetyt marginaalit ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun otetaan lisäksi huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.

7.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (110) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(110)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla.

| (111) | Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus väheni, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 13 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi 59 prosentista 56,7 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka kulutus elpyi 20 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä, vuosi kysyntään vaikuttavan talouskriisin jälkeen unionin tuotannonalan markkinaosuus oli laskemassa. Unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin menetettyä markkinaosuutta, koska polkumyynnillä EU:n markkinoille tuleva tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi. Matalahintainen polkumyyntituonti lisääntyi tarkastelujaksolla ja alitti jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(111)

Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus väheni, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 13 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi 59 prosentista 56,7 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka kulutus elpyi 20 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä, vuosi kysyntään vaikuttavan talouskriisin jälkeen unionin tuotannonalan markkinaosuus oli laskemassa. Unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin menetettyä markkinaosuutta, koska polkumyynnillä EU:n markkinoille tuleva tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi. Matalahintainen polkumyyntituonti lisääntyi tarkastelujaksolla ja alitti jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat.

| (112) | Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Tästä syystä unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa ja tehdä investointeja heikkeni. |
| --- | --- |

(112)

Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Tästä syystä unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa ja tehdä investointeja heikkeni.

| (113) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(113)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

E.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (114) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa samaan aikaan, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi. |
| --- | --- |

(114)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa samaan aikaan, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi.

2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (115) | Tutkimus osoitti, että unionin kulutus väheni 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä kasvoi rajusti, noin 49 prosenttia, samoin kuin sen markkinaosuus, joka nousi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 63 prosenttia eli 8,3 prosentista 13,6 prosenttiin. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski 13 prosenttia ja myynnin markkinaosuus 4 prosenttia (vuoden 2008 tasolta 59 prosentista 56,7 prosenttiin tutkimusajanjaksolla). |
| --- | --- |

(115)

Tutkimus osoitti, että unionin kulutus väheni 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä kasvoi rajusti, noin 49 prosenttia, samoin kuin sen markkinaosuus, joka nousi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 63 prosenttia eli 8,3 prosentista 13,6 prosenttiin. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski 13 prosenttia ja myynnin markkinaosuus 4 prosenttia (vuoden 2008 tasolta 59 prosentista 56,7 prosenttiin tutkimusajanjaksolla).

| (116) | Lisäksi talouskriisi vaikutti myös Kiinasta tulevaan tuontiin, joka laski 68 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009, mutta se elpyi hyvin nopeasti ja kasvoi 367 prosenttia tutkimusajanjakson lopussa, vaikka unionin kulutus kasvoi ainoastaan 20 prosenttia samalla kaudella. Kiinalaisen tuonnin yksikköhinnat laskivat 9 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat 25,9 prosentilla tutkimusajanjakson aikana, ja näin ollen sen markkinaosuus kasvoi vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle 63 prosenttia eli 13,6 prosenttiin. |
| --- | --- |

(116)

Lisäksi talouskriisi vaikutti myös Kiinasta tulevaan tuontiin, joka laski 68 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009, mutta se elpyi hyvin nopeasti ja kasvoi 367 prosenttia tutkimusajanjakson lopussa, vaikka unionin kulutus kasvoi ainoastaan 20 prosenttia samalla kaudella. Kiinalaisen tuonnin yksikköhinnat laskivat 9 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat 25,9 prosentilla tutkimusajanjakson aikana, ja näin ollen sen markkinaosuus kasvoi vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle 63 prosenttia eli 13,6 prosenttiin.

| (117) | Samaan aikaan eli vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle unionin tuottajien myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski kokonaisuudessaan 13 prosenttia. Markkinoiden elpyessä vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonala pystyi lisäämään myyntiään etuyhteydettömille osapuolille ainoastaan 8 prosenttia mutta menetti markkinaosuuttaan 9 prosenttia, minkä vuoksi se pystyi saamaan etua lisääntyneestä kulutuksesta vain vähäisessä määrin. Kiinasta tuleva tuonti sai eniten etua elpymässä olevasta kulutuksesta ja jätti muut markkinatoimijat kauas taakseen. |
| --- | --- |

(117)

Samaan aikaan eli vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle unionin tuottajien myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski kokonaisuudessaan 13 prosenttia. Markkinoiden elpyessä vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonala pystyi lisäämään myyntiään etuyhteydettömille osapuolille ainoastaan 8 prosenttia mutta menetti markkinaosuuttaan 9 prosenttia, minkä vuoksi se pystyi saamaan etua lisääntyneestä kulutuksesta vain vähäisessä määrin. Kiinasta tuleva tuonti sai eniten etua elpymässä olevasta kulutuksesta ja jätti muut markkinatoimijat kauas taakseen.

| (118) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat putosivat tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vaikka hinnat olivat kohoamassa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä sen jälkeen, kun ne olivat pudonneet jyrkästi vuonna 2009, ne olivat jatkuvasti alle unionin tuotannonalan veloittamien hintojen. Yksikköhinnat etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa laskivat ainoastaan 3 prosenttia, mikä osoittaa jonkinasteista vastustuskykyä kiinalaisen tuonnin aiheuttamalle hintapaineelle. Hinnat selvästikin pidettiin tällä tasolla alhaisempien myyntimäärien ja myynnin alhaisemman kannattavuuden kustannuksella, koska myynnin kannattavuus laski 61 prosenttia eli vuoden 2008 tasolta 6,7 prosentista 2,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla, kun valmistuskustannukset olivat kasvussa. |
| --- | --- |

(118)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat putosivat tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vaikka hinnat olivat kohoamassa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä sen jälkeen, kun ne olivat pudonneet jyrkästi vuonna 2009, ne olivat jatkuvasti alle unionin tuotannonalan veloittamien hintojen. Yksikköhinnat etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa laskivat ainoastaan 3 prosenttia, mikä osoittaa jonkinasteista vastustuskykyä kiinalaisen tuonnin aiheuttamalle hintapaineelle. Hinnat selvästikin pidettiin tällä tasolla alhaisempien myyntimäärien ja myynnin alhaisemman kannattavuuden kustannuksella, koska myynnin kannattavuus laski 61 prosenttia eli vuoden 2008 tasolta 6,7 prosentista 2,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla, kun valmistuskustannukset olivat kasvussa.

| (119) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin äkillinen lisääntyminen hinnoilla, jotka jatkuvasti alittavat unionin tuotannonalan hinnat, on vaikuttanut ratkaisevasti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon, joka on estänyt unionin tuotannonalaa hyödyntämästä täysimääräisesti unionin kulutuksen elpymistä. |
| --- | --- |

(119)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin äkillinen lisääntyminen hinnoilla, jotka jatkuvasti alittavat unionin tuotannonalan hinnat, on vaikuttanut ratkaisevasti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon, joka on estänyt unionin tuotannonalaa hyödyntämästä täysimääräisesti unionin kulutuksen elpymistä.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

3.1.   Kolmansista maista tuleva tuonti

| Maa | | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etelä-Korea | Määrä (tonnia) | 228 123 | 226 568 | 173 935 | 237 164 |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 99 | 76 | 104 |
| | Markkinaosuus (%) | 4 % | 5,2 % | 3,5 % | 4,6 % |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 131 | 88 | 114 |
| | Keskimääräinen hinta | 901 | 727 | 846 | 903 |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 81 | 94 | 100 |
| Intia | Määrä (tonnia) | 159 999 | 149 138 | 155 384 | 141 391 |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 93 | 97 | 88 |
| | Markkinaosuus (%) | 2,8 % | 3,4 % | 3,2 % | 2,7 % |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 123 | 112 | 97 |
| | Keskimääräinen hinta | 932 | 667 | 773 | 824 |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 72 | 83 | 88 |
| Muut maat | Määrä (tonnia) | 249 151 | 158 461 | 124 319 | 167 007 |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 64 | 50 | 67 |
| | Markkinaosuus (%) | 4,4 % | 3,7 % | 2,5 % | 3,2 % |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 84 | 58 | 74 |
| | Keskimääräinen hinta | 951 | 809 | 924 | 955 |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 85 | 97 | 100 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | 637 274 | 534 167 | 453 637 | 545 562 |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 84 | 71 | 86 |
| | Markkinaosuus (%) | 11,2 % | 12,3 % | 9,2 % | 10,5 % |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 110 | 82 | 94 |
| | Keskimääräinen hinta | 929 | 735 | 842 | 898 |
| | Indeksi (2008 = 100) | 100 | 79 | 91 | 97 |
| Lähde: Eurostat. |

Maa

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Etelä-Korea

Määrä (tonnia)

228 123

226 568

173 935

237 164

Indeksi (2008 = 100)

100

99

76

104

Markkinaosuus (%)

4 %

5,2 %

3,5 %

4,6 %

Indeksi (2008 = 100)

100

131

88

114

Keskimääräinen hinta

901

727

846

903

Indeksi (2008 = 100)

100

81

94

100

Intia

Määrä (tonnia)

159 999

149 138

155 384

141 391

Indeksi (2008 = 100)

100

93

97

88

Markkinaosuus (%)

2,8 %

3,4 %

3,2 %

2,7 %

Indeksi (2008 = 100)

100

123

112

97

Keskimääräinen hinta

932

667

773

824

Indeksi (2008 = 100)

100

72

83

88

Muut maat

Määrä (tonnia)

249 151

158 461

124 319

167 007

Indeksi (2008 = 100)

100

64

50

67

Markkinaosuus (%)

4,4 %

3,7 %

2,5 %

3,2 %

Indeksi (2008 = 100)

100

84

58

74

Keskimääräinen hinta

951

809

924

955

Indeksi (2008 = 100)

100

85

97

100

Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

637 274

534 167

453 637

545 562

Indeksi (2008 = 100)

100

84

71

86

Markkinaosuus (%)

11,2 %

12,3 %

9,2 %

10,5 %

Indeksi (2008 = 100)

100

110

82

94

Keskimääräinen hinta

929

735

842

898

Indeksi (2008 = 100)

100

79

91

97

Lähde: Eurostat.

| (120) | Kiinasta tulevan tuonnin osuus oli 56 prosenttia kaikesta tuonnista EU:hun tutkimusajanjakson aikana, ja muita maita, joista tuli merkittävästi tuontia, olivat Intian tasavalta, jäljempänä ’Intia’, (11 %) ja Etelä-Korea (19 %). Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski voimakkaasti, 12 prosenttia, mutta toisin kuin Kiinasta tuleva tuonti, intialainen tuonti väheni kaikkiaan 12 prosenttia tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus pieneni 3 prosenttia. Tuonti Etelä-Koreasta kasvoi vain 4 prosenttia, ja sen keskimääräinen hinta pysyi samalla tasolla kuin vuonna 2008. Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 2,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin 4,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(120)

Kiinasta tulevan tuonnin osuus oli 56 prosenttia kaikesta tuonnista EU:hun tutkimusajanjakson aikana, ja muita maita, joista tuli merkittävästi tuontia, olivat Intian tasavalta, jäljempänä ’Intia’, (11 %) ja Etelä-Korea (19 %). Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski voimakkaasti, 12 prosenttia, mutta toisin kuin Kiinasta tuleva tuonti, intialainen tuonti väheni kaikkiaan 12 prosenttia tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus pieneni 3 prosenttia. Tuonti Etelä-Koreasta kasvoi vain 4 prosenttia, ja sen keskimääräinen hinta pysyi samalla tasolla kuin vuonna 2008. Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 2,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin 4,6 prosenttia.

| (121) | Muu tuonti, jonka osuus oli 14 prosenttia kokonaistuonnista, väheni 33 prosenttia, ja sen keskimääräinen hinta pysyi samalla tasolla kuin vuonna 2008. |
| --- | --- |

(121)

Muu tuonti, jonka osuus oli 14 prosenttia kokonaistuonnista, väheni 33 prosenttia, ja sen keskimääräinen hinta pysyi samalla tasolla kuin vuonna 2008.

| (122) | Vaikka kaiken muun tuonnin keskimääräinen hinta oli unionin tuotannonalan hintatason alapuolella, tällä tuonnilla on vain vähäistä tai ei mitään vaikutusta. Ensinnäkään ei ole näyttöä siitä, että tuonti muista maista olisi perustunut vilpilliseen kaupankäyntiin. Toiseksi tärkeimmistä tuontimaista tulevan muun tuonnin – toisin kuin kiinalaisen tuonnin – hintataso säilyi melko vakaana koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että unionin tuotannonala pystyy kilpailemaan menestyksekkäästi tämän tuonnin markkinasegmenteillä. Kolmanneksi tuonti muista maista heikentyi tarkastelujakson aikana ja pysyi edelleen alhaisella tasolla sekä kokonaisuudessaan että tärkeimpien vientimaiden osalta erikseen. Lisäksi muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus supistui, mikä vahvistaa sitä, että kyseinen tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(122)

Vaikka kaiken muun tuonnin keskimääräinen hinta oli unionin tuotannonalan hintatason alapuolella, tällä tuonnilla on vain vähäistä tai ei mitään vaikutusta. Ensinnäkään ei ole näyttöä siitä, että tuonti muista maista olisi perustunut vilpilliseen kaupankäyntiin. Toiseksi tärkeimmistä tuontimaista tulevan muun tuonnin – toisin kuin kiinalaisen tuonnin – hintataso säilyi melko vakaana koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että unionin tuotannonala pystyy kilpailemaan menestyksekkäästi tämän tuonnin markkinasegmenteillä. Kolmanneksi tuonti muista maista heikentyi tarkastelujakson aikana ja pysyi edelleen alhaisella tasolla sekä kokonaisuudessaan että tärkeimpien vientimaiden osalta erikseen. Lisäksi muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus supistui, mikä vahvistaa sitä, että kyseinen tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.

3.2.   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| | 2008 | 2009 | 2010 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienti (Eurostat, tonnia) | 669 790 | 612 204 | 580 477 | 605 760 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 91 | 87 | 90 |
| Keskihinta (euroa/tonni) | 1 068 | 937 | 995 | 1 092 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 88 | 93 | 102 |
| Otokseen valittujen unionin tuottajien vienti | 53 542 | 46 516 | 48 102 | 46 228 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 87 | 90 | 86 |
| Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni) | 1 086 | 826 | 984 | 1 132 |
| Indeksi (2008 = 100) | 100 | 76 | 91 | 104 |
| Lähde: Eurostat ja tarkistetut kyselylomakevastaukset. |

2008

2009

2010

Tutkimusajanjakso

Vienti (Eurostat, tonnia)

669 790

612 204

580 477

605 760

Indeksi (2008 = 100)

100

91

87

90

Keskihinta (euroa/tonni)

1 068

937

995

1 092

Indeksi (2008 = 100)

100

88

93

102

Otokseen valittujen unionin tuottajien vienti

53 542

46 516

48 102

46 228

Indeksi (2008 = 100)

100

87

90

86

Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni)

1 086

826

984

1 132

Indeksi (2008 = 100)

100

76

91

104

Lähde: Eurostat ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

| (123) | Unionin tuotannonalan orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaisvienti kolmansiin maihin Eurostatin mukaan laski tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Keskimääräinen hinta on kuitenkin ollut suhteellisen korkealla tasolla ja kohosi 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Viennin osuus EU:n kokonaistuotannosta oli 17 prosenttia ja auttoi unionin tuotannonalaa saavuttamaan suurtuotannon etuja ja vähentämään tuotantokustannuksia. Näin ollen voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko ei voinut johtua sen vientitoiminnasta. |
| --- | --- |

(123)

Unionin tuotannonalan orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaisvienti kolmansiin maihin Eurostatin mukaan laski tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Keskimääräinen hinta on kuitenkin ollut suhteellisen korkealla tasolla ja kohosi 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Viennin osuus EU:n kokonaistuotannosta oli 17 prosenttia ja auttoi unionin tuotannonalaa saavuttamaan suurtuotannon etuja ja vähentämään tuotantokustannuksia. Näin ollen voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko ei voinut johtua sen vientitoiminnasta.

| (124) | Tämä yleiskuva tulee esiin myös otokseen valittujen unionin tuottajien kolmansien maiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan viennin tilanteessa. Tämä vienti väheni tarkastelujaksolla 14 prosenttia, mutta myös siinä viennin yksikköhinta on ollut jatkuvasti korkeampi (keskimäärin 2–12 % vuodesta riippuen) kuin hinta EU:ssa. Viennin määrä oli vain 3 prosenttia, joten se ei ole voinut vaikuttaa EU:n markkinoilla kärsittyyn vahinkoon. |
| --- | --- |

(124)

Tämä yleiskuva tulee esiin myös otokseen valittujen unionin tuottajien kolmansien maiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan viennin tilanteessa. Tämä vienti väheni tarkastelujaksolla 14 prosenttia, mutta myös siinä viennin yksikköhinta on ollut jatkuvasti korkeampi (keskimäärin 2–12 % vuodesta riippuen) kuin hinta EU:ssa. Viennin määrä oli vain 3 prosenttia, joten se ei ole voinut vaikuttaa EU:n markkinoilla kärsittyyn vahinkoon.

3.3.   Unionin tuotannonalan oma tuonti Kiinasta

| (125) | Tutkimuksen aikana väitettiin, että valituksen tekijät (niihin etuyhteydessä olevien yritysten kautta) olivat tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta itse ja että tämän tuonnin osuus oli 20–40 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Näiden väitteiden tutkimisen jälkeen todettiin, että unionin tuottajat toivat tutkimusajanjaksolla vain noin 10 000 tonnia, mikä määrä vastaa suunnilleen valituksen tekijän vireillepanon yhteydessä esittämiä tietoja. Unionin tuottajiin etuyhteydessä olevien yritysten todettiin tuovan suunnilleen vastaavan määrän, jota ei perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti ole ilmoitettu. Kyseinen tuonti oli yhteensä vain noin 2–3 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Näin ollen ei voida päätellä, että unionin tuotannonala olisi tuonut Kiinasta sellaisia määriä ja sellaisella tavalla, että tuonti 1) kyseenalaistaisi sen aseman unionin tuottajina perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai 2) aiheuttaisi sille itselleen vahinkoa. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti. |
| --- | --- |

(125)

Tutkimuksen aikana väitettiin, että valituksen tekijät (niihin etuyhteydessä olevien yritysten kautta) olivat tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta itse ja että tämän tuonnin osuus oli 20–40 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Näiden väitteiden tutkimisen jälkeen todettiin, että unionin tuottajat toivat tutkimusajanjaksolla vain noin 10 000 tonnia, mikä määrä vastaa suunnilleen valituksen tekijän vireillepanon yhteydessä esittämiä tietoja. Unionin tuottajiin etuyhteydessä olevien yritysten todettiin tuovan suunnilleen vastaavan määrän, jota ei perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti ole ilmoitettu. Kyseinen tuonti oli yhteensä vain noin 2–3 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Näin ollen ei voida päätellä, että unionin tuotannonala olisi tuonut Kiinasta sellaisia määriä ja sellaisella tavalla, että tuonti 1) kyseenalaistaisi sen aseman unionin tuottajina perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai 2) aiheuttaisi sille itselleen vahinkoa. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.

3.4.   Käyttö ja myynti kytkösmarkkinoilla

| (126) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli sen sitoutuminen rakennusmateriaaleja (esim. kerroslevyt, trapetsilevyt) tuottavaan jatkojalostustoimintaan – joko suoraan tai yritysryhmien sisällä etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Erityisesti väitettiin, että unionin tuotannonala toimitti orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita omille jatkojalostusyrityksilleen alhaisempaan hintaan kuin etuyhteydettömille yrityksille, joten se ”tuki” niitä yritysryhmän sisällä ja mahdollisti sen, että ne pystyivät alittamaan kilpailijoidensa hinnat jatkojalostussegmentillä. |
| --- | --- |

(126)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli sen sitoutuminen rakennusmateriaaleja (esim. kerroslevyt, trapetsilevyt) tuottavaan jatkojalostustoimintaan – joko suoraan tai yritysryhmien sisällä etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Erityisesti väitettiin, että unionin tuotannonala toimitti orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita omille jatkojalostusyrityksilleen alhaisempaan hintaan kuin etuyhteydettömille yrityksille, joten se ”tuki” niitä yritysryhmän sisällä ja mahdollisti sen, että ne pystyivät alittamaan kilpailijoidensa hinnat jatkojalostussegmentillä.

| (127) | Kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin keskimääräinen arvo tonnia kohti oli vain 2 prosenttia alempi kuin myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla, kuten 102–107 kappaleessa todettiin. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että polkumyyntituonnin aiheuttama epäterve kilpailu vaikutti todennäköisesti epäsuorasti myös kytkösmarkkinakäyttöön ja -myyntiin. Jos unionin tuottajien jatkojalostusliiketoiminta olisi saanut jotakin etua, kuten väitettiin, sen olisi pitänyt näkyä tämän vahinkoindikaattorin kehityksessä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti. |
| --- | --- |

(127)

Kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin keskimääräinen arvo tonnia kohti oli vain 2 prosenttia alempi kuin myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla, kuten 102–107 kappaleessa todettiin. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että polkumyyntituonnin aiheuttama epäterve kilpailu vaikutti todennäköisesti epäsuorasti myös kytkösmarkkinakäyttöön ja -myyntiin. Jos unionin tuottajien jatkojalostusliiketoiminta olisi saanut jotakin etua, kuten väitettiin, sen olisi pitänyt näkyä tämän vahinkoindikaattorin kehityksessä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.

3.5.   Talouskriisi

| (128) | Talouskriisi ja sen vaikutukset rakennusalaan selittävät ainakin osittain kysynnän supistumista ja hintapaineita tarkastelujaksolla. Kuten edellä mainittiin, vuonna 2009 kulutus supistui 24 prosenttia. Markkinoiden elpyminen alkoi kuitenkin vuonna 2010, ja tutkimusajanjakson loppuun mennessä kulutus kasvoi 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(128)

Talouskriisi ja sen vaikutukset rakennusalaan selittävät ainakin osittain kysynnän supistumista ja hintapaineita tarkastelujaksolla. Kuten edellä mainittiin, vuonna 2009 kulutus supistui 24 prosenttia. Markkinoiden elpyminen alkoi kuitenkin vuonna 2010, ja tutkimusajanjakson loppuun mennessä kulutus kasvoi 20 prosenttia.

| (129) | Vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä on kuitenkin erotettu toisistaan markkinoiden romahtaminen vuonna 2009 ja sen jälkeinen toipuminen vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle. Vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä kävi selvästi ilmi, että Kiinasta tulevassa tuonnissa hyödynnettiin täysimääräisesti kulutuksen elpymistä ja lisäksi alitettiin jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat ja näin muutettiin kaikkien toimijoiden tasavertaiset mahdollisuudet toipua pudotuksesta jatkuvaksi säilymistaisteluksi. |
| --- | --- |

(129)

Vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä on kuitenkin erotettu toisistaan markkinoiden romahtaminen vuonna 2009 ja sen jälkeinen toipuminen vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle. Vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä kävi selvästi ilmi, että Kiinasta tulevassa tuonnissa hyödynnettiin täysimääräisesti kulutuksen elpymistä ja lisäksi alitettiin jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat ja näin muutettiin kaikkien toimijoiden tasavertaiset mahdollisuudet toipua pudotuksesta jatkuvaksi säilymistaisteluksi.

3.6.   Rakenteellinen ylikapasiteetti

| (130) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle – josta suurin osa on vertikaalisesti integroituneita teräksen tuottajia – aiheutuneen vahingon syynä ei ole Kiinasta tuleva tuonti vaan kyseessä ovat EU:n terästeollisuuden rakenteelliset ongelmat kuten liikakapasiteetti. Lisäksi väitettiin, että terästeollisuuden keskittäminen, joka tapahtui ennen tarkastelujaksoa, johti ylikapasiteettiin, ja että mahdollisesti aiheutunut vahinko oli seurausta liian monista tuotantolaitoksista. |
| --- | --- |

(130)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle – josta suurin osa on vertikaalisesti integroituneita teräksen tuottajia – aiheutuneen vahingon syynä ei ole Kiinasta tuleva tuonti vaan kyseessä ovat EU:n terästeollisuuden rakenteelliset ongelmat kuten liikakapasiteetti. Lisäksi väitettiin, että terästeollisuuden keskittäminen, joka tapahtui ennen tarkastelujaksoa, johti ylikapasiteettiin, ja että mahdollisesti aiheutunut vahinko oli seurausta liian monista tuotantolaitoksista.

| (131) | On totta, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto on pääomavaltaista, ja tuotannonalalla on suhteellisen korkeat kiinteät kustannukset. Ei kuitenkaan voida päätellä, että terästeollisuuden vakauttaminen, joka toteutettiin ennen tarkastelujaksoa, olisi johtanut ylikapasiteettiin. Tiedot osoittavat, että kokonaiskapasiteetti kasvoi hieman vuonna 2009, minkä jälkeen tuotannonala vähensi kapasiteettiaan vuonna 2010 ja jälleen tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetti tutkimusajanjaksolla oli alhaisemmalla tasolla kuin tosiasiallinen kulutus vuonna 2008, joka oli vuosi ennen kuin talouskriisin vaikutukset tuntuivat täysimääräisesti. Kulutus EU:ssa ei ole vielä palautunut vuoden 2008 tasolla. |
| --- | --- |

(131)

On totta, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto on pääomavaltaista, ja tuotannonalalla on suhteellisen korkeat kiinteät kustannukset. Ei kuitenkaan voida päätellä, että terästeollisuuden vakauttaminen, joka toteutettiin ennen tarkastelujaksoa, olisi johtanut ylikapasiteettiin. Tiedot osoittavat, että kokonaiskapasiteetti kasvoi hieman vuonna 2009, minkä jälkeen tuotannonala vähensi kapasiteettiaan vuonna 2010 ja jälleen tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetti tutkimusajanjaksolla oli alhaisemmalla tasolla kuin tosiasiallinen kulutus vuonna 2008, joka oli vuosi ennen kuin talouskriisin vaikutukset tuntuivat täysimääräisesti. Kulutus EU:ssa ei ole vielä palautunut vuoden 2008 tasolla.

| (132) | Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että ylikapasiteetin kielteiset vaikutukset kohdistuvat vain erittäin vähäisessä määrin orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden EU:n tuottajiin. Ensinnäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala on selvästi pyrkinyt pitämään yllä tehokkuutta – myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia alennettiin merkittävästi eli 34 prosenttia ja tuottavuus kasvoi 8 prosenttia koko tuotannonalan ja 6 prosenttia otokseen valittujen yritysten osalta. Toiseksi tuotantolinjoihin tehdyt jatkuvat investoinnit ja joustavuus niiden käytössä myös muiden tuotteiden tuotantoon auttoivat suurtuotannon etujen saavuttamisessa ja kiinteiden kustannusten vähentämisessä. Näin ollen kun otokseen valittujen yritysten kapasiteetin käyttöaste laski 18 prosenttia tarkastelujaksolla, keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat vain 9 prosenttia, mikä sisältää myös raaka-ainekustannukset. Näin ollen ei voida päätellä, että ylikapasiteetti olisi poistanut syy-yhteyden. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti. |
| --- | --- |

(132)

Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että ylikapasiteetin kielteiset vaikutukset kohdistuvat vain erittäin vähäisessä määrin orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden EU:n tuottajiin. Ensinnäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala on selvästi pyrkinyt pitämään yllä tehokkuutta – myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia alennettiin merkittävästi eli 34 prosenttia ja tuottavuus kasvoi 8 prosenttia koko tuotannonalan ja 6 prosenttia otokseen valittujen yritysten osalta. Toiseksi tuotantolinjoihin tehdyt jatkuvat investoinnit ja joustavuus niiden käytössä myös muiden tuotteiden tuotantoon auttoivat suurtuotannon etujen saavuttamisessa ja kiinteiden kustannusten vähentämisessä. Näin ollen kun otokseen valittujen yritysten kapasiteetin käyttöaste laski 18 prosenttia tarkastelujaksolla, keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat vain 9 prosenttia, mikä sisältää myös raaka-ainekustannukset. Näin ollen ei voida päätellä, että ylikapasiteetti olisi poistanut syy-yhteyden. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.

4.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (133) | Edellä on osoitettu, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseisen tuonnin todettiin myös tapahtuneen jatkuvasti unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla, erityisesti tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(133)

Edellä on osoitettu, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseisen tuonnin todettiin myös tapahtuneen jatkuvasti unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla, erityisesti tutkimusajanjaksolla.

| (134) | Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyynnin määrän ja markkinaosuuden kasvu tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne heikkeni tutkimusajanjaksolla, jolloin kulutuksen elpymisestä huolimatta unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia ja kannattavuus ja muut taloudelliset indikaattorit (kuten kassavirta ja investointien tuotto) polkivat samalla tasolla kuin vuonna 2010 ja työllisyys oli heikoimmillaan. |
| --- | --- |

(134)

Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyynnin määrän ja markkinaosuuden kasvu tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne heikkeni tutkimusajanjaksolla, jolloin kulutuksen elpymisestä huolimatta unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia ja kannattavuus ja muut taloudelliset indikaattorit (kuten kassavirta ja investointien tuotto) polkivat samalla tasolla kuin vuonna 2010 ja työllisyys oli heikoimmillaan.

| (135) | Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(135)

Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (136) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(136)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   UNIONIN ETU

1.   Alustavat huomautukset

| (137) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä todeta, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(137)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä todeta, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (138) | Koko unionin tuotannonala koostuu 22:sta tiedossa olevasta tuottajasta, jotka Euroferin mukaan edustavat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden koko unionin tuotantoa. Tuottajat sijaitsevat unionin eri jäsenvaltioissa ja työllistävät suoraan yli 5 400 henkeä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyen. |
| --- | --- |

(138)

Koko unionin tuotannonala koostuu 22:sta tiedossa olevasta tuottajasta, jotka Euroferin mukaan edustavat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden koko unionin tuotantoa. Tuottajat sijaitsevat unionin eri jäsenvaltioissa ja työllistävät suoraan yli 5 400 henkeä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyen.

| (139) | Yksikään tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. Kuten edellä makrotaloudellisten indikaattoreiden yhteydessä osoitetaan, koko EU:n tuotannonalan tilanne heikkeni ja polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti siihen kielteisesti. |
| --- | --- |

(139)

Yksikään tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. Kuten edellä makrotaloudellisten indikaattoreiden yhteydessä osoitetaan, koko EU:n tuotannonalan tilanne heikkeni ja polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti siihen kielteisesti.

| (140) | Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että kaikkien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Varsinkin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen. |
| --- | --- |

(140)

Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että kaikkien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Varsinkin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen.

| (141) | Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille oikeudenmukaiset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan olettaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta. |
| --- | --- |

(141)

Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille oikeudenmukaiset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan olettaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.

| (142) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa markkinaosuuden vielä hupenevan ja unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenevän. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. On myös todennäköistä, että jotkin yksittäiset tuottajat joutuisivat sulkemaan tuotantolaitoksensa, koska ne ovat olleet erittäin tappiollisia tarkastelujakson aikana. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin. |
| --- | --- |

(142)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa markkinaosuuden vielä hupenevan ja unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenevän. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. On myös todennäköistä, että jotkin yksittäiset tuottajat joutuisivat sulkemaan tuotantolaitoksensa, koska ne ovat olleet erittäin tappiollisia tarkastelujakson aikana. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin.

| (143) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(143)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

3.   Käyttäjien ja tuojien etu

| (144) | Kuten 10 kappaleessa mainitaan, viisi tuojaa ilmoittautui mutta ainoastaan kaksi vastasi kyselylomakkeeseen. Valituksessa luetelluista noin 100 käyttäjästä 19 ilmaisi olevansa kiinnostunut menettelystä. Kymmenen yritystä toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(144)

Kuten 10 kappaleessa mainitaan, viisi tuojaa ilmoittautui mutta ainoastaan kaksi vastasi kyselylomakkeeseen. Valituksessa luetelluista noin 100 käyttäjästä 19 ilmaisi olevansa kiinnostunut menettelystä. Kymmenen yritystä toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen.

| (145) | Aktiivisimmat käyttäjät ja tuojat ovat toimittaneet yhteisiä kirjallisia huomautuksia, ja tutkimuksen aikana järjestettiin useita kuulemisia. Niiden keskeiset väitteet toimenpiteiden käyttöönotosta analysoidaan seuraavassa. |
| --- | --- |

(145)

Aktiivisimmat käyttäjät ja tuojat ovat toimittaneet yhteisiä kirjallisia huomautuksia, ja tutkimuksen aikana järjestettiin useita kuulemisia. Niiden keskeiset väitteet toimenpiteiden käyttöönotosta analysoidaan seuraavassa.

3.1.   Kilpailu EU:n markkinoille

| (146) | Väitettiin, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden EU:n markkinat eivät ole riittävän kilpailukykyiset ja että Kiinasta peräisin oleva tuonti on tarpeen, jotta orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuovilla ja käyttävillä yrityksillä on enemmän neuvotteluvoimaa. Lisäksi esitettiin, että unionin tuotannonala on osallisena oligopolistisissa järjestelyissä markkinoiden hallitsemiseksi. Alustavan vaiheen tutkimus ei vahvistanut näitä väitteitä, vaan siinä havaittiin, että unionin tuottajat kilpailevat samoilla markkinoilla ja myyvät usein samoille asiakkaille tai toistensa rakennusalan yrityksille. Koska ei esitetty muuta näyttöä, kuin kuulopuheisiin perustuvia valituksia vaikeuksista hintaneuvotteluissa, ja koska valituksen tehneiden viiden unionin tuottajaryhmän lisäksi EU:ssa toimii 11 muuta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajaa, joista jotkin ovat erittäin suuria, ja koska muita tuontilähteitä on monia, väite ei vaikuta perustellulta, ja se hylätään alustavasti. |
| --- | --- |

(146)

Väitettiin, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden EU:n markkinat eivät ole riittävän kilpailukykyiset ja että Kiinasta peräisin oleva tuonti on tarpeen, jotta orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuovilla ja käyttävillä yrityksillä on enemmän neuvotteluvoimaa. Lisäksi esitettiin, että unionin tuotannonala on osallisena oligopolistisissa järjestelyissä markkinoiden hallitsemiseksi. Alustavan vaiheen tutkimus ei vahvistanut näitä väitteitä, vaan siinä havaittiin, että unionin tuottajat kilpailevat samoilla markkinoilla ja myyvät usein samoille asiakkaille tai toistensa rakennusalan yrityksille. Koska ei esitetty muuta näyttöä, kuin kuulopuheisiin perustuvia valituksia vaikeuksista hintaneuvotteluissa, ja koska valituksen tehneiden viiden unionin tuottajaryhmän lisäksi EU:ssa toimii 11 muuta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajaa, joista jotkin ovat erittäin suuria, ja koska muita tuontilähteitä on monia, väite ei vaikuta perustellulta, ja se hylätään alustavasti.

3.2.   Riittämätön tarjonta

| (147) | Väitettiin myös, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena EU:n markkinoilla olisi puutetta orgaanisella aineella pinnoitetuista terästuotteista. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä kuvattu tarjontalähteiden monipuolisuus sekä unionin tuotannonalan vapaa tuotantokapasiteetti, tällaista puutetta ei pidetä todennäköisenä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti. |
| --- | --- |

(147)

Väitettiin myös, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena EU:n markkinoilla olisi puutetta orgaanisella aineella pinnoitetuista terästuotteista. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä kuvattu tarjontalähteiden monipuolisuus sekä unionin tuotannonalan vapaa tuotantokapasiteetti, tällaista puutetta ei pidetä todennäköisenä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.

3.3.   Käyttäjien ja tuojien etuja koskevat päätelmät

| (148) | Kymmenen yhteistyössä toimineen käyttäjän osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikilla käyttäjillä oli useita hankintalähteitä. Niiden orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden ostot Kiinasta olivat kesimäärin noin 15 prosenttia niiden kokonaisostoista; lisäksi todettiin, että suurimmat määrät hankittiin EU:n tuottajilta (73 %) ja 12 prosenttia tuotiin muista kolmansista maista. Koska tarkasteltavana oleva tuote on erittäin standardoitu, asiakassuhteen merkitys ole kovinkaan suuri, ja sekä käyttäjät että tuojat voivat tuotteen laadun puolesta vaihtaa hankintalähdettä varsin helposti. |
| --- | --- |

(148)

Kymmenen yhteistyössä toimineen käyttäjän osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikilla käyttäjillä oli useita hankintalähteitä. Niiden orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden ostot Kiinasta olivat kesimäärin noin 15 prosenttia niiden kokonaisostoista; lisäksi todettiin, että suurimmat määrät hankittiin EU:n tuottajilta (73 %) ja 12 prosenttia tuotiin muista kolmansista maista. Koska tarkasteltavana oleva tuote on erittäin standardoitu, asiakassuhteen merkitys ole kovinkaan suuri, ja sekä käyttäjät että tuojat voivat tuotteen laadun puolesta vaihtaa hankintalähdettä varsin helposti.

| (149) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki yhteistyössä toimivat käyttäjät yhtä lukuun ottamatta olivat kannattavia sektorilla, jolla tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään, ja niiden kannattavuus tutkimusajanjakson aikana oli 1–13 prosenttia yrityksestä riippuen. Näiden yritysten kannattavuus ei myöskään riippunut olennaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta. |
| --- | --- |

(149)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki yhteistyössä toimivat käyttäjät yhtä lukuun ottamatta olivat kannattavia sektorilla, jolla tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään, ja niiden kannattavuus tutkimusajanjakson aikana oli 1–13 prosenttia yrityksestä riippuen. Näiden yritysten kannattavuus ei myöskään riippunut olennaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta.

| (150) | Ehdotettujen toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta arvioitiin kyselylomakevastausten perusteella. Vaikka olettamukseksi otettaisiin epätodennäköinen kaikkein epäedullisin tilanne yhteistyössä toimineiden käyttäjien kannalta eli se, että hintojen nousua ei voitaisi siirtää asiakkaille ja niiden olisi pakko tuoda Kiinasta edelleen samoja määriä, tullin vaikutuksesta niiden tuotantokustannukset kasvaisivat 1–5 prosenttia ja kannattavuus laskisi 1–2,8 prosenttiyksikköä suuriman osan tuonnista osalta ja noin 4 prosenttiyksikköä jäännöstullilla tapahtuvan tuonnin osalta. Todennäköisemmältä kuitenkin vaikuttaa tilanne, jossa vaikutus on huomattavasti vähäisempi kuin tässä, sillä Kiinasta tuleva tuonti edustaa melko pientä osaa käyttäjien liiketoiminnasta, ja on odotettavissa, että polkumyyntitoimenpiteistä johtuva kustannusten kohoaminen on suhteellisen helppo siirtää asiakkaiden maksettavaksi. Kun vielä otetaan huomioon, että monien EU:n tuottajien lisäksi käytettävissä on useita vaihtoehtoisia tuontilähteitä, joihin ei sovelleta toimenpiteitä (esim. Intia ja Etelä-Korea), on odotettavissa, että toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen markkinahinnoissa otetaan huomioon nämä tekijät. |
| --- | --- |

(150)

Ehdotettujen toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta arvioitiin kyselylomakevastausten perusteella. Vaikka olettamukseksi otettaisiin epätodennäköinen kaikkein epäedullisin tilanne yhteistyössä toimineiden käyttäjien kannalta eli se, että hintojen nousua ei voitaisi siirtää asiakkaille ja niiden olisi pakko tuoda Kiinasta edelleen samoja määriä, tullin vaikutuksesta niiden tuotantokustannukset kasvaisivat 1–5 prosenttia ja kannattavuus laskisi 1–2,8 prosenttiyksikköä suuriman osan tuonnista osalta ja noin 4 prosenttiyksikköä jäännöstullilla tapahtuvan tuonnin osalta. Todennäköisemmältä kuitenkin vaikuttaa tilanne, jossa vaikutus on huomattavasti vähäisempi kuin tässä, sillä Kiinasta tuleva tuonti edustaa melko pientä osaa käyttäjien liiketoiminnasta, ja on odotettavissa, että polkumyyntitoimenpiteistä johtuva kustannusten kohoaminen on suhteellisen helppo siirtää asiakkaiden maksettavaksi. Kun vielä otetaan huomioon, että monien EU:n tuottajien lisäksi käytettävissä on useita vaihtoehtoisia tuontilähteitä, joihin ei sovelleta toimenpiteitä (esim. Intia ja Etelä-Korea), on odotettavissa, että toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen markkinahinnoissa otetaan huomioon nämä tekijät.

| (151) | Kahden yhteistyössä toimineen tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin 6 prosenttia tutkimusajanjaksolla; tarkkaa määrää ei ole esitetty perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Samoin kuin käyttäjillä myös tuojilla on eri hankintalähteitä Kiinan lisäksi. Lisäksi todettiin, että toimenpiteet vaikuttaisivat todennäköisesti enemmän tuojien kuin käyttäjien kannattavuuteen, jos ne noudattaisivat samaa tuontimallia kuin tutkimusajanjakson aikana. Käytännössä kuitenkin sekä tuojat että kauppiaat ovat yleensä vieläkin joustavampia kuin käyttäjät, ja ne ryhtyisivät todennäköisesti ensimmäisinä käyttämään vaihtoehtoisia hankintalähteitä. |
| --- | --- |

(151)

Kahden yhteistyössä toimineen tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin 6 prosenttia tutkimusajanjaksolla; tarkkaa määrää ei ole esitetty perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Samoin kuin käyttäjillä myös tuojilla on eri hankintalähteitä Kiinan lisäksi. Lisäksi todettiin, että toimenpiteet vaikuttaisivat todennäköisesti enemmän tuojien kuin käyttäjien kannattavuuteen, jos ne noudattaisivat samaa tuontimallia kuin tutkimusajanjakson aikana. Käytännössä kuitenkin sekä tuojat että kauppiaat ovat yleensä vieläkin joustavampia kuin käyttäjät, ja ne ryhtyisivät todennäköisesti ensimmäisinä käyttämään vaihtoehtoisia hankintalähteitä.

| (152) | Tässä yhteydessä olisi myös otettava huomioon, että osa edusta, jonka käyttäjät ja tuojat saavat Kiinasta tulevasta tuonnista, johtuu kiinalasten viejien harjoittamasta ja mahdollistamasta epäreilusta hintasyrjinnästä eikä luonnollisesta kilpailuedusta. Näin ollen tasapuolisten toimintaedellytysten palauttaminen EU:n markkinoille – korjaamalla polkumyyntituonnista aiheutuva kaupan vääristyminen – mahdollistaa itse asiassa sen, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden markkinat voivat palata terveeseen, markkinatalouspohjaiseen toimintaan ja hintakehitykseen, asettamatta epäedulliseen asemaan muita toimijoita (käyttäjiä, tuottajia, loppukäyttäjiä), jotka eivät pysty saamaan välittömästi hyötyä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. |
| --- | --- |

(152)

Tässä yhteydessä olisi myös otettava huomioon, että osa edusta, jonka käyttäjät ja tuojat saavat Kiinasta tulevasta tuonnista, johtuu kiinalasten viejien harjoittamasta ja mahdollistamasta epäreilusta hintasyrjinnästä eikä luonnollisesta kilpailuedusta. Näin ollen tasapuolisten toimintaedellytysten palauttaminen EU:n markkinoille – korjaamalla polkumyyntituonnista aiheutuva kaupan vääristyminen – mahdollistaa itse asiassa sen, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden markkinat voivat palata terveeseen, markkinatalouspohjaiseen toimintaan ja hintakehitykseen, asettamatta epäedulliseen asemaan muita toimijoita (käyttäjiä, tuottajia, loppukäyttäjiä), jotka eivät pysty saamaan välittömästi hyötyä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista.

4.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (153) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(153)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

G.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso

| (154) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(154)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

| (155) | Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä. |
| --- | --- |

(155)

Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.

| (156) | Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, olisi perustuttava vuoteen 2008, jolloin kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 6,7 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(156)

Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, olisi perustuttava vuoteen 2008, jolloin kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 6,7 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.

| (157) | Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 6,7 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(157)

Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 6,7 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.

| (158) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, johon oli tehty tarvittavat oikaisut tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina vertailtujen tuotelajien tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

(158)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, johon oli tehty tarvittavat oikaisut tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina vertailtujen tuotelajien tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (159) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(159)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (160) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(160)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (161) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(161)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (162) | Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(162)

Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (163) | Edellä esitetyn perusteella vahvistettu polkumyynti- ja vahinkomarginaali sekä väliaikainen tulli ovat seuraavat:








  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali | Väliaikainen tulli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd | 54,6 % | 29,2 % | 29,2 % |
| Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd | 67,4 % | 55,3 % | 55,3 % |
| Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd | 59,2 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Muut yhteistyössä toimineet yritykset | 61,1 % | 42,5 % | 42,5 % |
| Kaikki muut yritykset | 77,9 % | 57,8 % | 57,8 % |

(163)

Edellä esitetyn perusteella vahvistettu polkumyynti- ja vahinkomarginaali sekä väliaikainen tulli ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Väliaikainen tulli

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd

54,6 %

29,2 %

29,2 %

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd

67,4 %

55,3 %

55,3 %

Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd

59,2 %

13,2 %

13,2 %

Muut yhteistyössä toimineet yritykset

61,1 %

42,5 %

42,5 %

Kaikki muut yritykset

77,9 %

57,8 %

57,8 %

H.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (164) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, |
| --- | --- |

(164)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 (Taric-koodit 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091) luokiteltavia tiettyjä orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka painosta vähintään 70 prosenttia on sinkkiä).

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Tulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd | 13,2 % | B311 |
| Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd | 55,3 % | B312 |
| Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd | 29,2 % | B313 |
| Angang Steel Company Limited | 42,5 % | B314 |
| Anyang Iron Steel Co. Ltd | 42,5 % | B315 |
| Baoshan Iron & Steel Co. Ltd | 42,5 % | B316 |
| Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd. | 42,5 % | B317 |
| Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd. | 42,5 % | B318 |
| Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd. | 42,5 % | B319 |
| Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd. | 42,5 % | B320 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd. | 42,5 % | B321 |
| Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd. | 42,5 % | B322 |
| Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd. | 42,5 % | B323 |
| Jigang Group Co., Ltd. | 42,5 % | B324 |
| Maanshan Iron&Steel Company Limited | 42,5 % | B325 |
| Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd. | 42,5 % | B326 |
| Shandong Guanzhou Co. Ltd. | 42,5 % | B327 |
| Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd. | 42,5 % | B328 |
| Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd. | 42,5 % | B329 |
| Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd. | 42,5 % | B330 |
| Wuhan Iron And Steel Company Limited | 42,5 % | B331 |
| Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd. | 42,5 % | B332 |
| Xinyu Iron And Steel Co.Ltd. | 42,5 % | B333 |
| Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd. | 42,5 % | B334 |
| Kaikki muut yritykset | 57,8 % | B999 |

Yritys

Tulli

Taric-lisäkoodi

Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd

13,2 %

B311

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd

55,3 %

B312

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd

29,2 %

B313

Angang Steel Company Limited

42,5 %

B314

Anyang Iron Steel Co. Ltd

42,5 %

B315

Baoshan Iron & Steel Co. Ltd

42,5 %

B316

Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.

42,5 %

B317

Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.

42,5 %

B318

Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.

42,5 %

B319

Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.

42,5 %

B320

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.

42,5 %

B321

Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.

42,5 %

B322

Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.

42,5 %

B323

Jigang Group Co., Ltd.

42,5 %

B324

Maanshan Iron&Steel Company Limited

42,5 %

B325

Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.

42,5 %

B326

Shandong Guanzhou Co. Ltd.

42,5 %

B327

Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.

42,5 %

B328

Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.

42,5 %

B329

Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.

42,5 %

B330

Wuhan Iron And Steel Company Limited

42,5 %

B331

Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.

42,5 %

B332

Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.

42,5 %

B333

Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.

42,5 %

B334

Kaikki muut yritykset

57,8 %

B999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn väliaikaisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, sekä esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.

2.   Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 373, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 373, 21.12.2011, s. 16.

2

(3)  Asia C-249/10, P. Brossmann Footwear (HK) ja muut vs. Euroopan unionin neuvosto.

3

(4)  SBB/Worldsteelprice.com.

4

(5)  Asia C-249/10, P. Brossmann Footwear (HK) ja muut vs. Euroopan unionin neuvosto.

5

(6)  Asia C-337/09, Euroopan unionin neuvoston vs. Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

7

---

LIITE

1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon työntekijän allekirjoittama vakuutus seuraavasti:

| (1) | Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

(1)

Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike.

| (2) | Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt [tarkasteltavana oleva tuote] (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (maan nimi), ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

(2)

Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt [tarkasteltavana oleva tuote] (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (maan nimi), ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

| (3) | Päiväys ja allekirjoitus |
| --- | --- |

(3)

Päiväys ja allekirjoitus

---

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/55

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 846/2012,

annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 50,7 |
| XS | 59,9 |
| ZZ | 55,3 |
| 0707 00 05 | MK | 31,3 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 68,9 |
| 0709 93 10 | TR | 116,5 |
| ZZ | 116,5 |
| 0805 50 10 | AR | 93,8 |
| BO | 100,6 |
| CL | 89,9 |
| TR | 97,0 |
| UY | 76,0 |
| ZA | 95,7 |
| ZZ | 92,2 |
| 0806 10 10 | MK | 41,5 |
| TN | 197,3 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 120,3 |
| 0808 10 80 | AR | 201,7 |
| BR | 89,7 |
| CL | 158,8 |
| NZ | 122,8 |
| US | 119,9 |
| ZA | 111,4 |
| ZZ | 134,1 |
| 0808 30 90 | CN | 65,0 |
| TR | 112,6 |
| ZA | 145,4 |
| ZZ | 107,7 |
| 0809 30 | TR | 153,9 |
| ZZ | 153,9 |
| 0809 40 05 | BA | 60,9 |
| IL | 63,3 |
| TR | 107,6 |
| XS | 74,4 |
| ZZ | 76,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

50,7

XS

59,9

ZZ

55,3

0707 00 05

MK

31,3

TR

106,4

ZZ

68,9

0709 93 10

TR

116,5

ZZ

116,5

0805 50 10

AR

93,8

BO

100,6

CL

89,9

TR

97,0

UY

76,0

ZA

95,7

ZZ

92,2

0806 10 10

MK

41,5

TN

197,3

TR

122,2

ZZ

120,3

0808 10 80

AR

201,7

BR

89,7

CL

158,8

NZ

122,8

US

119,9

ZA

111,4

ZZ

134,1

0808 30 90

CN

65,0

TR

112,6

ZA

145,4

ZZ

107,7

0809 30

TR

153,9

ZZ

153,9

0809 40 05

BA

60,9

IL

63,3

TR

107,6

XS

74,4

ZZ

76,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 19.9.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 252/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.9.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 252/57

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 17 päivänä syyskuuta 2012,

Egyptin tunnustamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY nojalla merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 6297)

(2012/505/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon merenkulkijoiden vähimmäiskoulutuksesta 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Kyproksen 13 päivänä toukokuuta 2005, Yhdistyneen kuningaskunnan 25 päivänä syyskuuta 2006 ja Helleenien tasavallan 26 päivänä toukokuuta 2006 esittämän pyynnön,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2008/106/EY mukaan jäsenvaltiot voivat päättää kelpuuttaa kolmansien maiden myöntämät merenkulkijoiden pätevyyskirjat edellyttäen, että komissio on tunnustanut kyseisen kolmannen maan. Kyseisten kolmansien maiden on täytettävä kaikki vaatimukset, jotka sisältyvät Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kansainväliseen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevaan vuoden 1978 yleissopimukseen (STCW-yleissopimus) (2), sellaisena kuin se on tarkistettuna vuonna 1995. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2008/106/EY mukaan jäsenvaltiot voivat päättää kelpuuttaa kolmansien maiden myöntämät merenkulkijoiden pätevyyskirjat edellyttäen, että komissio on tunnustanut kyseisen kolmannen maan. Kyseisten kolmansien maiden on täytettävä kaikki vaatimukset, jotka sisältyvät Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kansainväliseen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevaan vuoden 1978 yleissopimukseen (STCW-yleissopimus) (2), sellaisena kuin se on tarkistettuna vuonna 1995.

| (2) | Kypros esitti 13 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, Yhdistynyt kuningaskunta 25 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä ja Helleenien tasavalta 26 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Egyptin tunnustamista koskevan pyynnön. Pyynnön vuoksi komissio arvioi Egyptin merenkulkualan koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmät tarkistaakseen, täyttääkö Egypti kaikki STCW-yleissopimuksen vaatimukset ja onko se toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi. Arviointi perustui Euroopan meriturvallisuusviraston asiantuntijoiden joulukuussa 2006 tekemän selvityksen tuloksiin. Selvityksen yhteydessä todettiin joitakin puutteita koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmissä. |
| --- | --- |

(2)

Kypros esitti 13 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, Yhdistynyt kuningaskunta 25 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä ja Helleenien tasavalta 26 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Egyptin tunnustamista koskevan pyynnön. Pyynnön vuoksi komissio arvioi Egyptin merenkulkualan koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmät tarkistaakseen, täyttääkö Egypti kaikki STCW-yleissopimuksen vaatimukset ja onko se toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi. Arviointi perustui Euroopan meriturvallisuusviraston asiantuntijoiden joulukuussa 2006 tekemän selvityksen tuloksiin. Selvityksen yhteydessä todettiin joitakin puutteita koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmissä.

| (3) | Komissio toimitti jäsenvaltioille kertomuksen arvioinnin tuloksista. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti jäsenvaltioille kertomuksen arvioinnin tuloksista.

| (4) | Komissio kehotti 16 päivänä helmikuuta 2009, 21 päivänä syyskuuta 2010 ja 20 päivänä joulukuuta 2011 päivätyillä kirjeillä Egyptiä esittämään todisteet siitä, että havaitut puutteet on korjattu. |
| --- | --- |

(4)

Komissio kehotti 16 päivänä helmikuuta 2009, 21 päivänä syyskuuta 2010 ja 20 päivänä joulukuuta 2011 päivätyillä kirjeillä Egyptiä esittämään todisteet siitä, että havaitut puutteet on korjattu.

| (5) | Egypti toimitti 12 päivänä marraskuuta 2009, 25 päivänä marraskuuta 2010 ja 28 päivänä helmikuuta 2012 päivätyillä kirjeillä pyydetyt tiedot ja todisteet asianmukaisten ja riittävien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaavuuden arvioinnin aikana havaittujen useimpien puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Egypti toimitti 12 päivänä marraskuuta 2009, 25 päivänä marraskuuta 2010 ja 28 päivänä helmikuuta 2012 päivätyillä kirjeillä pyydetyt tiedot ja todisteet asianmukaisten ja riittävien toimenpiteiden toteuttamisesta vastaavuuden arvioinnin aikana havaittujen useimpien puutteiden korjaamiseksi.

| (6) | Vaatimusten noudattamista koskeneen arvioinnin ja Egyptin toimittamien tietojen tarkastelun tulokset osoittavat, että Egypti täyttää STCW-yleissopimuksen asiaa koskevat vaatimukset ja on toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi |
| --- | --- |

(6)

Vaatimusten noudattamista koskeneen arvioinnin ja Egyptin toimittamien tietojen tarkastelun tulokset osoittavat, että Egypti täyttää STCW-yleissopimuksen asiaa koskevat vaatimukset ja on toteuttanut asianmukaiset toimenpiteet pätevyyskirjapetosten torjumiseksi

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiivin 2008/106/EY 19 artiklan soveltamiseksi Egypti tunnustetaan merenkulkijoiden koulutus- ja pätevyyskirjajärjestelmien osalta.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2012.

Komission puolesta

Siim KALLAS

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 323, 3.12.2008, s. 33.

1

(2)  Kansainvälisen merenkulkujärjestön hyväksymä.

2

---