# Euroopa Liidu L 235/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.235.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 235 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide1. september 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.235.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 235

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide1. september 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 786/2012, 30. august 2012, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 787/2012, 31. august 2012, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 612/2009 seoses sealihale kohaldatava toetusemäära kindlaksmääramisega kõnealuse määruse artiklis 34 osutatud ja 1.–18. aprillini 2012 tehtud tarnete korral | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 788/2012, 31. august 2012, ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2013, 2014 ja 2015, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (
  1
  ) | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 789/2012, 31. august 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 28 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 790/2012, 31. august 2012, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. septembrist 2012 | 30 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 786/2012, 30. august 2012, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 787/2012, 31. august 2012, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 612/2009 seoses sealihale kohaldatava toetusemäära kindlaksmääramisega kõnealuse määruse artiklis 34 osutatud ja 1.–18. aprillini 2012 tehtud tarnete korral

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 788/2012, 31. august 2012, ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2013, 2014 ja 2015, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (
  1
  )

1

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 789/2012, 31. august 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

28

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 790/2012, 31. august 2012, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. septembrist 2012

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 235/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 786/2012,

30. august 2012,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus), (1) eriti selle artiklit 134, artikli 161 lõiget 3, artiklit 170 ja artikli 192 lõiget 2 koosmõjus artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 31. augusti 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 792/2009 (milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile) (2) on kehtestatud ühised eeskirjad, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad järgima teabe ja dokumentide esitamisel komisjonile. Kõnealused eeskirjad hõlmavad eelkõige liikmesriikide kohustust kasutada komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud infosüsteeme ning kinnitada teatisi saatma volitatud ametiasutuste või eraisikute juurdepääsuõigused. Lisaks on kõnealuse määrusega kehtestatud ühised põhimõtted, mida kohaldatakse infosüsteemide suhtes, nii et need tagavad dokumentide pikaajalise autentsuse, tervikluse ja loetavuse, samuti on sätestatud isikuandmete kaitse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 31. augusti 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 792/2009 (milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad turgude ühise korralduse rakendamist, otsemaksete režiimi, põllumajandustoodete müügiedendamist ning äärepoolseimates piirkondades ja väiksematel Egeuse mere saartel kohaldatavat korda käsitlevate teabe ja dokumentide esitamiseks liikmesriikidelt komisjonile) (2) on kehtestatud ühised eeskirjad, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad järgima teabe ja dokumentide esitamisel komisjonile. Kõnealused eeskirjad hõlmavad eelkõige liikmesriikide kohustust kasutada komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud infosüsteeme ning kinnitada teatisi saatma volitatud ametiasutuste või eraisikute juurdepääsuõigused. Lisaks on kõnealuse määrusega kehtestatud ühised põhimõtted, mida kohaldatakse infosüsteemide suhtes, nii et need tagavad dokumentide pikaajalise autentsuse, tervikluse ja loetavuse, samuti on sätestatud isikuandmete kaitse.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 792/2009 kohaselt tuleb nendes määrustes, millega kehtestatakse konkreetne teatamiskohustus, sätestada kohustus kasutada infosüsteeme kooskõlas nimetatud määrusega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 792/2009 kohaselt tuleb nendes määrustes, millega kehtestatakse konkreetne teatamiskohustus, sätestada kohustus kasutada infosüsteeme kooskõlas nimetatud määrusega.

| (3) | Komisjon on loonud infosüsteemi, mis võimaldab elektrooniliselt hallata dokumente ja menetlusi komisjonisiseses töökorralduses ja ühise põllumajanduspoliitikaga seotud asutustega suhtlemisel. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 792/2009 oleks võimalik kõnealuse süsteemi kaudu täita mitmeid teatamiskohustusi, eelkõige komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006 (3) sätestatud teatamiskohustusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on loonud infosüsteemi, mis võimaldab elektrooniliselt hallata dokumente ja menetlusi komisjonisiseses töökorralduses ja ühise põllumajanduspoliitikaga seotud asutustega suhtlemisel. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 792/2009 oleks võimalik kõnealuse süsteemi kaudu täita mitmeid teatamiskohustusi, eelkõige komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006 (3) sätestatud teatamiskohustusi.

| (4) | Tõhusa haldamise huvides ja saadud kogemusi arvesse võttes tuleks mõnda teatamist lihtsustada ja täpsustada või määrusest (EÜ) nr 951/2006 välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

Tõhusa haldamise huvides ja saadud kogemusi arvesse võttes tuleks mõnda teatamist lihtsustada ja täpsustada või määrusest (EÜ) nr 951/2006 välja jätta.

| (5) | Selguse huvides on asjakohane selgesõnaliselt sätestada, et komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 376/2008 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (4) kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 951/2006 ette nähtud litsentsidele, kui viimases määruses ei ole ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides on asjakohane selgesõnaliselt sätestada, et komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 376/2008 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (4) kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 951/2006 ette nähtud litsentsidele, kui viimases määruses ei ole ette nähtud teisiti.

| (6) | Isoglükoositooted ei ole loetletud määruse (EÜ) nr 376/2008 II lisa II osa punktis C, seetõttu ei nõuta ekspordilitsentsi, et eksportida Euroopa Liidu turul vabas ringluses olevat isoglükoosi, mida ei peeta ilma toetuseta eksporditavaks kvoodiväliseks tooteks. Seda tuleks kajastada määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 7, millest tuleks välja jätta viited isoglükoosile. |
| --- | --- |

(6)

Isoglükoositooted ei ole loetletud määruse (EÜ) nr 376/2008 II lisa II osa punktis C, seetõttu ei nõuta ekspordilitsentsi, et eksportida Euroopa Liidu turul vabas ringluses olevat isoglükoosi, mida ei peeta ilma toetuseta eksporditavaks kvoodiväliseks tooteks. Seda tuleks kajastada määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 7, millest tuleks välja jätta viited isoglükoosile.

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvoodist üle toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu ulatuses. Koguselise piirangu kindlaksmääramisel tuleb komisjonil järgida asutamislepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvoodist üle toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu ulatuses. Koguselise piirangu kindlaksmääramisel tuleb komisjonil järgida asutamislepingu artikli 218 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi.

| (8) | Ajal, mil liidus toodetakse suurtes kogustes kvoodivälist suhkrut, eriti kui see käib käsikäes kõrgete maailmaturu hindadega, võivad suhkrutootjate esitatud ekspordilitsentside taotlused märkimisväärselt ületada saada olevaid koguseid. Ettevõtjate tugev konkurents ekspordilitsentside saamiseks võib viia olukorrani, kus teatavad ettevõtjad taotlevad litsentse, mis ületavad nende kvoodivälise suhkru tegeliku tootmise asjaomasel turustusaastal. Selline spekulatiivne käitumine võib tähendada liidu kvoodivälise suhkru ekspordivõimaluste vähenemist ja suurendada survet liidu kvoodivälise suhkru turule ning seega suurendada üleliigse suhkru kogunemise riski. |
| --- | --- |

(8)

Ajal, mil liidus toodetakse suurtes kogustes kvoodivälist suhkrut, eriti kui see käib käsikäes kõrgete maailmaturu hindadega, võivad suhkrutootjate esitatud ekspordilitsentside taotlused märkimisväärselt ületada saada olevaid koguseid. Ettevõtjate tugev konkurents ekspordilitsentside saamiseks võib viia olukorrani, kus teatavad ettevõtjad taotlevad litsentse, mis ületavad nende kvoodivälise suhkru tegeliku tootmise asjaomasel turustusaastal. Selline spekulatiivne käitumine võib tähendada liidu kvoodivälise suhkru ekspordivõimaluste vähenemist ja suurendada survet liidu kvoodivälise suhkru turule ning seega suurendada üleliigse suhkru kogunemise riski.

| (9) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklile 8 võib litsentsi- või sertifikaadiomanik loovutada litsentsidest või sertifikaatidest tulenevaid õigusi üks kord asjaomase litsentsi või sertifikaadi kehtivusaja jooksul. Suhkrutootjate spekuleerimise riski vähendamiseks on asjakohane keelata ekspordilitsentside loovutamine kvoodivälise suhkru puhul. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklile 8 võib litsentsi- või sertifikaadiomanik loovutada litsentsidest või sertifikaatidest tulenevaid õigusi üks kord asjaomase litsentsi või sertifikaadi kehtivusaja jooksul. Suhkrutootjate spekuleerimise riski vähendamiseks on asjakohane keelata ekspordilitsentside loovutamine kvoodivälise suhkru puhul.

| (10) | Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1484/95 (millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ) (5) artikli 3 lõikes 4 ja komisjoni 8. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 504/2007 (milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad täiendava imporditollimaksu korra kohaldamiseks piima- ja piimatootesektoris) (6) artikli 4 lõikes 4 sätestatakse asjaomaste importijate jaoks tähtaeg, mille jooksul tuleb tõendada, et asjaomane saadetis on müüdud vastavalt tingimustele, mis kinnitavad deklareeritud CIF-impordihinna õigsust. Eri sektorite täiendavate imporditollimaksude suhtes kohaldatavate rakenduseeskirjade ühtlustamiseks on asjakohane viia määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 38 lõige 4 vastavusse määruse (EÜ) nr 1484/95 artikli 3 lõikega 4 ja määruse (EÜ) nr 504/2007 artikli 4 lõikega 4. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1484/95 (millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ) (5) artikli 3 lõikes 4 ja komisjoni 8. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 504/2007 (milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad täiendava imporditollimaksu korra kohaldamiseks piima- ja piimatootesektoris) (6) artikli 4 lõikes 4 sätestatakse asjaomaste importijate jaoks tähtaeg, mille jooksul tuleb tõendada, et asjaomane saadetis on müüdud vastavalt tingimustele, mis kinnitavad deklareeritud CIF-impordihinna õigsust. Eri sektorite täiendavate imporditollimaksude suhtes kohaldatavate rakenduseeskirjade ühtlustamiseks on asjakohane viia määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 38 lõige 4 vastavusse määruse (EÜ) nr 1484/95 artikli 3 lõikega 4 ja määruse (EÜ) nr 504/2007 artikli 4 lõikega 4.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 34 lõikega 3 on ette nähtud, et liikmesriikidel tuleb komisjonile iga kuu esitada melassi maailmaturuga seotud teavet. Kogemused on näidanud, et melassiturgude eripära tõttu on sellist teavet raske hankida ning enamikul liikmesriikidel ei ole esitamiseks asjakohast teavet. Seetõttu tuleks nimetatud teatamiskohustus välja jätta. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 34 lõikega 3 on ette nähtud, et liikmesriikidel tuleb komisjonile iga kuu esitada melassi maailmaturuga seotud teavet. Kogemused on näidanud, et melassiturgude eripära tõttu on sellist teavet raske hankida ning enamikul liikmesriikidel ei ole esitamiseks asjakohast teavet. Seetõttu tuleks nimetatud teatamiskohustus välja jätta.

| (12) | Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (7) muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1006/2011) (8) I lisa 17. grupis on mitmete toorsuhkrutoodete uued CN-koodid, mis erinevad määruses (EÜ) nr 951/2006 esitatud koodidest. Õigusliku selguse huvides tuleks neid uusi koode kajastada määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 42. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (7) muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1006/2011) (8) I lisa 17. grupis on mitmete toorsuhkrutoodete uued CN-koodid, mis erinevad määruses (EÜ) nr 951/2006 esitatud koodidest. Õigusliku selguse huvides tuleks neid uusi koode kajastada määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 42.

| (13) | Neid muudatusi tehes on asjakohane parandada ka ilmne viga siseviites. |
| --- | --- |

(13)

Neid muudatusi tehes on asjakohane parandada ka ilmne viga siseviites.

| (14) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 951/2006 vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 951/2006 vastavalt muuta ja parandada.

| (15) | Läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates turustusaasta 2012-2013 algusest. Kuna aga määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 12a lõike 3 parandamisel peaks olema tagasiulatuv mõju, mis tõesti täidab asjaomaste isikute õiguspäraseid ootusi, tuleks kõnealust parandust kohaldada alates sellest, kui jõustus määrusesse (EÜ) nr 951/2006 vale viite lisanud muutmisakt, nimelt komisjoni määrus (EÜ) nr 910/2008 (9). |
| --- | --- |

(15)

Läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks käesolevat määrust kohaldada alates turustusaasta 2012-2013 algusest. Kuna aga määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 12a lõike 3 parandamisel peaks olema tagasiulatuv mõju, mis tõesti täidab asjaomaste isikute õiguspäraseid ootusi, tuleks kõnealust parandust kohaldada alates sellest, kui jõustus määrusesse (EÜ) nr 951/2006 vale viite lisanud muutmisakt, nimelt komisjoni määrus (EÜ) nr 910/2008 (9).

| (16) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(16)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 951/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Reguleerimisala
  1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (10) III osale suhkursektori impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise, eksporditoetuste andmise ja impordi korraldamise, eelkõige täiendavate imporditollimaksude kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad.
  2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse komisjoni määrust (EÜ) nr 376/2008 (11). |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (10) III osale suhkursektori impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise, eksporditoetuste andmise ja impordi korraldamise, eelkõige täiendavate imporditollimaksude kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad.

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse komisjoni määrust (EÜ) nr 376/2008 (11).

| 2) | Artiklid 7 ja 7a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Suhkru ekspordilitsents ilma toetuseta
  Kui ühenduse turul vabas ringluses olevat suhkrut ei käsitata kvoodivälisena ning eksporditakse ilma toetuseta, on litsentsitaotluse ja litsentsi lahtris 20 esitatud üks lisa punktis C loetletud kanne.
  Artikkel 7a
  Kvoodivälise ekspordi ekspordilitsentsid
  1.   Erandina artiklist 5 tuleb määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktis d osutatud kogusepiirangute ulatuses eksporditava kvoodivälise isoglükoosi puhul esitada ekspordilitsents.
  2.   Erandina määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklist 8 ei ole kvoodivälise suhkru jaoks välja antud ekspordilitsentsist tulenevad õigused loovutatavad.” |
| --- | --- |

2)

Artiklid 7 ja 7a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Suhkru ekspordilitsents ilma toetuseta

Kui ühenduse turul vabas ringluses olevat suhkrut ei käsitata kvoodivälisena ning eksporditakse ilma toetuseta, on litsentsitaotluse ja litsentsi lahtris 20 esitatud üks lisa punktis C loetletud kanne.

Artikkel 7a

Kvoodivälise ekspordi ekspordilitsentsid

1.   Erandina artiklist 5 tuleb määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktis d osutatud kogusepiirangute ulatuses eksporditava kvoodivälise isoglükoosi puhul esitada ekspordilitsents.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklist 8 ei ole kvoodivälise suhkru jaoks välja antud ekspordilitsentsist tulenevad õigused loovutatavad.”

| 3) | Artikli 7c lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile iga nädala esmaspäeval suhkru ja/või isoglükoosi kogused, mille kohta on eelneva nädala jooksul esitatud ekspordilitsentsi taotlused.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 7c lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile iga nädala esmaspäeval suhkru ja/või isoglükoosi kogused, mille kohta on eelneva nädala jooksul esitatud ekspordilitsentsi taotlused.”

| 4) | Artikli 9 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Taotlejad võivad oma litsentsitaotlused tagasi võtta kuni selle nädala lõpuni, mis järgnes lõike 1 punktis a osutatud heakskiiduprotsendi avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas, kui kõnealune protsent on alla 80 %. Seejärel vabastavad liikmesriigid tagatise.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 9 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Taotlejad võivad oma litsentsitaotlused tagasi võtta kuni selle nädala lõpuni, mis järgnes lõike 1 punktis a osutatud heakskiiduprotsendi avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas, kui kõnealune protsent on alla 80 %. Seejärel vabastavad liikmesriigid tagatise.”

| 5) | V peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
  „EKSPORDILITSENTSIDE TÄIENDAVAD EESKIRJAD” |
| --- | --- |

5)

V peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„EKSPORDILITSENTSIDE TÄIENDAVAD EESKIRJAD”

| 6) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Ekspordilitsentsi taotlemine ja väljaandmine
  1.   Ekspordilitsentsid CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru kogustele, mis ületavad kümmet tonni, antakse välja järgmiselt:






  a) | taotluse esitamise päevale järgneval viiendal tööpäeval; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Ekspordilitsentsi taotlemine ja väljaandmine

1.   Ekspordilitsentsid CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru kogustele, mis ületavad kümmet tonni, antakse välja järgmiselt:

a)

taotluse esitamise päevale järgneval viiendal tööpäeval;

| b) | toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentsid taotluse esitamise päevale järgneval viiendal tööpäeval tingimusel, et komisjon ei ole vahepeal võtnud artikli 9 lõikes 1 nimetatud erimeetmeid. |
| --- | --- |

b)

toetuse eelkinnitusega ekspordilitsentsid taotluse esitamise päevale järgneval viiendal tööpäeval tingimusel, et komisjon ei ole vahepeal võtnud artikli 9 lõikes 1 nimetatud erimeetmeid.

Esimest lõiku ei kohaldata:

| a) | kristalliseerunud suhkru suhtes; |
| --- | --- |

a)

kristalliseerunud suhkru suhtes;

| b) | lõhna- ja maitselisandiga suhkru ning värvainelisandiga suhkru suhtes. |
| --- | --- |

b)

lõhna- ja maitselisandiga suhkru ning värvainelisandiga suhkru suhtes.

2.   Kui litsentsitaotlus on esitatud lõike 1 esimese lõigu reguleerimisalasse kuuluvate toodete kogustele, mis ei ületa kümmet tonni, ei või asjaomane osaline esitada samal päeval ja samale pädevale asutusele rohkem kui ühe sellise taotluse.”

| 7) | Artiklid 17, 18 ja 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  Väljaantud ekspordilitsentsidest teatamine
  1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile iga kuu 15. kuupäevaks eelmise kuu kogused, mille jaoks on artikli 7 kohaselt välja antud litsentsid.
  2.   Suhkrusektoris eksporditoetuste andmise ajavahemikel teatavad liikmesriigid komisjonile iga kuu 15. kuupäevaks eelneva kuu kohta:






  a) | kogused, mille jaoks on välja antud litsentsid, ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 2 punkti a kohaselt kindlaks määratud eksporditoetuste summad järgmiste rühmade kaupa:






  — | CN-koodide 1701 91 00, 1701 99 10 ja 1701 99 90 alla kuuluvad suhkrutooted; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklid 17, 18 ja 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Väljaantud ekspordilitsentsidest teatamine

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile iga kuu 15. kuupäevaks eelmise kuu kogused, mille jaoks on artikli 7 kohaselt välja antud litsentsid.

2.   Suhkrusektoris eksporditoetuste andmise ajavahemikel teatavad liikmesriigid komisjonile iga kuu 15. kuupäevaks eelneva kuu kohta:

a)

kogused, mille jaoks on välja antud litsentsid, ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 2 punkti a kohaselt kindlaks määratud eksporditoetuste summad järgmiste rühmade kaupa:

—

CN-koodide 1701 91 00, 1701 99 10 ja 1701 99 90 alla kuuluvad suhkrutooted;

| — | CN-koodide 1701 12 90, 1701 13 90 ja 1701 14 90 alla kuuluva tel quel-massina väljendatud toorsuhkur; |
| --- | --- |

—

CN-koodide 1701 12 90, 1701 13 90 ja 1701 14 90 alla kuuluva tel quel-massina väljendatud toorsuhkur;

| — | CN-koodide 1702 90 71, 1702 90 95 ja 2106 90 59 alla kuuluvad valge suhkruna väljendatud suhkrusiirupid; |
| --- | --- |

—

CN-koodide 1702 90 71, 1702 90 95 ja 2106 90 59 alla kuuluvad valge suhkruna väljendatud suhkrusiirupid;

| — | CN-koodide 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 ja 2106 90 30 alla kuuluv kuivainena väljendatud isoglükoos; |
| --- | --- |

—

CN-koodide 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 ja 2106 90 30 alla kuuluv kuivainena väljendatud isoglükoos;

| b) | CN-koodi 1701 99 10 alla kuuluva valge suhkru kogused, mille jaoks on välja antud litsents, ning vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 2 punktile b kindlaks määratud eksporditoetuste summad; |
| --- | --- |

b)

CN-koodi 1701 99 10 alla kuuluva valge suhkru kogused, mille jaoks on välja antud litsents, ning vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 2 punktile b kindlaks määratud eksporditoetuste summad;

| c) | valge suhkru kogused ning vastavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 2 punkti a kohaselt kindlaks määratud eksporditoetuse summad, valge suhkruna väljendatud toorsuhkru ja suhkrusiirupi kogused ning kuivainena väljendatud isoglükoosi kogused, mille jaoks on välja antud ekspordilitsents eksportimiseks kõnealuse määruse I lisa X osa punktis b osutatud toodetena. |
| --- | --- |

c)

valge suhkru kogused ning vastavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 2 punkti a kohaselt kindlaks määratud eksporditoetuse summad, valge suhkruna väljendatud toorsuhkru ja suhkrusiirupi kogused ning kuivainena väljendatud isoglükoosi kogused, mille jaoks on välja antud ekspordilitsents eksportimiseks kõnealuse määruse I lisa X osa punktis b osutatud toodetena.

Artikkel 18

Eksporditud kogustest teatamine

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile iga kalendrikuu kohta ja hiljemalt asjaomasele kalendrikuule järgneva kolmanda kalendrikuu lõpuks sellised kvootidega hõlmatud suhkru kogused väljendatuna valge suhkruna, mis on eksporditud valge suhkruna või töödeldud toodetena ja mille jaoks ekspordilitsents on välja antud eksportimiseks liidu ja riikliku toiduabina rahvusvaheliste konventsioonide või muude täiendavate programmide raames ning muude liidu meetmete rakendamiseks tasuta toiduabi andmisel.

2.   Suhkrusektoris eksporditoetuste andmise ajavahemikel teatavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt iga kalendrikuu lõpus eelmise kalendrikuu kohta artikli 17 lõike 2 punktis b osutatud valge suhkru kogused, mis on eksporditud vastavalt määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 7 lõigetele 4 ja 5.

3.   Suhkrusektoris eksporditoetuste andmise ajavahemikel teatavad liikmesriigid komisjonile iga kalendrikuu kohta hiljemalt asjaomasele kalendrikuule järgneva kolmanda kalendrikuu lõpuks:

| a) | määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 4 lõikes 2 osutatud ekspordi puhul valge suhkruna väljendatud suhkru ja suhkrusiirupite kogused ning kuivainena väljendatud isoglükoosi kogused, mis on eksporditud ilma täiendava töötlemiseta, ning vastavate toetuste summad; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 4 lõikes 2 osutatud ekspordi puhul valge suhkruna väljendatud suhkru ja suhkrusiirupite kogused ning kuivainena väljendatud isoglükoosi kogused, mis on eksporditud ilma täiendava töötlemiseta, ning vastavate toetuste summad;

| b) | valge suhkru kogused ning vastavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 2 punkti a kohaselt kindlaks määratud eksporditoetuste summad, valge suhkruna väljendatud toorsuhkru ja suhkrusiirupi kogused ning kuivainena väljendatud isoglükoosi kogused, mis on eksporditud kõnealuse määruse XX lisa IV osas osutatud toodetena ja komisjoni määruse (EL) nr 578/2010 (12) II lisas osutatud toodetena. |
| --- | --- |

b)

valge suhkru kogused ning vastavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 2 punkti a kohaselt kindlaks määratud eksporditoetuste summad, valge suhkruna väljendatud toorsuhkru ja suhkrusiirupi kogused ning kuivainena väljendatud isoglükoosi kogused, mis on eksporditud kõnealuse määruse XX lisa IV osas osutatud toodetena ja komisjoni määruse (EL) nr 578/2010 (12) II lisas osutatud toodetena.

Esimese lõigu punktis b osutatud teave esitatakse komisjonile eraldi vastavalt igale kõnealuse töödeldud toote suhtes kohaldatavale määrusele.

Artikkel 19

Impordilitsentsidest teatamine

Liikmesriigid teatavad komisjonile sellise suhkru kogused, mis on imporditud kolmandatest riikidest ja eksporditud kompensatsioonitoodetena määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklis 116 osutatud seestöötlemise korra alusel. Selline teatamine tehakse iga turustusaasta kohta. Teave esitatakse hiljemalt kõnealusele aastale järgneva turustusaasta teise kalendrikuu lõpuks.

| 8) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21
  Teatamise viis
  Liikmesriigid teevad käesoleva määrusega ette nähtud teatamise alljärgneval viisil:






  a) | kuni 31. detsembrini 2012 elektroonilise edastamise teel kooskõlas komisjoni poolt liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud meetoditega; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Teatamise viis

Liikmesriigid teevad käesoleva määrusega ette nähtud teatamise alljärgneval viisil:

a)

kuni 31. detsembrini 2012 elektroonilise edastamise teel kooskõlas komisjoni poolt liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud meetoditega;

| b) | alates 1. jaanuarist 2013 kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (13). |
| --- | --- |

b)

alates 1. jaanuarist 2013 kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 792/2009 (13).

| 9) | Artikli 23 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Maailmaturu kõige soodsamate ostuvõimaluste kindlakstegemisel võetakse arvesse asjakohast teavet, mis on komisjonile kättesaadav otse või liikmesriikide pädevate asutuste kaudu ning mis on seotud järgmisega:” |
| --- | --- |

9)

Artikli 23 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Maailmaturu kõige soodsamate ostuvõimaluste kindlakstegemisel võetakse arvesse asjakohast teavet, mis on komisjonile kättesaadav otse või liikmesriikide pädevate asutuste kaudu ning mis on seotud järgmisega:”

| 10) | Artikli 29 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Maailmaturu kõige soodsamate ostuvõimaluste kindlakstegemisel võetakse arvesse kogu asjakohane teave, mis on seotud järgmisega:” |
| --- | --- |

10)

Artikli 29 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Maailmaturu kõige soodsamate ostuvõimaluste kindlakstegemisel võetakse arvesse kogu asjakohane teave, mis on seotud järgmisega:”

| 11) | Artikli 34 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

11)

Artikli 34 lõige 3 jäetakse välja.

| 12) | Artikli 38 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Importijal on aega kaks kuud alates asjaomaste toodete müügist, kuid mitte rohkem kui üheksa kuud alates vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast, et tõendada, et saadetis on müüdud vastavalt tingimustele, mis kinnitavad lõikes 2 osutatud hindade õigsust. Kui ükskõik kummast tähtajast kinni ei peeta, siis tagatist ei tagastata. Pädev asutus võib üheksa kuu pikkust tähtaega importija nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral siiski pikendada kuni kolme kuu võrra.
  Esitatud tagatis tagastatakse sellises ulatuses, millises esitatakse pädevat asutust rahuldavad tõendid realiseerimistingimuste täitmise kohta. Vastasel korral jäetakse tagatis täiendavate tollimaksude katteks.” |
| --- | --- |

12)

Artikli 38 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Importijal on aega kaks kuud alates asjaomaste toodete müügist, kuid mitte rohkem kui üheksa kuud alates vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast, et tõendada, et saadetis on müüdud vastavalt tingimustele, mis kinnitavad lõikes 2 osutatud hindade õigsust. Kui ükskõik kummast tähtajast kinni ei peeta, siis tagatist ei tagastata. Pädev asutus võib üheksa kuu pikkust tähtaega importija nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral siiski pikendada kuni kolme kuu võrra.

Esitatud tagatis tagastatakse sellises ulatuses, millises esitatakse pädevat asutust rahuldavad tõendid realiseerimistingimuste täitmise kohta. Vastasel korral jäetakse tagatis täiendavate tollimaksude katteks.”

| 13) | Artikkel 42 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 42
  Arvutamismeetodid
  1.   Kui vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa punktile B.III kindlaks määratud imporditud toorsuhkru saagis erineb standardkvaliteedi jaoks kindlaks määratud saagisest, arvutatakse CN-koodide 1701 12 10, 1701 13 10 ja 1701 14 10 alla kuuluvate toodete puhul sissenõutav tollitariifi maks ning CN-koodide 1701 12 10, 1701 12 90, 1701 13 10, 1701 13 90, 1701 14 10 ja 1701 14 90 alla kuuluvate toodete puhul nõutav täiendav tollimaks kõnealuse toorsuhkru 100 kilogrammi kohta nii, et standardkvaliteediga toorsuhkru jaoks kindlaks määratud vastav tollimaks korrutatakse paranduskoefitsiendiga. Paranduskoefitsiendi saamiseks jagatakse imporditud toorsuhkru saagise protsent arvuga 92.
  2.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa III osa punktis c nimetatud toodete sahharoosisisaldus, sealhulgas sahharoosina väljendatud suhkrute sisaldus, määratakse kindlaks Lane’i ja Eynoni meetodiga (vaskiooni taandamise meetod) Clerget-Herzfeldi meetodil inverteeritud lahusest. Sel viisil kindlaks määratud suhkru üldsisaldus väljendatakse sahharoosina, korrutades seda arvuga 0,95.
  Siiski määratakse kindlaks vähem kui 85 % sahharoosi või muid sahharoosina väljendatud suhkruid ja sahharoosina väljendatud invertsuhkrut sisaldavate toodete sahharoosisisaldus, sealhulgas muude sahharoosina väljendatud suhkrute sisaldus, määrates kindlaks nende kuivainesisalduse. Kuivainesisaldus määratakse kindlaks vastavalt proportsioonis 1: 1 lahjendatud lahuse erikaalule ja tahkete toodete puhul kuivatamise teel. Kuivainesisaldus väljendatakse sahharoosina, korrutades seda koefitsiendiga 1.
  3.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa III osa punktides d ja g nimetatud toodete kuivainesisaldus määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõike 2 teisele lõigule.
  4.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa III osa punktis e nimetatud toodete ümberarvestamisel sahharoosiekvivalendiks korrutatakse vastavalt käesoleva artikli lõike 2 teisele lõigule kindlaksmääratud kuivainesisaldus koefitsiendiga 1,9.” |
| --- | --- |

13)

Artikkel 42 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 42

Arvutamismeetodid

1.   Kui vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa punktile B.III kindlaks määratud imporditud toorsuhkru saagis erineb standardkvaliteedi jaoks kindlaks määratud saagisest, arvutatakse CN-koodide 1701 12 10, 1701 13 10 ja 1701 14 10 alla kuuluvate toodete puhul sissenõutav tollitariifi maks ning CN-koodide 1701 12 10, 1701 12 90, 1701 13 10, 1701 13 90, 1701 14 10 ja 1701 14 90 alla kuuluvate toodete puhul nõutav täiendav tollimaks kõnealuse toorsuhkru 100 kilogrammi kohta nii, et standardkvaliteediga toorsuhkru jaoks kindlaks määratud vastav tollimaks korrutatakse paranduskoefitsiendiga. Paranduskoefitsiendi saamiseks jagatakse imporditud toorsuhkru saagise protsent arvuga 92.

2.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa III osa punktis c nimetatud toodete sahharoosisisaldus, sealhulgas sahharoosina väljendatud suhkrute sisaldus, määratakse kindlaks Lane’i ja Eynoni meetodiga (vaskiooni taandamise meetod) Clerget-Herzfeldi meetodil inverteeritud lahusest. Sel viisil kindlaks määratud suhkru üldsisaldus väljendatakse sahharoosina, korrutades seda arvuga 0,95.

Siiski määratakse kindlaks vähem kui 85 % sahharoosi või muid sahharoosina väljendatud suhkruid ja sahharoosina väljendatud invertsuhkrut sisaldavate toodete sahharoosisisaldus, sealhulgas muude sahharoosina väljendatud suhkrute sisaldus, määrates kindlaks nende kuivainesisalduse. Kuivainesisaldus määratakse kindlaks vastavalt proportsioonis 1: 1 lahjendatud lahuse erikaalule ja tahkete toodete puhul kuivatamise teel. Kuivainesisaldus väljendatakse sahharoosina, korrutades seda koefitsiendiga 1.

3.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa III osa punktides d ja g nimetatud toodete kuivainesisaldus määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõike 2 teisele lõigule.

4.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa III osa punktis e nimetatud toodete ümberarvestamisel sahharoosiekvivalendiks korrutatakse vastavalt käesoleva artikli lõike 2 teisele lõigule kindlaksmääratud kuivainesisaldus koefitsiendiga 1,9.”

| 14) | Lisa C osa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

14)

Lisa C osa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 951/2006 parandamine

Artikli 12a lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõikes 1 osutatud tagatis vabastatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklile 34 koguse puhul, mille suhtes taotleja on täitnud käesoleva määruse artikli 7d kohaselt välja antud litsentsidest tuleneva eksportimise kohustuse määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 30 punkti b ja artikli 31 punkti b alapunkti i tähenduses.”

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2012. Artiklit 2 kohaldatakse alates 26. septembrist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. august 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.

2

(3)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

3

(4)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.

4

(5)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47.

5

(6)  ELT L 119, 9.5.2007, lk 7.

6

(7)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

7

(8)  ELT L 282, 28.10.2011, lk 1.

8

(9)  ELT L 251, 19.9.2008, lk 13.

9

(10)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

10

(11)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.”

11

(12)  ELT L 171, 6.7.2010, lk 1.”

12

(13)  ELT L 228, 1.9.2009, lk 3.”

13

---

LISA

| „C. | Artiklis 7 osutatud kanded:








  — | : | bulgaaria keeles | : | „Захар, която не се разглежда „извън квотата“ за износ без възстановяване“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | “Azúcar no considerado ‘al margen de cuota’ para la exportación sin restitución” |
| — | : | tšehhi keeles | : | „Cukr, který se nepovažuje za produkt »mimo rámec kvót«, pro vývoz bez náhrady.“ |
| — | : | taani keeles | : | »Sukker, der ikke anses for at være »uden for kvote« til eksport uden restitution« |
| — | : | saksa keeles | : | ‚Nicht als ‚Nichtquotenerzeugung‘ geltender Zucker für die Ausfuhr ohne Erstattung‘ |
| — | : | eesti keeles | : | „Kvoodivälisena mittekäsitatava suhkru eksportimiseks ilma toetuseta.” |
| — | : | kreeka keeles | : | “Ζάχαρη που δεν θεωρείται ‘εκτός ποσόστωσης’ προς εξαγωγή χωρίς επιστροφή.” |
| — | : | inglise keeles | : | “Sugar not considered as ‘out-of-quota’ for export without refund.” |
| — | : | prantsuse keeles | : | “Sucre non considéré ‘hors quota’ pour les exportations sans restitution.” |
| — | : | itaalia keeles | : | “Zucchero non considerato ‘fuori quota’ per le esportazioni senza restituzione” |
| — | : | läti keeles | : | “Cukurs, kas nav uzskatāms par “ārpuskvotu” produkciju eksportam bez kompensācijas”, |
| — | : | leedu keeles | : | „Virškvotiniu nelaikomas cukrus eksportui be grąžinamosios išmokos“ |
| — | : | ungari keeles | : | »A cukrot nem tekintik ’kvótán felülinek’ a visszatérítés nélküli kivitel tekintetében.« |
| — | : | hollandi keeles | : | „Suiker die niet als „buiten het quotum geproduceerd” wordt beschouwd, bestemd voor uitvoer zonder restitutie.” |
| — | : | poola keeles | : | »Cukier niezaliczany do produktów ‘pozakwotowych’, przeznaczony na wywóz bez refundacji« |
| — | : | portugali keeles | : | “Açúcar não considerado ‘extraquota’ para exportação sem restituição.” |
| — | : | rumeenia keeles | : | «Zahăr neconsiderat „peste cotă” pentru exporturile fără restituire». |
| — | : | slovaki keeles | : | ‚Cukor, ktorý sa nepovažuje za »nad rámec kvóty« na vývoz bez náhrady‘, |
| — | : | sloveeni keeles | : | ‚Sladkor se ne šteje kot ‚izven kvote‘ za izvoz brez nadomestila.‘ |
| — | : | soome keeles | : | ”Tuetta vietävä sokeri, jota ei pidetä kiintiön ulkopuolisena”. |
| — | : | rootsi keeles | : | ’Socker som inte anses vara ’utomkvotsprodukter’ för export utan bidrag.’ ” |

„C.

Artiklis 7 osutatud kanded:

—

:

bulgaaria keeles

:

„Захар, която не се разглежда „извън квотата“ за износ без възстановяване“

—

:

hispaania keeles

:

“Azúcar no considerado ‘al margen de cuota’ para la exportación sin restitución”

—

:

tšehhi keeles

:

„Cukr, který se nepovažuje za produkt »mimo rámec kvót«, pro vývoz bez náhrady.“

—

:

taani keeles

:

»Sukker, der ikke anses for at være »uden for kvote« til eksport uden restitution«

—

:

saksa keeles

:

‚Nicht als ‚Nichtquotenerzeugung‘ geltender Zucker für die Ausfuhr ohne Erstattung‘

—

:

eesti keeles

:

„Kvoodivälisena mittekäsitatava suhkru eksportimiseks ilma toetuseta.”

—

:

kreeka keeles

:

“Ζάχαρη που δεν θεωρείται ‘εκτός ποσόστωσης’ προς εξαγωγή χωρίς επιστροφή.”

—

:

inglise keeles

:

“Sugar not considered as ‘out-of-quota’ for export without refund.”

—

:

prantsuse keeles

:

“Sucre non considéré ‘hors quota’ pour les exportations sans restitution.”

—

:

itaalia keeles

:

“Zucchero non considerato ‘fuori quota’ per le esportazioni senza restituzione”

—

:

läti keeles

:

“Cukurs, kas nav uzskatāms par “ārpuskvotu” produkciju eksportam bez kompensācijas”,

—

:

leedu keeles

:

„Virškvotiniu nelaikomas cukrus eksportui be grąžinamosios išmokos“

—

:

ungari keeles

:

»A cukrot nem tekintik ’kvótán felülinek’ a visszatérítés nélküli kivitel tekintetében.«

—

:

hollandi keeles

:

„Suiker die niet als „buiten het quotum geproduceerd” wordt beschouwd, bestemd voor uitvoer zonder restitutie.”

—

:

poola keeles

:

»Cukier niezaliczany do produktów ‘pozakwotowych’, przeznaczony na wywóz bez refundacji«

—

:

portugali keeles

:

“Açúcar não considerado ‘extraquota’ para exportação sem restituição.”

—

:

rumeenia keeles

:

«Zahăr neconsiderat „peste cotă” pentru exporturile fără restituire».

—

:

slovaki keeles

:

‚Cukor, ktorý sa nepovažuje za »nad rámec kvóty« na vývoz bez náhrady‘,

—

:

sloveeni keeles

:

‚Sladkor se ne šteje kot ‚izven kvote‘ za izvoz brez nadomestila.‘

—

:

soome keeles

:

”Tuetta vietävä sokeri, jota ei pidetä kiintiön ulkopuolisena”.

—

:

rootsi keeles

:

’Socker som inte anses vara ’utomkvotsprodukter’ för export utan bidrag.’ ”

---

| 1.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 235/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 235/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 787/2012,

31. august 2012,

millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 612/2009 seoses sealihale kohaldatava toetusemäära kindlaksmääramisega kõnealuse määruse artiklis 34 osutatud ja 1.–18. aprillini 2012 tehtud tarnete korral

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 170 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 342/2012 (2) määrati sealiha eksporditoetuste suuruseks 0 eurot. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 342/2012 (2) määrati sealiha eksporditoetuste suuruseks 0 eurot.

| (2) | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 (3) artiklile 34 võivad liikmesriigid lubada eksportijatel järgida korda, mille kohaselt kasutatakse kõnealuse määruse artiklis 34 osutatud ja igas kuus laaditavate toodete tarnetele kohaldatava toetusemäära kindlaksmääramiseks kuu viimast päeva. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 (3) artiklile 34 võivad liikmesriigid lubada eksportijatel järgida korda, mille kohaselt kasutatakse kõnealuse määruse artiklis 34 osutatud ja igas kuus laaditavate toodete tarnetele kohaldatava toetusemäära kindlaksmääramiseks kuu viimast päeva.

| (3) | See ei tohiks mõjutada õigust toetusele tarnete puhul, mis on tehtud määruse (EÜ) nr 612/2009 artikliga 34 ettenähtud korra alusel enne rakendusmääruse (EL) nr 342/2012 jõustumise kuupäeva. Seetõttu on kõnealuse toetuse kindlaksmääramiseks vaja määrata sel eesmärgil kasutatav kuupäev erandina määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 34 lõikest 2. |
| --- | --- |

(3)

See ei tohiks mõjutada õigust toetusele tarnete puhul, mis on tehtud määruse (EÜ) nr 612/2009 artikliga 34 ettenähtud korra alusel enne rakendusmääruse (EL) nr 342/2012 jõustumise kuupäeva. Seetõttu on kõnealuse toetuse kindlaksmääramiseks vaja määrata sel eesmärgil kasutatav kuupäev erandina määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 34 lõikest 2.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 612/2009 artikli 34 lõikest 2 kasutatakse sealihale kohaldatava toetusemäära kindlaksmääramiseks selliste tarnete korral, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 41 lõikes 1 ja mis tehti 1.–18. aprillini 2012, kuupäeva 18. aprill 2012 vastavalt kõnealuse määruse artiklis 34 sätestatud korrale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. august 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 108, 20.4.2012, lk 24.

2

(3)  ELT L 186, 17.7.2009, lk 1.

3

---

| 1.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 235/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 235/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 788/2012,

31. august 2012,

ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2013, 2014 ja 2015, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikleid 28 ja 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1213/2008 (2) kehtestati esimene kooskõlastatud mitmeaastane ühenduse programm aastateks 2009, 2010 ja 2011. Programmi jätkati vastavalt järjestikustele komisjoni määrustele. Viimatine neist oli komisjoni 7. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1274/2011 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2012, 2013 ja 2014, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1213/2008 (2) kehtestati esimene kooskõlastatud mitmeaastane ühenduse programm aastateks 2009, 2010 ja 2011. Programmi jätkati vastavalt järjestikustele komisjoni määrustele. Viimatine neist oli komisjoni 7. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1274/2011 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2012, 2013 ja 2014, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (3).

| (2) | ELi toidulaua koostises on kolmkümmend kuni nelikümmend põhitoiduainet. Kuna kolme aasta jooksul toimub pestitsiidide kasutamises olulisi muutusi, tuleks neis toiduainetes esinevaid pestitsiide uurida kolmeaastaste tsüklitena, et hinnata nende toimet tarbijatele ning seda, kuidas kohaldatakse ELi õigusakte. |
| --- | --- |

(2)

ELi toidulaua koostises on kolmkümmend kuni nelikümmend põhitoiduainet. Kuna kolme aasta jooksul toimub pestitsiidide kasutamises olulisi muutusi, tuleks neis toiduainetes esinevaid pestitsiide uurida kolmeaastaste tsüklitena, et hinnata nende toimet tarbijatele ning seda, kuidas kohaldatakse ELi õigusakte.

| (3) | Tõenäosuse binomiaaljaotuse järgi saab arvutada, et kui vähemalt 1 % toodetest sisaldab pestitsiidijääke üle määramispiiri, leidub 642 proovi kontrollimisel 99 % tõenäosusega nende seas üks proov, milles on pestitsiidijääke üle määramispiiri. Selliste proovide võtmine tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt elanike arvule, nii et igal aastal võetaks vähemalt 12 proovi toote kohta. |
| --- | --- |

(3)

Tõenäosuse binomiaaljaotuse järgi saab arvutada, et kui vähemalt 1 % toodetest sisaldab pestitsiidijääke üle määramispiiri, leidub 642 proovi kontrollimisel 99 % tõenäosusega nende seas üks proov, milles on pestitsiidijääke üle määramispiiri. Selliste proovide võtmine tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt elanike arvule, nii et igal aastal võetaks vähemalt 12 proovi toote kohta.

| (4) | 2010. aasta ELi ametliku kontrolliprogrammi (4) analüüsitulemused on näidanud, et põllumajandustoodetes esineb varasemast enam teatavaid pestitsiide, see viitab muutustele nende pestitsiidide kasutusviisides. Et tagada kontrolliprogrammiga hõlmatud pestitsiidide valiku tüüpilisus kasutatavate pestitsiidide suhtes, tuleks need pestitsiidid lisada kontrolliprogrammi lisaks neile, mis on hõlmatud määrusega (EL) nr 1274/2011. |
| --- | --- |

(4)

2010. aasta ELi ametliku kontrolliprogrammi (4) analüüsitulemused on näidanud, et põllumajandustoodetes esineb varasemast enam teatavaid pestitsiide, see viitab muutustele nende pestitsiidide kasutusviisides. Et tagada kontrolliprogrammiga hõlmatud pestitsiidide valiku tüüpilisus kasutatavate pestitsiidide suhtes, tuleks need pestitsiidid lisada kontrolliprogrammi lisaks neile, mis on hõlmatud määrusega (EL) nr 1274/2011.

| (5) | Teatavate pestitsiidide, eriti käesoleva määrusega kontrolliprogrammi lisatud või väga keerulise jääkide määratlusega pestitsiidide analüüs peaks 2013. aastal olema vabatahtlik, selleks et ametlikel laboritel oleks aega valideerida nende pestitsiidide analüüsimiseks vajalikke meetodeid, juhul kui nad veel ei ole neid valideerinud. |
| --- | --- |

(5)

Teatavate pestitsiidide, eriti käesoleva määrusega kontrolliprogrammi lisatud või väga keerulise jääkide määratlusega pestitsiidide analüüs peaks 2013. aastal olema vabatahtlik, selleks et ametlikel laboritel oleks aega valideerida nende pestitsiidide analüüsimiseks vajalikke meetodeid, juhul kui nad veel ei ole neid valideerinud.

| (6) | Kui pestitsiidijäägi määratluses on muid toimeaineid, metaboliite või lagunemisprodukte, tuleks selliste metaboliitide kohta eraldi aru anda. |
| --- | --- |

(6)

Kui pestitsiidijäägi määratluses on muid toimeaineid, metaboliite või lagunemisprodukte, tuleks selliste metaboliitide kohta eraldi aru anda.

| (7) | Komisjoni veebilehel on avaldatud juhised meetodi valideerimise ja kvaliteedikontrolli menetluse kohta pestitsiidijääkide analüüsimiseks toidus ja söödas (5). Teatud tingimustel tuleks lubada liikmesriikidel kasutada kvalitatiivse sõeluuringu meetodeid. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni veebilehel on avaldatud juhised meetodi valideerimise ja kvaliteedikontrolli menetluse kohta pestitsiidijääkide analüüsimiseks toidus ja söödas (5). Teatud tingimustel tuleks lubada liikmesriikidel kasutada kvalitatiivse sõeluuringu meetodeid.

| (8) | Liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Toiduohutusamet on pestitsiidijääkide analüüsi tulemuste esitamiseks kokku leppinud rakendusmeetmed, näiteks standardproovide kirjelduse(Standard Sample Description – SSD), (6) mida liikmesriigid kasutavad teabe edastamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Toiduohutusamet on pestitsiidijääkide analüüsi tulemuste esitamiseks kokku leppinud rakendusmeetmed, näiteks standardproovide kirjelduse(Standard Sample Description – SSD), (6) mida liikmesriigid kasutavad teabe edastamiseks.

| (9) | Proovivõtumenetluses tuleks kohaldada komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ (7) ja millesse on lisatud codex alimentarius’e komisjoni soovitused proovivõtumeetodite ja menetluste kohta. |
| --- | --- |

(9)

Proovivõtumenetluses tuleks kohaldada komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ (7) ja millesse on lisatud codex alimentarius’e komisjoni soovitused proovivõtumeetodite ja menetluste kohta.

| (10) | Vaja oleks hinnata ka seda, kas järgitakse imikutoidu pestitsiidijääkide piirnorme, mis on sätestatud komisjoni 22. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/141/EÜ (imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta) (8) artiklis 10 ning komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/125/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) (9) artiklis 7, kusjuures arvesse võetaks üksnes määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlusi. |
| --- | --- |

(10)

Vaja oleks hinnata ka seda, kas järgitakse imikutoidu pestitsiidijääkide piirnorme, mis on sätestatud komisjoni 22. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/141/EÜ (imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta) (8) artiklis 10 ning komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/125/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) (9) artiklis 7, kusjuures arvesse võetaks üksnes määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlusi.

| (11) | Kui leitakse sobivad meetodid, tuleks hinnata ka pestitsiidide võimalikke ühendatud, kumulatiivseid ja koostoimelisi mõjusid. Hindamist tuleks alustada mõnest organofosfaadist, karbamaadist, triasoolist ja püretroidist, nagu on sätestatud I lisas. |
| --- | --- |

(11)

Kui leitakse sobivad meetodid, tuleks hinnata ka pestitsiidide võimalikke ühendatud, kumulatiivseid ja koostoimelisi mõjusid. Hindamist tuleks alustada mõnest organofosfaadist, karbamaadist, triasoolist ja püretroidist, nagu on sätestatud I lisas.

| (12) | Kui kasutatakse üksiku jäägi meetodit, peaksid liikmesriigid suutma teha kohustuslikke analüüse ametlikes laborites, kus juba kasutatakse nõutavaid valideeritud meetodeid. |
| --- | --- |

(12)

Kui kasutatakse üksiku jäägi meetodit, peaksid liikmesriigid suutma teha kohustuslikke analüüse ametlikes laborites, kus juba kasutatakse nõutavaid valideeritud meetodeid.

| (13) | Liikmesriigid peaksid esitama eelmise kalendriaasta andmed iga aasta 31. augustiks. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid peaksid esitama eelmise kalendriaasta andmed iga aasta 31. augustiks.

| (14) | Et vältida segadust, mis võib tuleneda järjestikuste mitmeaastaste programmide kattumisest, tuleks määrus (EL) nr 1274/2011 õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada. Seda tuleks siiski veel kohaldada 2012. aastal analüüsitud proovide suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Et vältida segadust, mis võib tuleneda järjestikuste mitmeaastaste programmide kattumisest, tuleks määrus (EL) nr 1274/2011 õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada. Seda tuleks siiski veel kohaldada 2012. aastal analüüsitud proovide suhtes.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid võtavad 2013., 2014. ja 2015. aastal proove ja teevad analüüse pestitsiidijääkide määramiseks toodetes vastavalt pestitsiidide ja toodete kombinatsioonidele, mis on esitatud I lisas.

Iga toote puhul võetakse selline arv proove, nagu on sätestatud II lisas.

Artikkel 2

1.   Partii, millest proovid võetakse, valitakse juhuslikult.

Proovivõtumenetlus, sealhulgas ühikute arv, peab olema kooskõlas direktiiviga 2002/63/EÜ.

2.   Proove analüüsitakse kooskõlas määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlustega. Kui kõnealuses määruses ei ole konkreetse pestitsiidi kohta sõnaselget jäägi määratlust sätestatud, kohaldatakse käesoleva määruse I lisas esitatud määratlust.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid esitavad proovidest 2013., 2014. ja 2015. aastal tehtud analüüside tulemused vastavalt 2014., 2015. ja 2016. aasta 31. augustiks. Need tulemused esitatakse kooskõlas standardproovide kirjeldusega (SSD), mis on sätestatud III lisas.

2.   Juhul kui jäägi määratlus hõlmab toimeaineid, metaboliite ja/või lagunemisprodukte või reaktsioonisaadusi, esitavad liikmesriigid aruande analüüsitulemuste kohta vastavalt jäägi ametlikule määratlusele. Andmed kõikide peamiste jäägi määratluses nimetatud isomeeride või metaboliitide kohta esitatakse eraldi juhul, kui neid mõõdetakse eraldi.

Artikkel 4

Määrus (EL) nr 1274/2011 tunnistatakse kehtetuks.

Seda kohaldatakse siiski veel 2012. aastal analüüsitud proovide suhtes.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. august 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 9.

2

(3)  ELT L 325, 8.12.2011, lk 24.

3

(4)  Euroopa Liidu 2010. aasta aruanne pestitsiidide jääkide kohta toidus. http://ec.europa.eu/food/plant/protection/pesticides/docs/2010_eu_report_ppesticide_residues_food_en.pdf

4

(5)  Dokument SANCO/12495/2011, rakendamise kuupäev 1.1.2012. http://ec.europa.eu/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

5

(6)  Üldisuunised SSD kohta kogu Euroopa Toiduohutusameti andmete kogumiseks, EFSA Journal 2010; 8(1):1457 [54 pp], http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1457.htm

6

EFSA Journal

(7)  EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30.

7

(8)  ELT L 401, 30.12.2006, lk 1.

8

(9)  ELT L 339, 6.12.2006, lk 16.

9

---

I LISA

A   OSA

Taimset päritolu kaupades või nende pinnal kontrollitavad pestitsiidi või toote kombinatsioonid

| | 2013 | 2014 | 2015 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | (3) | (1) | (2) | Märkus (8)

  2,4-D-d analüüsitakse 2013. aastal veinis, 2014. aastal apelsinides või mandariinides ning 2015. aastal baklažaanides, lillkapsas ja lauaviinamarjades. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| 2-fenüülfenool | (3) | (1) | (2) | |
| Abamektiin | (3) | (1) | (2) | Märkus (8) |
| Atsefaat | (3) | (1) | (2) | |
| Atseetamipriid | (3) | (1) | (2) | |
| Akrinatriin | (3) | (1) | (2) | |
| Aldikarb | (3) | (1) | (2) | |
| Amitraas | (3) | (1) | (2) | 2013. aastal analüüsitakse õuntes ja tomatites, 2014. aastal pirnides ja 2015. aastal paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.
  Amitraasi (lähteaine) ja amitraasi puhul kasutatava mitme jäägi samaaegse kindlaksmääramise meetodiga määratavaid metaboliite 2,4-dimetüülformaniliidi (DMF) ja N-(2,4-dimetüülfenüül)-N’-metüülformamiidi (DMPF) võib kindlaks määrata ja nende kohta võib aru anda eraldi. |
| Amitrool | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Metüülasiinfoss | (3) | (1) | (2) | |
| Asoksüstrobiin | (3) | (1) | (2) | |
| Benfurakarb | (3) | (1) | (2) | Märkus (7), märkus (9) |
| Bifentriin | (3) | (1) | (2) | |
| Bifenüül | (3) | (1) | (2) | |
| Bitertanool | (3) | (1) | (2) | |
| Boskaliid | (3) | (1) | (2) | |
| Bromiidioon | (3) | (1) | (2) | 2013. aastal analüüsitakse salatis ja tomatites, 2014. aastal riisis ja 2015. aastal ainult paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Bromopropülaat | (3) | (1) | (2) | |
| Bromukonasool | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Bupirimaat | (3) | (1) | (2) | |
| Buprofesiin | (3) | (1) | (2) | |
| Kaptaan | (3) | (1) | (2) | Jääkide erimääratlust „kaptaani ja folpeedi summa” kohaldatakse õunviljade, maasikate, tomatite ja ubade suhtes, ülejäänud toidukaupade puhul hõlmab jäägi määratlus ainult kaptaani.
  Kaptaani ja folpeedi kohta tuleb aru anda nii eraldi kui ka nende summana. |
| Karbarüül | (3) | (1) | (2) | |
| Karbendasiim | (3) | (1) | (2) | |
| Karbofuraan | (3) | (1) | (2) | |
| Karbosulfaan | (3) | (1) | (2) | Märkus (7), märkus (9) |
| Kloorantraniliprool | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Kloorfenapüür | (3) | (1) | (2) | |
| Kloorfenvinfoss | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Kloormekvaat | (3) | (1) | (2) | 2013. aastal analüüsitakse rukkis/kaeras, tomatites ja viinamarjades, 2014. aastal porgandites, pirnides, riisis ja nisujahus ning 2015. aastal baklažaanides, lauaviinamarjades ja nisus. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Klorotaloniil | (3) | (1) | (2) | |
| Kloroprofaam | (3) | (1) | (2) | Märkus (8)

  Jäägi määratlus: kloroprofaam ja 3-kloroaniliin, väljendatud kloroprofaamina.
  Kartulite puhul (esitatud 2014. aastaks) hõlmab jäägi määratlus ainult lähteainet. |
| Kloropürifoss | (3) | (1) | (2) | |
| Metüülkloropürifoss | (3) | (1) | (2) | |
| Klofentesiin | (3) | (1) | (2) | Teraviljas ei ole vaja analüüsida. |
| Klotianidiin | (3) | (1) | (2) | Vaata ka tiametoksaami. |
| Tsüflutriin | (3) | (1) | (2) | |
| Tsümoksaniil | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Tsüpermetriin | (3) | (1) | (2) | |
| Tsüprokonasool | (3) | (1) | (2) | |
| Tsüprodiniil | (3) | (1) | (2) | |
| Tsüromasiin | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Deltametriin (cis-deltametriin) | (3) | (1) | (2) | |
| Diasinoon | (3) | (1) | (2) | |
| Diklofluaniid | (3) | (1) | (2) | Märkus (9)

  Metaboliiti DMSA (N,N-dimetüül-N-fenüülsulfamiid), mida jäägi määratlus ei hõlma, tuleb uurida ja selle kohta tuleb aru anda meetodi valideerituse ulatuses. |
| Diklorofoss | (3) | (1) | (2) | |
| Dikloraan | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Dikofool | (3) | (1) | (2) | Teraviljas ei ole vaja analüüsida. |
| Dikrotofoss | (3) | (1) | (2) | Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul.
  Seda analüüsitakse 2014. aastal ubades ning 2015. aastal baklažaanides ja lillkapsas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Dietofenkarb | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Difenokonasool | (3) | (1) | (2) | |
| Diflubensuroon | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Dimetoaat | (3) | (1) | (2) | Jäägi määratlus: dimetoaadi ja ometoaadi summa väljendatud dimetoaadina. |
| Dimetomorf | (3) | (1) | (2) | Teraviljas ei ole vaja analüüsida. |
| Dinikonasool | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Difenüülamiin | (3) | (1) | (2) | |
| Ditianoon | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Ditiokarbamaadid | (3) | (1) | (2) | Analüüsitakse kõikides loetletud toidukaupades, välja arvatud apelsinimahlas ja oliiviõlis. |
| Dodiin | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Endosulfaan | (3) | (1) | (2) | |
| EPN | (3) | (1) | (2) | |
| Epoksikonasool | (3) | (1) | (2) | |
| Etefoon | (3) | (1) | (2) | 2013. aastal analüüsitakse õuntes, rukkis/kaeras, tomatites ja veinis, 2014. aastal apelsinides/mandariinides, riisis ja nisujahus ning 2015. aastal apelsinimahlas, paprikas, nisus ja lauaviinamarjades. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Etioon | (3) | (1) | (2) | |
| Etirimool | (3) | (1) | (2) | Märkus (7)

  Teraviljas ei ole vaja analüüsida.
  NB! Etimirooli esineb ka bupirimaadi lagunemisproduktides. |
| Etoprofoss | (3) | (1) | (2) | |
| Etofenproks | (3) | (1) | (2) | |
| Famoksadoon | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Fenamifoss | (3) | (1) | (2) | |
| Fenamidoon | (3) | (1) | (2) | |
| Fenarimool | (3) | (1) | (2) | Teraviljas ei ole vaja analüüsida. |
| Fenasakviin | (3) | (1) | (2) | Teraviljas ei ole vaja analüüsida. |
| Fenbukonasool | (3) | (1) | (2) | |
| Fenbutatiinoksiid | (3) | (1) | (2) | Märkus (8)

  2013. aastal analüüsitakse õuntes ja tomatites, 2014. aastal apelsinides või mandariinides ja pirnides ning 2015. aastal baklažaanides, paprikas ja lauaviinamarjades. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Fenheksamiid | (3) | (1) | (2) | |
| Fenitrotioon | (3) | (1) | (2) | |
| Fenoksükarb | (3) | (1) | (2) | |
| Fenpropatriin | (3) | (1) | (2) | |
| Fenpropimorf | (3) | (1) | (2) | |
| Fenpüroksimaat | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Fentioon | (3) | (1) | (2) | |
| Fenvaleraat/esfenvaleraat (summa) | (3) | (1) | (2) | Märkus (8) |
| Fiproniil | (3) | (1) | (2) | Märkus (8) |
| Flonikamiid | (3) | (1) | (2) | Märkus (7), märkus (8) |
| Fluasifop | (3) | (1) | (2) | Märkus (8)

  Fluasifoppi analüüsitakse 2013. aastal peakapsas ja maasikates, 2014. aastal ubades, porgandites, kartulites ja spinatis ning 2015. aastal lillkapsas, hernestes ja paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Flubeendiamiid | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Fludioksoniil | (3) | (1) | (2) | |
| Flufenoksuroon | (3) | (1) | (2) | |
| Fluopüraam | (3) | (1) | | Märkus (7) |
| Flukviinkonasool | (3) | (1) | (2) | |
| Flusilasool | (3) | (1) | (2) | |
| Flutriafool | (3) | (1) | (2) | |
| Folpeet | (3) | (1) | (2) | Jääkide erimääratlust „kaptaani ja folpeedi summa” kohaldatakse ubade, õunviljade, maasikate ja tomatite suhtes. Ülejäänud toidukaupade puhul hõlmab jäägi määratlus ainult folpeeti. |
| Formetanaat | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Formotioon | (3) | (1) | (2) | Märkus (7), märkus (9) |
| Fostiasaat | (3) | (1) | (2) | |
| Glüfosaat | (3) | (1) | (2) | 2013. aastal analüüsitakse rukkis/kaeras, 2014. aastal nisujahus ning 2015. aastal nisus. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Haloksüfop, sealhulgas haloksüfop-R | (3) | (1) | (2) | Märkus (8)

  Haloksüfoppi analüüsitakse 2013. aastal peakapsas ja maasikates, 2014. aastal ubades (kaunadega), porgandites, kartulites ja spinatis ning 2015. aastal lillkapsas ja hernestes. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Heksakonasool | (3) | (1) | (2) | |
| Heksütiasoks | (3) | (1) | (2) | Teraviljas ei ole vaja analüüsida. |
| Imasaliil | (3) | (1) | (2) | |
| Imidaklopriid | (3) | (1) | (2) | |
| Indoksakarb | (3) | (1) | (2) | |
| Iprodioon | (3) | (1) | (2) | |
| Iprovalikarb | (3) | (1) | (2) | |
| Isokarbofoss | (3) | (1) | (2) | Märkus (7), märkus (9)

  Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul. |
| Metüülisofenfoss | (3) | (1) | (2) | Märkus (7), märkus (9) |
| Isoprokarb | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Metüülkresoksiim | (3) | (1) | (2) | |
| λ-tsühalotriin | (3) | (1) | (2) | |
| Linuroon | (3) | (1) | (2) | |
| Lufenuroon | (3) | (1) | (2) | |
| Malatioon | (3) | (1) | (2) | |
| Mandipropamiid | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Mepanipüriim | (3) | (1) | (2) | |
| Mepikvaat | (3) | (1) | (2) | 2013. aastal analüüsitakse rukkis/kaeras ja tomatites, 2014. aastal pirnides, riisis ja nisujahus ning 2015. aastal nisus. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Meptüüldinokap | (3) | (1) | (2) | Märkus (7), märkus (8)

  Jäägi määratlus: 2,4 DNOPC ja 2,4 DNOP summa, väljendatud meptüüldinokapina. |
| Metalaksüül | (3) | (1) | (2) | |
| Metkonasool | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Metamidofoss | (3) | (1) | (2) | |
| Metidatioon | (3) | (1) | (2) | |
| Metiokarb | (3) | (1) | (2) | |
| Metomüül | (3) | (1) | (2) | Jäägi määratlus: metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa väljendatud metomüülina). |
| Metoksükloor | (3) | (1) | (2) | |
| Metoksüfenosiid | (3) | (1) | (2) | |
| Metobromuroon | (3) | (1) | (2) | Märkus (7), märkus (9)

  Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul. |
| Monokrotofoss | (3) | (1) | (2) | |
| Müklobutaniil | (3) | (1) | (2) | |
| Nitenpüraam | (3) | (1) | (2) | Märkus (9)

  2013. aastal analüüsitakse virsikutes, 2014. aastal ubades (kaunadega) ja kurkides ning 2015. aastal paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.
  Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul. |
| Oksadiksüül | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Oksamüül | (3) | (1) | (2) | |
| Metüüloksüdemetoon | (3) | (1) | (2) | |
| Paklobutrasool | (3) | (1) | (2) | |
| Paratioon | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Metüülparatioon | (3) | (1) | (2) | |
| Penkonasool | (3) | (1) | (2) | |
| Penkükuroon | (3) | (1) | (2) | |
| Pendimetaliin | (3) | (1) | (2) | |
| Fentoaat | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Fosaloon | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Fosmet | (3) | (1) | (2) | |
| Foksiim | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Pirimikarb | (3) | (1) | (2) | |
| Metüülpirimifoss | (3) | (1) | (2) | |
| Prokloraas | (3) | (1) | (2) | Märkus (8) |
| Protsümidoon | (3) | (1) | (2) | |
| Profenofoss | (3) | (1) | (2) | |
| Propamokarb | (3) | (1) | (2) | 2013. aastal analüüsitakse õuntes, peakapsas, salatis, tomatites ja veinis, 2014. aastal ubades, porgandites, kurkides, apelsinides või klementiinides, kartulites ja maasikates ning 2015. aastal baklažaanides, lillkapsas ja paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Propargiit | (3) | (1) | (2) | |
| Propikonasool | (3) | (1) | (2) | |
| Propoksuur | (3) | (1) | (2) | Märkus (7), märkus (9) |
| Propüsamiid | (3) | (1) | (2) | |
| Protiokonasool | (3) | (1) | (2) | Märkus (9)

  Jäägi määratlus: protiokonasool (destioprotiokonasool). |
| Protiofoss | (3) | (1) | (2) | Märkus (7)

  Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul. |
| Pümetrosiin | (3) | (1) | (2) | Märkus (7)

  Analüüsitakse 2013. aastal peakapsas, salatis, maasikates ja tomatites, 2014. aastal kurkides ning 2015. aastal baklažaanides ja paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel. |
| Püraklostrobiin | (3) | (1) | (2) | |
| Püretriinid | (3) | (1) | (2) | Märkus (8) |
| Püridabeen | (3) | (1) | (2) | |
| Pürimetaniil | (3) | (1) | (2) | |
| Püriproksüfeen | (3) | (1) | (2) | |
| Kvinoksüfeen | (3) | (1) | (2) | |
| Rotenoon | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Spinosaad | (3) | (1) | (2) | |
| Spirodiklofeen | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Spiromesifeen | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Spiroksamiin | (3) | (1) | (2) | |
| Taufluvalinaat | (3) | (1) | (2) | |
| Tebukonasool | (3) | (1) | (2) | |
| Tebufenosiid | (3) | (1) | (2) | |
| Tebufenpüraad | (3) | (1) | (2) | Teraviljas ei ole vaja analüüsida. |
| Teflubensuroon | (3) | (1) | (2) | |
| Teflutriin | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Terbutüülasiin | (3) | (1) | (2) | |
| Tetrakonasool | (3) | (1) | (2) | |
| Tetradifoon | (3) | (1) | (2) | Teraviljas ei ole vaja analüüsida. |
| Tetrametriin | (3) | (1) | (2) | Märkus (7), märkus (9)

  Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul. |
| Tiabendasool | (3) | (1) | (2) | |
| Tiaklopriid | (3) | (1) | (2) | |
| Tiametoksaam | (3) | (1) | (2) | Jäägi määratlus: tiametoksaami ja klotianidiini summa, väljendatud tiametoksaamina. |
| Metüültiofanaat | (3) | (1) | (2) | |
| Metüültolklofoss | (3) | (1) | (2) | |
| Tolüülfluaniid | (3) | (1) | (2) | Märkus (9)

  Teraviljas ei ole vaja analüüsida. |
| Triadimefoon ja triadimenool | (3) | (1) | (2) | Jäägi määratlus: triadimefooni ja triadimenooli summa. |
| Triasofoss | (3) | (1) | (2) | |
| Triklorofoon | (3) | (1) | (2) | Märkus (7) |
| Trifloksüstrobiin | (3) | (1) | (2) | |
| Triflumuroon | (3) | (1) | (2) | |
| Trifluraliin | (3) | (1) | (2) | |
| Tritikonasool | (3) | (1) | (2) | Märkus (9) |
| Vinklosoliin | (3) | (1) | (2) | Märkus (8)

  Teraviljas ei ole vaja analüüsida. |
| Zoksamiid | (3) | (1) | (2) | |

2013

2014

2015

Märkused

2,4-D

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

2,4-D-d analüüsitakse 2013. aastal veinis, 2014. aastal apelsinides või mandariinides ning 2015. aastal baklažaanides, lillkapsas ja lauaviinamarjades. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

2-fenüülfenool

(3)

(1)

(2)

Abamektiin

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

Atsefaat

(3)

(1)

(2)

Atseetamipriid

(3)

(1)

(2)

Akrinatriin

(3)

(1)

(2)

Aldikarb

(3)

(1)

(2)

Amitraas

(3)

(1)

(2)

2013. aastal analüüsitakse õuntes ja tomatites, 2014. aastal pirnides ja 2015. aastal paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Amitraasi (lähteaine) ja amitraasi puhul kasutatava mitme jäägi samaaegse kindlaksmääramise meetodiga määratavaid metaboliite 2,4-dimetüülformaniliidi (DMF) ja N-(2,4-dimetüülfenüül)-N’-metüülformamiidi (DMPF) võib kindlaks määrata ja nende kohta võib aru anda eraldi.

Amitrool

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Metüülasiinfoss

(3)

(1)

(2)

Asoksüstrobiin

(3)

(1)

(2)

Benfurakarb

(3)

(1)

(2)

Märkus (7), märkus (9)

Bifentriin

(3)

(1)

(2)

Bifenüül

(3)

(1)

(2)

Bitertanool

(3)

(1)

(2)

Boskaliid

(3)

(1)

(2)

Bromiidioon

(3)

(1)

(2)

2013. aastal analüüsitakse salatis ja tomatites, 2014. aastal riisis ja 2015. aastal ainult paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Bromopropülaat

(3)

(1)

(2)

Bromukonasool

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Bupirimaat

(3)

(1)

(2)

Buprofesiin

(3)

(1)

(2)

Kaptaan

(3)

(1)

(2)

Jääkide erimääratlust „kaptaani ja folpeedi summa” kohaldatakse õunviljade, maasikate, tomatite ja ubade suhtes, ülejäänud toidukaupade puhul hõlmab jäägi määratlus ainult kaptaani.

Kaptaani ja folpeedi kohta tuleb aru anda nii eraldi kui ka nende summana.

Karbarüül

(3)

(1)

(2)

Karbendasiim

(3)

(1)

(2)

Karbofuraan

(3)

(1)

(2)

Karbosulfaan

(3)

(1)

(2)

Märkus (7), märkus (9)

Kloorantraniliprool

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Kloorfenapüür

(3)

(1)

(2)

Kloorfenvinfoss

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Kloormekvaat

(3)

(1)

(2)

2013. aastal analüüsitakse rukkis/kaeras, tomatites ja viinamarjades, 2014. aastal porgandites, pirnides, riisis ja nisujahus ning 2015. aastal baklažaanides, lauaviinamarjades ja nisus. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Klorotaloniil

(3)

(1)

(2)

Kloroprofaam

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

Jäägi määratlus: kloroprofaam ja 3-kloroaniliin, väljendatud kloroprofaamina.

Kartulite puhul (esitatud 2014. aastaks) hõlmab jäägi määratlus ainult lähteainet.

Kloropürifoss

(3)

(1)

(2)

Metüülkloropürifoss

(3)

(1)

(2)

Klofentesiin

(3)

(1)

(2)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

Klotianidiin

(3)

(1)

(2)

Vaata ka tiametoksaami.

Tsüflutriin

(3)

(1)

(2)

Tsümoksaniil

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Tsüpermetriin

(3)

(1)

(2)

Tsüprokonasool

(3)

(1)

(2)

Tsüprodiniil

(3)

(1)

(2)

Tsüromasiin

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Deltametriin (cis-deltametriin)

(3)

(1)

(2)

Diasinoon

(3)

(1)

(2)

Diklofluaniid

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Metaboliiti DMSA (N,N-dimetüül-N-fenüülsulfamiid), mida jäägi määratlus ei hõlma, tuleb uurida ja selle kohta tuleb aru anda meetodi valideerituse ulatuses.

Diklorofoss

(3)

(1)

(2)

Dikloraan

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Dikofool

(3)

(1)

(2)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

Dikrotofoss

(3)

(1)

(2)

Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul.

Seda analüüsitakse 2014. aastal ubades ning 2015. aastal baklažaanides ja lillkapsas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Dietofenkarb

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Difenokonasool

(3)

(1)

(2)

Diflubensuroon

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Dimetoaat

(3)

(1)

(2)

Jäägi määratlus: dimetoaadi ja ometoaadi summa väljendatud dimetoaadina.

Dimetomorf

(3)

(1)

(2)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

Dinikonasool

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Difenüülamiin

(3)

(1)

(2)

Ditianoon

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Ditiokarbamaadid

(3)

(1)

(2)

Analüüsitakse kõikides loetletud toidukaupades, välja arvatud apelsinimahlas ja oliiviõlis.

Dodiin

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Endosulfaan

(3)

(1)

(2)

EPN

(3)

(1)

(2)

Epoksikonasool

(3)

(1)

(2)

Etefoon

(3)

(1)

(2)

2013. aastal analüüsitakse õuntes, rukkis/kaeras, tomatites ja veinis, 2014. aastal apelsinides/mandariinides, riisis ja nisujahus ning 2015. aastal apelsinimahlas, paprikas, nisus ja lauaviinamarjades. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Etioon

(3)

(1)

(2)

Etirimool

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

NB! Etimirooli esineb ka bupirimaadi lagunemisproduktides.

Etoprofoss

(3)

(1)

(2)

Etofenproks

(3)

(1)

(2)

Famoksadoon

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Fenamifoss

(3)

(1)

(2)

Fenamidoon

(3)

(1)

(2)

Fenarimool

(3)

(1)

(2)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

Fenasakviin

(3)

(1)

(2)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

Fenbukonasool

(3)

(1)

(2)

Fenbutatiinoksiid

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

2013. aastal analüüsitakse õuntes ja tomatites, 2014. aastal apelsinides või mandariinides ja pirnides ning 2015. aastal baklažaanides, paprikas ja lauaviinamarjades. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Fenheksamiid

(3)

(1)

(2)

Fenitrotioon

(3)

(1)

(2)

Fenoksükarb

(3)

(1)

(2)

Fenpropatriin

(3)

(1)

(2)

Fenpropimorf

(3)

(1)

(2)

Fenpüroksimaat

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Fentioon

(3)

(1)

(2)

Fenvaleraat/esfenvaleraat (summa)

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

Fiproniil

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

Flonikamiid

(3)

(1)

(2)

Märkus (7), märkus (8)

Fluasifop

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

Fluasifoppi analüüsitakse 2013. aastal peakapsas ja maasikates, 2014. aastal ubades, porgandites, kartulites ja spinatis ning 2015. aastal lillkapsas, hernestes ja paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Flubeendiamiid

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Fludioksoniil

(3)

(1)

(2)

Flufenoksuroon

(3)

(1)

(2)

Fluopüraam

(3)

(1)

Märkus (7)

Flukviinkonasool

(3)

(1)

(2)

Flusilasool

(3)

(1)

(2)

Flutriafool

(3)

(1)

(2)

Folpeet

(3)

(1)

(2)

Jääkide erimääratlust „kaptaani ja folpeedi summa” kohaldatakse ubade, õunviljade, maasikate ja tomatite suhtes. Ülejäänud toidukaupade puhul hõlmab jäägi määratlus ainult folpeeti.

Formetanaat

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Formotioon

(3)

(1)

(2)

Märkus (7), märkus (9)

Fostiasaat

(3)

(1)

(2)

Glüfosaat

(3)

(1)

(2)

2013. aastal analüüsitakse rukkis/kaeras, 2014. aastal nisujahus ning 2015. aastal nisus. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Haloksüfop, sealhulgas haloksüfop-R

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

Haloksüfoppi analüüsitakse 2013. aastal peakapsas ja maasikates, 2014. aastal ubades (kaunadega), porgandites, kartulites ja spinatis ning 2015. aastal lillkapsas ja hernestes. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Heksakonasool

(3)

(1)

(2)

Heksütiasoks

(3)

(1)

(2)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

Imasaliil

(3)

(1)

(2)

Imidaklopriid

(3)

(1)

(2)

Indoksakarb

(3)

(1)

(2)

Iprodioon

(3)

(1)

(2)

Iprovalikarb

(3)

(1)

(2)

Isokarbofoss

(3)

(1)

(2)

Märkus (7), märkus (9)

Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul.

Metüülisofenfoss

(3)

(1)

(2)

Märkus (7), märkus (9)

Isoprokarb

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Metüülkresoksiim

(3)

(1)

(2)

λ-tsühalotriin

(3)

(1)

(2)

Linuroon

(3)

(1)

(2)

Lufenuroon

(3)

(1)

(2)

Malatioon

(3)

(1)

(2)

Mandipropamiid

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Mepanipüriim

(3)

(1)

(2)

Mepikvaat

(3)

(1)

(2)

2013. aastal analüüsitakse rukkis/kaeras ja tomatites, 2014. aastal pirnides, riisis ja nisujahus ning 2015. aastal nisus. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Meptüüldinokap

(3)

(1)

(2)

Märkus (7), märkus (8)

Jäägi määratlus: 2,4 DNOPC ja 2,4 DNOP summa, väljendatud meptüüldinokapina.

Metalaksüül

(3)

(1)

(2)

Metkonasool

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Metamidofoss

(3)

(1)

(2)

Metidatioon

(3)

(1)

(2)

Metiokarb

(3)

(1)

(2)

Metomüül

(3)

(1)

(2)

Jäägi määratlus: metomüül ja tiodikarb (metomüüli ja tiodikarbi summa väljendatud metomüülina).

Metoksükloor

(3)

(1)

(2)

Metoksüfenosiid

(3)

(1)

(2)

Metobromuroon

(3)

(1)

(2)

Märkus (7), märkus (9)

Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul.

Monokrotofoss

(3)

(1)

(2)

Müklobutaniil

(3)

(1)

(2)

Nitenpüraam

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

2013. aastal analüüsitakse virsikutes, 2014. aastal ubades (kaunadega) ja kurkides ning 2015. aastal paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul.

Oksadiksüül

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Oksamüül

(3)

(1)

(2)

Metüüloksüdemetoon

(3)

(1)

(2)

Paklobutrasool

(3)

(1)

(2)

Paratioon

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Metüülparatioon

(3)

(1)

(2)

Penkonasool

(3)

(1)

(2)

Penkükuroon

(3)

(1)

(2)

Pendimetaliin

(3)

(1)

(2)

Fentoaat

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Fosaloon

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Fosmet

(3)

(1)

(2)

Foksiim

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Pirimikarb

(3)

(1)

(2)

Metüülpirimifoss

(3)

(1)

(2)

Prokloraas

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

Protsümidoon

(3)

(1)

(2)

Profenofoss

(3)

(1)

(2)

Propamokarb

(3)

(1)

(2)

2013. aastal analüüsitakse õuntes, peakapsas, salatis, tomatites ja veinis, 2014. aastal ubades, porgandites, kurkides, apelsinides või klementiinides, kartulites ja maasikates ning 2015. aastal baklažaanides, lillkapsas ja paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Propargiit

(3)

(1)

(2)

Propikonasool

(3)

(1)

(2)

Propoksuur

(3)

(1)

(2)

Märkus (7), märkus (9)

Propüsamiid

(3)

(1)

(2)

Protiokonasool

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Jäägi määratlus: protiokonasool (destioprotiokonasool).

Protiofoss

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul.

Pümetrosiin

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Analüüsitakse 2013. aastal peakapsas, salatis, maasikates ja tomatites, 2014. aastal kurkides ning 2015. aastal baklažaanides ja paprikas. Ülejäänud toidukaupu analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

Püraklostrobiin

(3)

(1)

(2)

Püretriinid

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

Püridabeen

(3)

(1)

(2)

Pürimetaniil

(3)

(1)

(2)

Püriproksüfeen

(3)

(1)

(2)

Kvinoksüfeen

(3)

(1)

(2)

Rotenoon

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Spinosaad

(3)

(1)

(2)

Spirodiklofeen

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Spiromesifeen

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Spiroksamiin

(3)

(1)

(2)

Taufluvalinaat

(3)

(1)

(2)

Tebukonasool

(3)

(1)

(2)

Tebufenosiid

(3)

(1)

(2)

Tebufenpüraad

(3)

(1)

(2)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

Teflubensuroon

(3)

(1)

(2)

Teflutriin

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Terbutüülasiin

(3)

(1)

(2)

Tetrakonasool

(3)

(1)

(2)

Tetradifoon

(3)

(1)

(2)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

Tetrametriin

(3)

(1)

(2)

Märkus (7), märkus (9)

Jäägi määratlus kehtib üksnes lähteaine puhul.

Tiabendasool

(3)

(1)

(2)

Tiaklopriid

(3)

(1)

(2)

Tiametoksaam

(3)

(1)

(2)

Jäägi määratlus: tiametoksaami ja klotianidiini summa, väljendatud tiametoksaamina.

Metüültiofanaat

(3)

(1)

(2)

Metüültolklofoss

(3)

(1)

(2)

Tolüülfluaniid

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

Triadimefoon ja triadimenool

(3)

(1)

(2)

Jäägi määratlus: triadimefooni ja triadimenooli summa.

Triasofoss

(3)

(1)

(2)

Triklorofoon

(3)

(1)

(2)

Märkus (7)

Trifloksüstrobiin

(3)

(1)

(2)

Triflumuroon

(3)

(1)

(2)

Trifluraliin

(3)

(1)

(2)

Tritikonasool

(3)

(1)

(2)

Märkus (9)

Vinklosoliin

(3)

(1)

(2)

Märkus (8)

Teraviljas ei ole vaja analüüsida.

Zoksamiid

(3)

(1)

(2)

B   OSA

Loomset päritolu kaupades ja nende peal kontrollitavad pestitsiidi ja toote kombinatsioonid

| | 2013 | 2014 | 2015 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldriin ja dieldriin | (5) | (6) | (4) | Märkus (9)

  Jäägi määratlus: aldriin ja dieldriin koos, väljendatud dieldriinina. |
| Etüülasiinfoss | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Bifentriin | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Biksafeen | (5) | | (4) | Jäägi määratlus: biksafeeni ja desmetüül-biksafeeni summa väljendatud biksafeenina.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas ja sealihas (2013) ning võis ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Boskaliid | (5) | | (4) | Märkus (8)

  Jäägi määratlus: boskaliidi ja M 510F01 summa, sealhulgas boskaliidina väljendatud konjugaadid.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Karbendasiim ja metüültiofanaat, väljendatud karbendasiimina | (5) | (6) | (4) | Märkus (7)

  Jäägi määratlus: karbendasiim ja metüültiofanaat, väljendatud karbendasiimina. |
| Klordaan | (5) | (6) | (4) | Märkus (9)

  Jäägi määratlus: cis- ja trans-isomeeride ning oksüklordaani summa, väljendatud klordaanina. |
| Kloormekvaat | (5) | (6) | | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel lehmapiimas (2013) ja maksas (2014), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja linnulihas (2014). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Klorobensilaat | (5) | (6) | (4) | Märkus (7), märkus (9) |
| Kloroprofaam | (5) | | (4) | Märkus (8)

  Jäägi määratlus: kloroprofaam ja 4’-hüdroksükloroprofaam-O-sulfoonhape (4-HSA), väljendatud kloroprofaamina.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas ja sealihas (2013) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Kloropürifoss | (5) | (6) | (4) | |
| Metüülkloropürifoss | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Tsüflutriin | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Tsüpermetriin | (5) | (6) | (4) | |
| Tsüprokonasool | | (6) | | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| DDT | (5) | (6) | (4) | |
| Deltametriin | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Diasinoon | (5) | (6) | (4) | |
| Dikloroprop (sh dikloropop-P) | | (6) | | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Endosulfaan | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Endriin | (5) | (6) | (4) | |
| Epoksikonasool | | (6) | | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Etofenproks | (5) | | (4) | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Famoksadoon | (5) | (6) | (4) | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013), maksas (2014) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013), linnulihas (2014) ja munades (2015). |
| Fenpropidiin | | (6) | | Jäägi määratlus: fenpropidiini ja CGA289267 summa, väljendatud fenpropidiinina.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Fenpropimorf | (5) | (6) | | Märkus (8)

  Jäägi määratlus: fenpropimorfi karboksüülhape (BF 421-2), väljendatud fenpropimorfina.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel sealihas (2013) ja maksas (2014), ei ole vaja analüüsida piimas (2013) ja linnulihas (2014). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Fentioon | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Fenvaleraat/esfenvaleraat | (5) | (6) | (4) | Märkus (8) |
| Fluasifop | (5) | | (4) | Märkus (8)

  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja võis (2015). Ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Flukviinkonasool | (5) | (6) | (4) | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013), maksas (2014) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013), linnulihas (2014) ja munades (2015). |
| Fluopüraam | (5) | (6) | (4) | Märkus (7)

  Jäägi määratlus: fluopüraami ja fluopüraam-bensamiidi summa, väljendatud fluopüraamina. |
| Flusilasool | (5) | (6) | | Jäägi määratlus: flusilasooli ja selle metaboliidi IN-F7321 ([bis-(4-fluorofenüül) metüül]silanool) summa, väljendatud flusilasoolina.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel sealihas (2013) ja maksas (2014), ei ole vaja analüüsida piimas (2013) ja linnulihas (2014). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Ammooniumglufosinaat | | (6) | | Märkus (8)

  Jäägi määratlus: glufosinaadi, selle soolade, MPP ja NAG summa, väljendatud glufosinaadi ekvivalentidena.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Glüfosaat | | (6) | | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel 2014. aastal. Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Haloksüfop | (5) | (6) | (4) | Märkus (7), märkus (8)

  Jäägi määratlus: haloksüfop-R-i ja haloksüfop-R-i konjugaatide summa, väljendatud haloksüfop-R-ina.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013), maksas (2014) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013), linnulihas (2014) ja munades (2015). |
| Heptakloor | (5) | (6) | (4) | Jäägi määratlus: heptakloori ja heptakloorepoksiidi summa, väljendatud heptakloorina. |
| Heksaklorobenseen | (5) | (6) | (4) | |
| Heksaklorotsükloheksaan (HCH), α-isomeer | (5) | (6) | (4) | |
| Heksaklorotsükloheksaan (HCH), β-isomeer | (5) | (6) | (4) | |
| Heksaklorotsükloheksaan (HCH), γ-isomeer (lindaan) | (5) | (6) | (4) | |
| Indoksakarb | (5) | | (4) | Jäägi määratlus: indoksakarbi S- ja R-isomeeride summana.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Ioksüniil | (5) | (6) | | Jäägi määratlus: ioksüniili, selle soolade ja estrite summa, väljendatud ioksüniilina.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel sealihas (2013) ja maksas ja linnulihas (2014), ei ole vaja analüüsida piimas (2013). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Maleiinhüdrasiid | (5) | (6) | (4) | Märkus (7), märkus (8)

  Piima ja piimatoodete puhul on jäägi määratlus järgmine: maleiinhüdrasiid ja selle konjugaadid, väljendatud maleiinhüdrasiidina. |
| Mepikvaat | | (6) | | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Metaflumisoon | (5) | (6) | (4) | Jäägi määratlus: E- ja Z-isomeeride summa.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel sealihas (2013), linnulihas (2014) ja munades (2015), ei ole vaja analüüsida piimas (2013), maksas (2014) ja võis (2015). |
| Metasakloor | | (6) | | Märkus (8)

  Jäägi määratlus: metasakloor, sh lagunemisproduktid ja reaktsioonisaadused, mida saab määratleda 2,6-dimetüülaniliinina, väljendatud metasakloorina.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Metidatioon | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Metoksükloor | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Paratioon | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Metüülparatioon | (5) | (6) | (4) | Märkus (9)

  Jäägi määratlus: metüülparatiooni ja metüülparaoksooni summa, väljendatud metüülparatioonina. |
| Permetriin | (5) | (6) | (4) | Jäägi määratlus: cis- ja trans-permetriini summa. |
| Metüülpirimifoss | (5) | (6) | (4) | |
| Prokloraas | (5) | (6) | | Märkus (8)

  Jäägi määratlus: prokloraas (prokloraasi ja selle 2,4,6-triklorofenoolrühma sisaldavate metaboliitide segu, väljendatud prokloraasina).
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel sealihas (2013) ja linnulihas ja maksas (2014), ei ole vaja analüüsida piimas (2013). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Profenofoss | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Protiokonasool | | (6) | | Jäägi määratlus: protiokonasool-destio ja selle glükuroniidkonjugaadi summa, väljendatud protiokonasool-destiona.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Pürasofoss | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |
| Resmetriin | (5) | (6) | (4) | Märkus (9)

  Jäägi määratlus: isomeeride summa. |
| Spinosaad | | (6) | | Jäägi määratlus: spinosüün A ja spinosüün D summa, väljendatud spinosaadina.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Spiroksamiin | (5) | (6) | | Jäägi määratlus: spiroksamiin-karboksüülhape, väljendatud spiroksamiinina.
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja maksas (2014), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja linnulihas (2014). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Taufluvalinaat | (5) | | (4) | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Tebukonasool | | (6) | | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Tetrakonasool | (5) | (6) | (4) | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013), maksas (2014) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013), linnulihas (2014) ja munades (2015). |
| Tiaklopriid | | (6) | | Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Topramesoon | | (6) | | Märkus (8)

  Jäägi määratlus: topramesoon (BAS 670H).
  Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul. |
| Triasofoss | (5) | (6) | (4) | Märkus (9) |

2013

2014

2015

Märkused

Aldriin ja dieldriin

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Jäägi määratlus: aldriin ja dieldriin koos, väljendatud dieldriinina.

Etüülasiinfoss

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Bifentriin

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Biksafeen

(5)

(4)

Jäägi määratlus: biksafeeni ja desmetüül-biksafeeni summa väljendatud biksafeenina.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas ja sealihas (2013) ning võis ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Boskaliid

(5)

(4)

Märkus (8)

Jäägi määratlus: boskaliidi ja M 510F01 summa, sealhulgas boskaliidina väljendatud konjugaadid.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Karbendasiim ja metüültiofanaat, väljendatud karbendasiimina

(5)

(6)

(4)

Märkus (7)

Jäägi määratlus: karbendasiim ja metüültiofanaat, väljendatud karbendasiimina.

Klordaan

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Jäägi määratlus: cis- ja trans-isomeeride ning oksüklordaani summa, väljendatud klordaanina.

Kloormekvaat

(5)

(6)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel lehmapiimas (2013) ja maksas (2014), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja linnulihas (2014). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Klorobensilaat

(5)

(6)

(4)

Märkus (7), märkus (9)

Kloroprofaam

(5)

(4)

Märkus (8)

Jäägi määratlus: kloroprofaam ja 4’-hüdroksükloroprofaam-O-sulfoonhape (4-HSA), väljendatud kloroprofaamina.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas ja sealihas (2013) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Kloropürifoss

(5)

(6)

(4)

Metüülkloropürifoss

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Tsüflutriin

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Tsüpermetriin

(5)

(6)

(4)

Tsüprokonasool

(6)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

DDT

(5)

(6)

(4)

Deltametriin

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Diasinoon

(5)

(6)

(4)

Dikloroprop (sh dikloropop-P)

(6)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Endosulfaan

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Endriin

(5)

(6)

(4)

Epoksikonasool

(6)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Etofenproks

(5)

(4)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Famoksadoon

(5)

(6)

(4)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013), maksas (2014) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013), linnulihas (2014) ja munades (2015).

Fenpropidiin

(6)

Jäägi määratlus: fenpropidiini ja CGA289267 summa, väljendatud fenpropidiinina.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Fenpropimorf

(5)

(6)

Märkus (8)

Jäägi määratlus: fenpropimorfi karboksüülhape (BF 421-2), väljendatud fenpropimorfina.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel sealihas (2013) ja maksas (2014), ei ole vaja analüüsida piimas (2013) ja linnulihas (2014). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Fentioon

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Fenvaleraat/esfenvaleraat

(5)

(6)

(4)

Märkus (8)

Fluasifop

(5)

(4)

Märkus (8)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja võis (2015). Ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Flukviinkonasool

(5)

(6)

(4)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013), maksas (2014) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013), linnulihas (2014) ja munades (2015).

Fluopüraam

(5)

(6)

(4)

Märkus (7)

Jäägi määratlus: fluopüraami ja fluopüraam-bensamiidi summa, väljendatud fluopüraamina.

Flusilasool

(5)

(6)

Jäägi määratlus: flusilasooli ja selle metaboliidi IN-F7321 ([bis-(4-fluorofenüül) metüül]silanool) summa, väljendatud flusilasoolina.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel sealihas (2013) ja maksas (2014), ei ole vaja analüüsida piimas (2013) ja linnulihas (2014). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Ammooniumglufosinaat

(6)

Märkus (8)

Jäägi määratlus: glufosinaadi, selle soolade, MPP ja NAG summa, väljendatud glufosinaadi ekvivalentidena.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Glüfosaat

(6)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel 2014. aastal. Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Haloksüfop

(5)

(6)

(4)

Märkus (7), märkus (8)

Jäägi määratlus: haloksüfop-R-i ja haloksüfop-R-i konjugaatide summa, väljendatud haloksüfop-R-ina.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013), maksas (2014) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013), linnulihas (2014) ja munades (2015).

Heptakloor

(5)

(6)

(4)

Jäägi määratlus: heptakloori ja heptakloorepoksiidi summa, väljendatud heptakloorina.

Heksaklorobenseen

(5)

(6)

(4)

Heksaklorotsükloheksaan (HCH), α-isomeer

(5)

(6)

(4)

Heksaklorotsükloheksaan (HCH), β-isomeer

(5)

(6)

(4)

Heksaklorotsükloheksaan (HCH), γ-isomeer (lindaan)

(5)

(6)

(4)

Indoksakarb

(5)

(4)

Jäägi määratlus: indoksakarbi S- ja R-isomeeride summana.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Ioksüniil

(5)

(6)

Jäägi määratlus: ioksüniili, selle soolade ja estrite summa, väljendatud ioksüniilina.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel sealihas (2013) ja maksas ja linnulihas (2014), ei ole vaja analüüsida piimas (2013). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Maleiinhüdrasiid

(5)

(6)

(4)

Märkus (7), märkus (8)

Piima ja piimatoodete puhul on jäägi määratlus järgmine: maleiinhüdrasiid ja selle konjugaadid, väljendatud maleiinhüdrasiidina.

Mepikvaat

(6)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Metaflumisoon

(5)

(6)

(4)

Jäägi määratlus: E- ja Z-isomeeride summa.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel sealihas (2013), linnulihas (2014) ja munades (2015), ei ole vaja analüüsida piimas (2013), maksas (2014) ja võis (2015).

Metasakloor

(6)

Märkus (8)

Jäägi määratlus: metasakloor, sh lagunemisproduktid ja reaktsioonisaadused, mida saab määratleda 2,6-dimetüülaniliinina, väljendatud metasakloorina.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Metidatioon

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Metoksükloor

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Paratioon

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Metüülparatioon

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Jäägi määratlus: metüülparatiooni ja metüülparaoksooni summa, väljendatud metüülparatioonina.

Permetriin

(5)

(6)

(4)

Jäägi määratlus: cis- ja trans-permetriini summa.

Metüülpirimifoss

(5)

(6)

(4)

Prokloraas

(5)

(6)

Märkus (8)

Jäägi määratlus: prokloraas (prokloraasi ja selle 2,4,6-triklorofenoolrühma sisaldavate metaboliitide segu, väljendatud prokloraasina).

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel sealihas (2013) ja linnulihas ja maksas (2014), ei ole vaja analüüsida piimas (2013). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Profenofoss

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Protiokonasool

(6)

Jäägi määratlus: protiokonasool-destio ja selle glükuroniidkonjugaadi summa, väljendatud protiokonasool-destiona.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Pürasofoss

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Resmetriin

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

Jäägi määratlus: isomeeride summa.

Spinosaad

(6)

Jäägi määratlus: spinosüün A ja spinosüün D summa, väljendatud spinosaadina.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Spiroksamiin

(5)

(6)

Jäägi määratlus: spiroksamiin-karboksüülhape, väljendatud spiroksamiinina.

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja maksas (2014), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja linnulihas (2014). Ei kehti 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Taufluvalinaat

(5)

(4)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013) ja munades (2015). Ei kehti 2014. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Tebukonasool

(6)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Tetrakonasool

(5)

(6)

(4)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel piimas (2013), maksas (2014) ja võis (2015), ei ole vaja analüüsida sealihas (2013), linnulihas (2014) ja munades (2015).

Tiaklopriid

(6)

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Topramesoon

(6)

Märkus (8)

Jäägi määratlus: topramesoon (BAS 670H).

Analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel maksas (2014), ei ole vaja analüüsida linnulihas (2014). Ei kehti 2013. ja 2015. aastal analüüsitavate toidukaupade puhul.

Triasofoss

(5)

(6)

(4)

Märkus (9)

---

(1)  Kaunadega oad (värsked või külmutatud), porgandid, kurgid, apelsinid või mandariinid, pirnid, kartul, riis, spinat (värske või külmutatud) ja nisujahu.

(2)  Baklažaanid, banaanid, lillkapsas või brokoli, lauaviinamarjad, apelsinimahl, kaunadeta herned (värsked või külmutatud), paprika, nisu ja neitsioliiviõli (õli töötlemistegur = 5, võttes arvesse oliivisaagi 20 % suurust standardset oliiviõli tootlikkust).

(3)  Õunad, peakapsas, porrulauk, salat, virsikud, sealhulgas nektariinid ja samalaadsed hübriidid, rukis või kaer, maasikad, tomatid ja viinamarjadest tehtud vein (punane või valge). (Kui veini konkreetne töötlemistegur ei ole teada, kohaldatakse standardtegurit 1. Liikmesriikidel palutakse esitada veini puhul kasutatud töötlemistegurid liikmesriigi koondaruandes).

(4)  Või ja kanamunad.

(5)  Lehmapiim ja sealiha.

(6)  Linnuliha, maks (veise- ja teiste mäletsejaliste maks, seamaks ja linnumaks).

(7)  2013. aastal analüüsitakse vabatahtlikkuse alusel.

(8)  Ained, mille jääki on keeruline määrata. Ametlikud laborid analüüsivad nende täielikku jäägi määratlust vastavalt suutlikkusele ja mahule ning annavad tulemuste kohta aru, nagu on kokku lepitud standardproovide kirjelduses (SSD).

(9)  Aineid, mida 2010. aasta ametliku kontrolliprogrammi kohaselt on vähe tuvastatud, analüüsivad need ametlikud laborid, kes on nõutava meetodi juba valideerinud. Laboritel, kellel ei ole valideeritud meetodit, ei ole meetodi valideerimine 2013. ja 2014. aastal kohustuslik.

---

II LISA

Artiklis 1 viidatud proovide arv

| 1) | Igas liikmesriigis iga toidukauba kohta võetavate proovide ja nendega tehtavate analüüside arv on sätestatud 5. punktis esitatud tabelis. |
| --- | --- |

1)

Igas liikmesriigis iga toidukauba kohta võetavate proovide ja nendega tehtavate analüüside arv on sätestatud 5. punktis esitatud tabelis.

| 2) | Kõnealuse tabeli kohaselt nõutavatele proovidele lisaks peavad kõik liikmesriigid 2013. aastal võtma kokku kümme proovi imikute ja väikelaste toidust ning analüüsima neid.
  Kõnealuse tabeli kohaselt nõutavatele proovidele lisaks peavad kõik liikmesriigid 2014. aastal võtma kokku kümme proovi imikute piimasegudest ja jätkupiimasegudest ning analüüsima neid.
  5. punktis esitatud tabeli kohaselt nõutavatele proovidele lisaks peavad kõik liikmesriigid 2015. aastal võtma kümme proovi teraviljast valmistatud imikutoitudest ja analüüsima neid. |
| --- | --- |

2)

Kõnealuse tabeli kohaselt nõutavatele proovidele lisaks peavad kõik liikmesriigid 2013. aastal võtma kokku kümme proovi imikute ja väikelaste toidust ning analüüsima neid.

Kõnealuse tabeli kohaselt nõutavatele proovidele lisaks peavad kõik liikmesriigid 2014. aastal võtma kokku kümme proovi imikute piimasegudest ja jätkupiimasegudest ning analüüsima neid.

5. punktis esitatud tabeli kohaselt nõutavatele proovidele lisaks peavad kõik liikmesriigid 2015. aastal võtma kümme proovi teraviljast valmistatud imikutoitudest ja analüüsima neid.

| 3) | 5. punktis esitatud tabeli kohaselt iga toidukauba kohta võetavatest proovidest üks peab olema võimaluse korral võetud mahepõllumajandustoodetest valmistatud tootelt. |
| --- | --- |

3)

5. punktis esitatud tabeli kohaselt iga toidukauba kohta võetavatest proovidest üks peab olema võimaluse korral võetud mahepõllumajandustoodetest valmistatud tootelt.

| 4) | Liikmesriigid, kes kasutavad mitme jäägi samaaegse määramise meetodeid, võivad kasutada kvalitatiivse sõeluuringu meetodeid kuni 15 % ulatuses 5. punktis esitatud tabeli kohaselt võetavatel proovidel ja nende analüüsidel. Kui liikmesriik kasutab kvalitatiivse sõeluuringu meetodeid, peab ta ülejäänud arvu proovide puhul kasutama analüüsimisel mitme jäägi samaaegse määramise meetodeid.
  Kui kvalitatiivse sõeluuringu tulemused on positiivsed, peavad liikmesriigid leidude hulga kindlaksmääramiseks kasutama tavapäraseid jääkide määramise meetodeid. |
| --- | --- |

4)

Liikmesriigid, kes kasutavad mitme jäägi samaaegse määramise meetodeid, võivad kasutada kvalitatiivse sõeluuringu meetodeid kuni 15 % ulatuses 5. punktis esitatud tabeli kohaselt võetavatel proovidel ja nende analüüsidel. Kui liikmesriik kasutab kvalitatiivse sõeluuringu meetodeid, peab ta ülejäänud arvu proovide puhul kasutama analüüsimisel mitme jäägi samaaegse määramise meetodeid.

Kui kvalitatiivse sõeluuringu tulemused on positiivsed, peavad liikmesriigid leidude hulga kindlaksmääramiseks kasutama tavapäraseid jääkide määramise meetodeid.

| 5) | Proovide arv liikmesriigi kohta






  Liikmesriik | Proovid |
| --- | --- | --- |
| BE | 12 (1)

  15 (2) |
| BG | 12 (1)

  15 (2) |
| CZ | 12 (1)

  15 (2) |
| DK | 12 (1)

  15 (2) |
| DE | 93 |
| EE | 12 (1)

  15 (2) |
| EL | 12 (1)

  15 (2) |
| ES | 45 |
| FR | 66 |
| IE | 12 (1)

  15 (2) |
| IT | 65 |
| CY | 12 (1)

  15 (2) |
| LV | 12 (1)

  15 (2) |
| LT | 12 (1)

  15 (2) |
| LU | 12 (1)

  15 (2) |
| HU | 12 (1)

  15 (2) |
| MT | 12 (1)

  15 (2) |
| NL | 17 |
| AT | 12 (1)

  15 (2) |
| PL | 45 |
| PT | 12 (1)

  15 (2) |
| RO | 17 |
| SI | 12 (1)

  15 (2) |
| SK | 12 (1)

  15 (2) |
| FI | 12 (1)

  15 (2) |
| SE | 12 (1)

  15 (2) |
| UK | 66 |
| PROOVIDE MIINIMUMARV KOKKU: 642 |

5)

Proovide arv liikmesriigi kohta

Liikmesriik

Proovid

BE

12 (1)

15 (2)

BG

12 (1)

15 (2)

CZ

12 (1)

15 (2)

DK

12 (1)

15 (2)

DE

93

EE

12 (1)

15 (2)

EL

12 (1)

15 (2)

ES

45

FR

66

IE

12 (1)

15 (2)

IT

65

CY

12 (1)

15 (2)

LV

12 (1)

15 (2)

LT

12 (1)

15 (2)

LU

12 (1)

15 (2)

HU

12 (1)

15 (2)

MT

12 (1)

15 (2)

NL

17

AT

12 (1)

15 (2)

PL

45

PT

12 (1)

15 (2)

RO

17

SI

12 (1)

15 (2)

SK

12 (1)

15 (2)

FI

12 (1)

15 (2)

SE

12 (1)

15 (2)

UK

66

PROOVIDE MIINIMUMARV KOKKU: 642

---

(1)  Üksiku jäägi määramiseks iga meetodi kohta võetavate proovide miinimumarv.

(2)  Mitme jäägi määramiseks iga meetodi kohta võetavate proovide miinimumarv.

---

III LISA

| 1) | Pestitsiidijääkide analüüsi tulemuste aruannetes tuleb kasutada toidu ja sööda standardproovide kirjeldust (Standard Sample Description – SSD). |
| --- | --- |

1)

Pestitsiidijääkide analüüsi tulemuste aruannetes tuleb kasutada toidu ja sööda standardproovide kirjeldust (Standard Sample Description – SSD).

| 2) | Standardproovide kirjeldus hõlmab standarditud andmeelementide loendit (kirjed, mis iseloomustavad proovide omadusi või analüüsitulemusi, nagu proovi päritolumaa, toode, analüüsimeetod, avastamispiir, tulemus jms), kontrollitud termineid ja valideerimiseeskirju, mis võimaldavad parandada andmekvaliteeti.

  Tabel


  Pestitsiidijääkide kohta andmete kogumiseks kasutatavate andmeelementide loend, mis on esitatud standardproovide kirjelduses











  Elemendi kood | Elemendi nimi | Elemendi tähis | Andmete liik (1) | Kontrollitud terminid | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| S.01 | labSampCode | Laboriproovi kood | xs:string (20) | | Analüüsitud proovi tähtnumbriline kood. |
| S.03 | lang | Keel | xs:string (2) | LANG | Keel, mida kasutatakse vabade tekstiväljade täitmiseks (ISO-639–1). |
| S.04 | sampCountry | Proovi võttev riik | xs:string (2) | COUNTRY | Riik, kus proov võeti. (ISO 3166-1-alpha-2). |
| S.06 | origCountry | Toote päritolumaa | xs:string (2) | COUNTRY | Toote päritolumaa (ISO 3166-1-α-2 riigikood). |
| S.13 | prodCode | Tootekood | xs:string (20) | MATRIX | Analüüsitud toidukaup, mida on kirjeldatud vastavalt MATRIX-kataloogile. |
| S.14 | prodText | Toote täielik kirjeldus | xs:string (250) | | Vabas vormis tekst selle toote üksikasjalikuks kirjeldamiseks, millest on proovid võetud. See element on kohustuslik, kui toote kood on „XXXXXXA” (puudub loendist). |
| S.15 | prodProdMeth | Tootmismeetod | xs:string (5) | PRODMD | Kood, mis annab lisateavet analüüsitava toidu tootmisliigi kohta. |
| S.17 | prodTreat | Töötlemisviis | xs:string(5) | PRODTR | Kasutatakse toidukauba töötlemise viisi kirjeldamiseks. |
| S.21 | prodCom | Kommentaar toote kohta | xs:string (250) | | Lisateave toote kohta, võimaluse korral eelkõige selle koduse valmistamise andmed. |
| S.28 | sampY | Proovi võtmise aasta | xs:decimal (4,0) | | Proovi võtmise aasta. |
| S.29 | sampM | Proovi võtmise kuu | xs:decimal (2,0) | | Proovi võtmise kuu. Kui väärtus tuleneb proovide võtmisest mingil ajavahemikul, peaks see väli sisaldama proovi esmakordse võtmise kuud. |
| S.30 | sampD | Proovi võtmise päev | xs:decimal (2,0) | | Proovi võtmise päev. Kui väärtus tuleneb proovide võtmisest mingil ajavahemikul, peaks see väli sisaldama proovi esmakordse võtmise päeva. |
| S.31 | progCode | Programmi number | xs:string (20) | | Saatja kordumatu tunnuskood programmi või projekti jaoks, mille raames analüüsitav proov võeti. |
| S.32 | progLegalRef | Programmi õiguslik alus | xs:string (100) | | Viide programmi numbriga kindlaks määratud programmi käsitlevale õigusaktile. |
| S.33 | progSampStrategy | Proovivõtustrateegia | xs:string (5) | SAMPSTR | Proovivõtustrateegia (Eurostat – proovivõtustrateegiate liigitus, 2009. aasta juuli versioon), mida rakendatakse programmi koodiga määratletud programmi või projekti suhtes. |
| S.34 | progType | Proovivõtuprogrammi liik | xs:string (5) | SRCTYP | Näidatakse selle programmi liik, mille jaoks proovid on kogutud. |
| S.35 | sampMethod | Proovivõtumeetod | xs:string (5) | SAMPMD | Kood, millega kirjeldatakse proovivõtumeetodit. |
| S.39 | sampPoint | Proovivõtukoht | xs:string (10) | SAMPNT | Koht toiduahelas, kus proov võeti. (Dokument ESTAT/F5/ES/155 „Data dictionary of activities of the establishments” („Ettevõtete toimingute andmesõnastik”)). |
| L.01 | labCode | Labor | xs:string (100) | | Labori kood (võimaluse korral riikliku labori kood). See kood peaks olema kordumatu ja edastuste jooksul püsiv. |
| L.02 | labAccred | Labori akrediteerimine | xs:string (5) | LABACC | Labori akrediteerimine ISO/IEC 17025 alusel. |
| R.01 | resultCode | Tulemuse kood | xs:string (40) | | Edastatava faili analüüsitulemuse kordumatu tunnuskood (andmetabeli rida). Tulemuseks olevat koodi tuleb säilitada organisatsiooni tasemel ning seda kasutatakse edaspidi saatjatepoolses uuendamis-/kustutamistoimingus. |
| R.02 | analysisY | Analüüsimise aasta | xs:decimal (4,0) | | Analüüsi lõpuleviimise aasta. |
| R.06 | paramCode | Parameetri kood | xs:string (20) | PARAM | Analüüsi parameeter/analüüt, mida on kirjeldatud vastavalt PARAM-kataloogi ainekoodile. |
| R.07 | paramText | Parameetri tekst | xs:string (250) | | Vabas vormis tekst parameetri kirjeldamiseks. See element on kohustuslik, kui parameetri kood on „RF-XXXX-XXX-XXX” (puudub loendist). |
| R.08 | paramType | Parameetri liik | xs:string (5) | PARTYP | Määratletakse, kui esitatud parameeter on eraldiseisev jääk/analüüt, jääkide summa määratlus või summa osa. |
| R.12 | accredProc | Analüütilise meetodi akrediteerimismenetlus | xs:string (5) | MDSTAT | Kasutatava analüütilise meetodi akrediteerimismenetlus. |
| R.13 | resUnit | Tulemuse ühik | xs:string (5) | UNIT | Kõikide tulemuste ühik peaks aruandluses olema mg/kg. |
| R.14 | resLOD | Tulemuse avastamispiir | xs:double | | Avastamispiir, mis on esitatud ühikus, mis on määratletud muutujana „Tulemuse ühik”. |
| R.15 | resLOQ | Tulemuse määramispiir | xs:double | | Määramispiir, mis on esitatud ühikus, mis on määratletud muutujana „Tulemuse ühik”. |
| R.18 | resVal | Tulemuse väärtus | xs:double | | Analüütilise mõõtmise tulemus, mis on esitatud ühikus mg/kg, kui resType = „VAL”. |
| R.19 | resValRec | Saagise tulemuse väärtus | xs:double | | Saagise väärtus, mis on seotud kontsentratsiooni mõõtmisega väljendatuna protsentides (%), s.o 100 tähistab 100 %. |
| R.20 | resValRecCorr | Saagisega korrigeeritud tulemuse väärtus | xs:string (1) | YESNO | Määratletakse, kui tulemuse väärtust on korrigeeritud arvutatud saagise väärtusega. |
| R.21 | resValUncertSD | Tulemuse väärtuse määramatuse standardhälve | xs:double | | Määramatuse väärtuse standardhälve. |
| R.22 | resValUncert | Tulemuse väärtuse määramatus | xs:double | | Näidatakse laiendatud määramatuse (tavaliselt 95 % usaldusvahemik) väärtust, mis on seotud mõõtmisega, mis on väljendatud väljal „Tulemuse ühik” esitatud ühikuna. |
| R.23 | moistPerc | Algse proovi niiskuse protsent | xs:double | | Algse proovi niiskuse protsent. |
| R.24 | fatPerc | Algse proovi rasvaprotsent | xs:double | | Algse proovi rasvaprotsent. |
| R.25 | exprRes | Tulemuste väljendamine | xs:string (5) | EXRES | Kood, millega kirjeldatakse, kuidas on tulemust väljendatud: kogukaal, rasva kaal, kuivkaal jne. |
| R.27 | resType | Tulemuse liik | xs:string (3) | VALTYP | Näidatakse tulemuse liiki; kas seda saab arvuliselt määrata või mitte. |
| R.28 | resLegalLimit | Saadud tulemuse jaoks õigusaktiga kehtestatud piirmäär | xs:double | | Esitatakse selle toote analüüdi jaoks, millest proov võeti, õigusaktiga kehtestatud piirmäär. |
| R.29 | resLegalLimitType | Õigusaktiga kehtestatud piirmäära liik | xs:string(5) | LMTTYP | Tulemuse hindamisel kohaldatava õigusaktiga kehtestatud piirmäära liik. Miinimummäär, nõutav tulemuslikkuse miinimummäär, nõutav miinimummäär, tegevuspiirid jne. |
| R.30 | resEvaluation | Tulemuste hindamine | xs:string (5) | RESEVAL | Näidatakse, kas tulemus ületab õigusaktiga kehtestatud piirmäära. |
| R.31 | actTakenCode | Võetud meetmed | xs:string (5) | ACTION | Kirjeldatakse kõiki järelmeetmeid, mis võeti õigusaktiga kehtestatud piirmäära ületamisest tulenevalt. |
| R.32 | resComm | Tulemuse kommentaar | xs:string (250) | | Asjaomase analüüsitulemuse lisakommentaarid. |

2)

Standardproovide kirjeldus hõlmab standarditud andmeelementide loendit (kirjed, mis iseloomustavad proovide omadusi või analüüsitulemusi, nagu proovi päritolumaa, toode, analüüsimeetod, avastamispiir, tulemus jms), kontrollitud termineid ja valideerimiseeskirju, mis võimaldavad parandada andmekvaliteeti.

Tabel

Pestitsiidijääkide kohta andmete kogumiseks kasutatavate andmeelementide loend, mis on esitatud standardproovide kirjelduses

Elemendi kood

Elemendi nimi

Elemendi tähis

Andmete liik (1)

Kontrollitud terminid

Kirjeldus

S.01

labSampCode

Laboriproovi kood

xs:string (20)

Analüüsitud proovi tähtnumbriline kood.

S.03

lang

Keel

xs:string (2)

LANG

Keel, mida kasutatakse vabade tekstiväljade täitmiseks (ISO-639–1).

S.04

sampCountry

Proovi võttev riik

xs:string (2)

COUNTRY

Riik, kus proov võeti. (ISO 3166-1-alpha-2).

S.06

origCountry

Toote päritolumaa

xs:string (2)

COUNTRY

Toote päritolumaa (ISO 3166-1-α-2 riigikood).

S.13

prodCode

Tootekood

xs:string (20)

MATRIX

Analüüsitud toidukaup, mida on kirjeldatud vastavalt MATRIX-kataloogile.

S.14

prodText

Toote täielik kirjeldus

xs:string (250)

Vabas vormis tekst selle toote üksikasjalikuks kirjeldamiseks, millest on proovid võetud. See element on kohustuslik, kui toote kood on „XXXXXXA” (puudub loendist).

S.15

prodProdMeth

Tootmismeetod

xs:string (5)

PRODMD

Kood, mis annab lisateavet analüüsitava toidu tootmisliigi kohta.

S.17

prodTreat

Töötlemisviis

xs:string(5)

PRODTR

Kasutatakse toidukauba töötlemise viisi kirjeldamiseks.

S.21

prodCom

Kommentaar toote kohta

xs:string (250)

Lisateave toote kohta, võimaluse korral eelkõige selle koduse valmistamise andmed.

S.28

sampY

Proovi võtmise aasta

xs:decimal (4,0)

Proovi võtmise aasta.

S.29

sampM

Proovi võtmise kuu

xs:decimal (2,0)

Proovi võtmise kuu. Kui väärtus tuleneb proovide võtmisest mingil ajavahemikul, peaks see väli sisaldama proovi esmakordse võtmise kuud.

S.30

sampD

Proovi võtmise päev

xs:decimal (2,0)

Proovi võtmise päev. Kui väärtus tuleneb proovide võtmisest mingil ajavahemikul, peaks see väli sisaldama proovi esmakordse võtmise päeva.

S.31

progCode

Programmi number

xs:string (20)

Saatja kordumatu tunnuskood programmi või projekti jaoks, mille raames analüüsitav proov võeti.

S.32

progLegalRef

Programmi õiguslik alus

xs:string (100)

Viide programmi numbriga kindlaks määratud programmi käsitlevale õigusaktile.

S.33

progSampStrategy

Proovivõtustrateegia

xs:string (5)

SAMPSTR

Proovivõtustrateegia (Eurostat – proovivõtustrateegiate liigitus, 2009. aasta juuli versioon), mida rakendatakse programmi koodiga määratletud programmi või projekti suhtes.

S.34

progType

Proovivõtuprogrammi liik

xs:string (5)

SRCTYP

Näidatakse selle programmi liik, mille jaoks proovid on kogutud.

S.35

sampMethod

Proovivõtumeetod

xs:string (5)

SAMPMD

Kood, millega kirjeldatakse proovivõtumeetodit.

S.39

sampPoint

Proovivõtukoht

xs:string (10)

SAMPNT

Koht toiduahelas, kus proov võeti. (Dokument ESTAT/F5/ES/155 „Data dictionary of activities of the establishments” („Ettevõtete toimingute andmesõnastik”)).

L.01

labCode

Labor

xs:string (100)

Labori kood (võimaluse korral riikliku labori kood). See kood peaks olema kordumatu ja edastuste jooksul püsiv.

L.02

labAccred

Labori akrediteerimine

xs:string (5)

LABACC

Labori akrediteerimine ISO/IEC 17025 alusel.

R.01

resultCode

Tulemuse kood

xs:string (40)

Edastatava faili analüüsitulemuse kordumatu tunnuskood (andmetabeli rida). Tulemuseks olevat koodi tuleb säilitada organisatsiooni tasemel ning seda kasutatakse edaspidi saatjatepoolses uuendamis-/kustutamistoimingus.

R.02

analysisY

Analüüsimise aasta

xs:decimal (4,0)

Analüüsi lõpuleviimise aasta.

R.06

paramCode

Parameetri kood

xs:string (20)

PARAM

Analüüsi parameeter/analüüt, mida on kirjeldatud vastavalt PARAM-kataloogi ainekoodile.

R.07

paramText

Parameetri tekst

xs:string (250)

Vabas vormis tekst parameetri kirjeldamiseks. See element on kohustuslik, kui parameetri kood on „RF-XXXX-XXX-XXX” (puudub loendist).

R.08

paramType

Parameetri liik

xs:string (5)

PARTYP

Määratletakse, kui esitatud parameeter on eraldiseisev jääk/analüüt, jääkide summa määratlus või summa osa.

R.12

accredProc

Analüütilise meetodi akrediteerimismenetlus

xs:string (5)

MDSTAT

Kasutatava analüütilise meetodi akrediteerimismenetlus.

R.13

resUnit

Tulemuse ühik

xs:string (5)

UNIT

Kõikide tulemuste ühik peaks aruandluses olema mg/kg.

R.14

resLOD

Tulemuse avastamispiir

xs:double

Avastamispiir, mis on esitatud ühikus, mis on määratletud muutujana „Tulemuse ühik”.

R.15

resLOQ

Tulemuse määramispiir

xs:double

Määramispiir, mis on esitatud ühikus, mis on määratletud muutujana „Tulemuse ühik”.

R.18

resVal

Tulemuse väärtus

xs:double

Analüütilise mõõtmise tulemus, mis on esitatud ühikus mg/kg, kui resType = „VAL”.

R.19

resValRec

Saagise tulemuse väärtus

xs:double

Saagise väärtus, mis on seotud kontsentratsiooni mõõtmisega väljendatuna protsentides (%), s.o 100 tähistab 100 %.

R.20

resValRecCorr

Saagisega korrigeeritud tulemuse väärtus

xs:string (1)

YESNO

Määratletakse, kui tulemuse väärtust on korrigeeritud arvutatud saagise väärtusega.

R.21

resValUncertSD

Tulemuse väärtuse määramatuse standardhälve

xs:double

Määramatuse väärtuse standardhälve.

R.22

resValUncert

Tulemuse väärtuse määramatus

xs:double

Näidatakse laiendatud määramatuse (tavaliselt 95 % usaldusvahemik) väärtust, mis on seotud mõõtmisega, mis on väljendatud väljal „Tulemuse ühik” esitatud ühikuna.

R.23

moistPerc

Algse proovi niiskuse protsent

xs:double

Algse proovi niiskuse protsent.

R.24

fatPerc

Algse proovi rasvaprotsent

xs:double

Algse proovi rasvaprotsent.

R.25

exprRes

Tulemuste väljendamine

xs:string (5)

EXRES

Kood, millega kirjeldatakse, kuidas on tulemust väljendatud: kogukaal, rasva kaal, kuivkaal jne.

R.27

resType

Tulemuse liik

xs:string (3)

VALTYP

Näidatakse tulemuse liiki; kas seda saab arvuliselt määrata või mitte.

R.28

resLegalLimit

Saadud tulemuse jaoks õigusaktiga kehtestatud piirmäär

xs:double

Esitatakse selle toote analüüdi jaoks, millest proov võeti, õigusaktiga kehtestatud piirmäär.

R.29

resLegalLimitType

Õigusaktiga kehtestatud piirmäära liik

xs:string(5)

LMTTYP

Tulemuse hindamisel kohaldatava õigusaktiga kehtestatud piirmäära liik. Miinimummäär, nõutav tulemuslikkuse miinimummäär, nõutav miinimummäär, tegevuspiirid jne.

R.30

resEvaluation

Tulemuste hindamine

xs:string (5)

RESEVAL

Näidatakse, kas tulemus ületab õigusaktiga kehtestatud piirmäära.

R.31

actTakenCode

Võetud meetmed

xs:string (5)

ACTION

Kirjeldatakse kõiki järelmeetmeid, mis võeti õigusaktiga kehtestatud piirmäära ületamisest tulenevalt.

R.32

resComm

Tulemuse kommentaar

xs:string (250)

Asjaomase analüüsitulemuse lisakommentaarid.

---

(1)  Andmeliik „double” vastab Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi topelttäpsusega 64-bitisele ujukomaarvule, „decimal” tähistab suvalise täpsusega kümnendarve, „string” tähistab märgistringe XML-is. Andmete liik „xs”: topeltandmed ja muud arvandmed, mille puhul kümnendkohtade eraldaja peab olema „ .”, samal ajal kui kümnendkohtade eraldaja „ ,” ei ole lubatud.

---

| 1.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 235/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 235/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 789/2012,

31. august 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. august 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 66,1 |
| ZZ | 66,1 |
| 0707 00 05 | MK | 43,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 69,3 |
| 0709 93 10 | TR | 115,3 |
| ZZ | 115,3 |
| 0805 50 10 | AR | 99,9 |
| CL | 88,4 |
| TR | 96,0 |
| UY | 89,5 |
| ZA | 95,6 |
| ZZ | 93,9 |
| 0806 10 10 | BA | 54,5 |
| CL | 196,9 |
| EG | 209,6 |
| TR | 149,7 |
| ZZ | 152,7 |
| 0808 10 80 | AR | 114,4 |
| BR | 92,8 |
| CL | 124,1 |
| NZ | 127,0 |
| US | 153,4 |
| ZA | 100,4 |
| ZZ | 118,7 |
| 0808 30 90 | CN | 78,2 |
| TR | 137,2 |
| ZA | 95,3 |
| ZZ | 103,6 |
| 0809 30 | TR | 175,7 |
| ZZ | 175,7 |
| 0809 40 05 | BA | 62,2 |
| HR | 73,9 |
| IL | 73,7 |
| MK | 67,5 |
| ZZ | 69,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

66,1

ZZ

66,1

0707 00 05

MK

43,1

TR

95,4

ZZ

69,3

0709 93 10

TR

115,3

ZZ

115,3

0805 50 10

AR

99,9

CL

88,4

TR

96,0

UY

89,5

ZA

95,6

ZZ

93,9

0806 10 10

BA

54,5

CL

196,9

EG

209,6

TR

149,7

ZZ

152,7

0808 10 80

AR

114,4

BR

92,8

CL

124,1

NZ

127,0

US

153,4

ZA

100,4

ZZ

118,7

0808 30 90

CN

78,2

TR

137,2

ZA

95,3

ZZ

103,6

0809 30

TR

175,7

ZZ

175,7

0809 40 05

BA

62,2

HR

73,9

IL

73,7

MK

67,5

ZZ

69,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 1.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 235/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 235/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 790/2012,

31. august 2012,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. septembrist 2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. septembrist 2012 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. septembrist 2012 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

| (5) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(5)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. septembrist 2012 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. august 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. septembrist 2012

| CN-kood | Toote kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (eurot/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Kõva NISU, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Pehme NISU, seemneks | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISITERAD, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid | 0,00 |

CN-kood

Toote kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(eurot/t)

1001 19 00

1001 11 00

Kõva NISU, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

ex 1001 91 20

Pehme NISU, seemneks

0,00

ex 1001 99 00

Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAISITERAD, v.a seemneks (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid

0,00

---

(1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres; |
| --- | --- |

—

3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres;

| — | 2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas osutatud impordimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

17.8.2012-30.8.2012

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:










  (eurot/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Maisiterad | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Noteering | 287,58 | 255,41 | — | — | — |
| FOB-hind Ameerika Ühendriikides | — | — | 260,22 | 250,22 | 230,22 |
| Lahe lisatasu | — | 11,33 | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 16,18 | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(eurot/t)

Pehme nisu (1)

Maisiterad

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Noteering

287,58

255,41

—

—

—

FOB-hind Ameerika Ühendriikides

—

—

260,22

250,22

230,22

Lahe lisatasu

—

11,33

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

16,18

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 15,59 eurot/t |
| --- | --- | --- |
| Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 50,87 eurot/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

15,59 eurot/t

Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

50,87 eurot/t

---

(1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---