# Eiropas Savienības L 231/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.231.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 231 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 28. augusts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.231.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 231

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 28. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2012/488/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 22. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, kas izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību un ekspertu grupas izveidi tādu jautājumu izskatīšanai, kuri ietilpst Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas darbības jomā | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 775/2012 (2012. gada 23. augusts), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot ogļzivi ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX un X zonā | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 776/2012 (2012. gada 27. augusts) par avansa maksājumiem, ko paredzēts maksāt no 2012. gada 16. oktobra no tiešajiem maksājumiem, kuri uzskaitīti I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 777/2012 (2012. gada 27. augusts), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju | 9 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 778/2012 (2012. gada 27. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 11 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/489/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 24. augusts), ar ko groza Lēmumu 2007/453/EK attiecībā uz Beļģijas, Austrijas, Brazīlijas, Kolumbijas, Horvātijas un Nikaragvas GSE statusu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5860)

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2012/490/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 24. augusts) par I pielikuma grozīšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (
  1
  ) | 16 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2012/488/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 22. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, kas izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību un ekspertu grupas izveidi tādu jautājumu izskatīšanai, kuri ietilpst Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas darbības jomā

1

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 775/2012 (2012. gada 23. augusts), ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot ogļzivi ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX un X zonā

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 776/2012 (2012. gada 27. augusts) par avansa maksājumiem, ko paredzēts maksāt no 2012. gada 16. oktobra no tiešajiem maksājumiem, kuri uzskaitīti I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 777/2012 (2012. gada 27. augusts), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju

9

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 778/2012 (2012. gada 27. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

11

LĒMUMI

2012/489/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 24. augusts), ar ko groza Lēmumu 2007/453/EK attiecībā uz Beļģijas, Austrijas, Brazīlijas, Kolumbijas, Horvātijas un Nikaragvas GSE statusu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5860)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5860)

1

13

2012/490/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 24. augusts) par I pielikuma grozīšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 28.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 22. jūnijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, kas izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību un ekspertu grupas izveidi tādu jautājumu izskatīšanai, kuri ietilpst Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas darbības jomā

(2012/488/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā risināt sarunas ar Korejas Republiku par brīvās tirdzniecības nolīgumu. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā risināt sarunas ar Korejas Republiku par brīvās tirdzniecības nolīgumu.

| (2) | Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1), (“nolīgums”) tika parakstīts 2010. gada 6. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (1), (“nolīgums”) tika parakstīts 2010. gada 6. oktobrī.

| (3) | Saskaņā ar nolīguma 15.10. panta 5. punktu nolīgumu provizoriski piemēro no 2011. gada 1. jūlija, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar nolīguma 15.10. panta 5. punktu nolīgumu provizoriski piemēro no 2011. gada 1. jūlija, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (4) | Nolīguma 13.13. panta 1. punktā paredzēts, ka Puses, pieņemot Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) komitejas (“ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja”) lēmumu, ne vēlāk kā viena gada laikā pēc nolīguma stāšanās spēkā vienojas par Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību. |
| --- | --- |

(4)

Nolīguma 13.13. panta 1. punktā paredzēts, ka Puses, pieņemot Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) komitejas (“ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja”) lēmumu, ne vēlāk kā viena gada laikā pēc nolīguma stāšanās spēkā vienojas par Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību.

| (5) | Nolīguma 13.15. panta 3. punktā paredzēts izveidot to personu sarakstu, kuras varētu aicināt piedalīties ekspertu grupas darbā, lai izskatītu jebkādus jautājumus, kas radušies saistībā ar TIA nodaļu un kurus nevarēja pietiekami risināt apspriedēs ar valdību. |
| --- | --- |

(5)

Nolīguma 13.15. panta 3. punktā paredzēts izveidot to personu sarakstu, kuras varētu aicināt piedalīties ekspertu grupas darbā, lai izskatītu jebkādus jautājumus, kas radušies saistībā ar TIA nodaļu un kurus nevarēja pietiekami risināt apspriedēs ar valdību.

| (6) | Savienībai būtu jāpieņem nostāja, kas jāieņem attiecībā uz Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību un tādu personu sarakstu, kuras varētu aicināt piedalīties kā ekspertus, |
| --- | --- |

(6)

Savienībai būtu jāpieņem nostāja, kas jāieņem attiecībā uz Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību un tādu personu sarakstu, kuras varētu aicināt piedalīties kā ekspertus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienībai jāpieņem ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz:

| a) | nolīguma 13.13. panta 1. punktā paredzētā Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību; un |
| --- | --- |

a)

nolīguma 13.13. panta 1. punktā paredzētā Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību; un

| b) | tādu kvalificētu personu saraksta izveidi, kuras darbosies kā grupas dalībnieki saskaņā ar nolīguma 13.15. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

b)

tādu kvalificētu personu saraksta izveidi, kuras darbosies kā grupas dalībnieki saskaņā ar nolīguma 13.15. panta 3. punktu,

pamatojas uz ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas lēmumu projektiem, kuri pievienoti šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2012. gada 22. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

M. VESTAGER

---

(1)  OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.

1

---

PROJEKTS

ES UN KOREJAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2012

(... gada ...)

par Pilsoniskās sabiedrības foruma darbības noteikumu pieņemšanu atbilstīgi 13.13. pantam Brīvās tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

ES UN KOREJAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā 2010. gada 6. oktobrī Briselē parakstīto Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 13.13. pantu,

tā kā:

| (1) | Nolīguma 13.13. pantā paredzēts, ka Pušu Vietējās(-o) konsultantu grupas(-u) dalībnieki tiekas Pilsoniskās sabiedrības forumā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīguma 13.13. pantā paredzēts, ka Pušu Vietējās(-o) konsultantu grupas(-u) dalībnieki tiekas Pilsoniskās sabiedrības forumā.

| (2) | Pilsoniskās sabiedrības foruma sastāvs nodrošina līdzsvarotu Vietējās(-o) konsultantu grupas(-u) dalībnieku pārstāvību. |
| --- | --- |

(2)

Pilsoniskās sabiedrības foruma sastāvs nodrošina līdzsvarotu Vietējās(-o) konsultantu grupas(-u) dalībnieku pārstāvību.

| (3) | Puses, pieņemot ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas lēmumu, ne vēlāk kā viena gada laikā pēc nolīguma stāšanās spēkā vienojas par Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību, |
| --- | --- |

(3)

Puses, pieņemot ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas lēmumu, ne vēlāk kā viena gada laikā pēc nolīguma stāšanās spēkā vienojas par Pilsoniskās sabiedrības foruma darbību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek pieņemti Pilsoniskās sabiedrības foruma darbības noteikumi, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

..., ...

ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas vārdā –

ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas līdzpriekšsēdētājs no Korejas Republikas

ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas līdzpriekšsēdētājs no Eiropas Savienības

PIELIKUMS

PILSONISKĀS SABIEDRĪBAS FORUMA DARBĪBAS NOTEIKUMI

1. pants

Pilsoniskās sabiedrības forumu veidos 12 ES Vietējās konsultantu grupas dalībnieki un 12 Korejas Vietējās konsultantu grupas dalībnieki, ko izraugās Vietējās konsultantu grupas. Dalībniekiem var pievienoties konsultanti eksperti. Kā katras Puses Pilsoniskās sabiedrības foruma pārstāvji attiecīgi tiek iekļauti vismaz trīs uzņēmējdarbības organizāciju, arodbiedrību un vides nevalstisko organizāciju pārstāvji.

2. pants

Pilsoniskās sabiedrības forumam ir ES un Korejas līdzpriekšsēdētājs. Līdzpriekšsēdētājus attiecīgi izraudzīsies ES Vietējā konsultantu grupa un Korejas Vietējā(-ās) konsultantu grupa(-as) no to Pilsoniskās sabiedrības foruma dalībniekiem.

Līdzpriekšsēdētāji, pamatojoties uz attiecīgo Vietējo konsultantu grupu pieprasījumiem, izstrādās Pilsoniskās sabiedrības foruma sanāksmju dienas kārtību. Turklāt dienas kārtībā regulāri iekļauj šādus jautājumus:

| a) | Pušu informāciju par to, ka tiek īstenota nodaļa par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

a)

Pušu informāciju par to, ka tiek īstenota nodaļa par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību;

| b) | ziņojumus par saskaņā ar 13.14. pantu veiktajām apspriedēm un saskaņā ar 13.15. pantu veikto ekspertu grupas darbu. |
| --- | --- |

b)

ziņojumus par saskaņā ar 13.14. pantu veiktajām apspriedēm un saskaņā ar 13.15. pantu veikto ekspertu grupas darbu.

3. pants

Pilsoniskās sabiedrības forums notiek vismaz reizi gadā pārmaiņus Briselē un Seulā, ja vien Puses nevienojas citādi. Ārkārtas sanāksmi var rīkot pēc vienas Vietējās konsultantu grupas pieprasījuma.

---

PROJEKTS

ES UN KOREJAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2012

(... gada ...)

par ekspertu grupas izveidi, kas minēta 13.15. pantā Brīvās tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses

ES UN KOREJAS TIRDZNIECĪBAS UN ILGTSPĒJĪGAS ATTĪSTĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā 2010. gada 6. oktobrī Briselē parakstīto Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“Puses” un “nolīgums”), un jo īpaši tā 13.15. pantu,

tā kā:

| (1) | Puse var lūgt sasaukt ekspertu grupu, lai izskatītu jautājumu, kas netika pietiekami risināts apspriedēs ar valdību. |
| --- | --- |

(1)

Puse var lūgt sasaukt ekspertu grupu, lai izskatītu jautājumu, kas netika pietiekami risināts apspriedēs ar valdību.

| (2) | Ekspertu grupas ieteikumu īstenošanu uzrauga ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja. |
| --- | --- |

(2)

Ekspertu grupas ieteikumu īstenošanu uzrauga ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteja.

| (3) | Puses ir izstrādājušas sarakstu ar 18 personām, kuras norādītas šā lēmuma pielikumā, |
| --- | --- |

(3)

Puses ir izstrādājušas sarakstu ar 18 personām, kuras norādītas šā lēmuma pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek izveidots to ekspertu saraksts, kuri var piedalīties grupas darbā nolīguma 13.15. panta vajadzībām, un tas ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā un to paziņo ES un Korejas Tirdzniecības komitejai.

..., ...

ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas vārdā –

ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas līdzpriekšsēdētājs no Korejas Republikas

ES un Korejas Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komitejas līdzpriekšsēdētājs no Eiropas Savienības

PIELIKUMS

EKSPERTU SARAKSTS

Korejas ierosinātie eksperti

| | Kee-whahn CHAH |
| --- | --- |

Kee-whahn CHAH

| | Young Gil CHO |
| --- | --- |

Young Gil CHO

| | Weon Jung KIM |
| --- | --- |

Weon Jung KIM

| | Suh-Yong CHUNG |
| --- | --- |

Suh-Yong CHUNG

| | Taek-Whan HAN |
| --- | --- |

Taek-Whan HAN

| | Won-Mog CHOI |
| --- | --- |

Won-Mog CHOI

ES ierosinātie eksperti

| | Eddy LAURIJSSEN |
| --- | --- |

Eddy LAURIJSSEN

| | Jorge CARDONA |
| --- | --- |

Jorge CARDONA

| | Karin LUKAS |
| --- | --- |

Karin LUKAS

| | Hélène RUIZ FABRI |
| --- | --- |

Hélène RUIZ FABRI

| | Laurence BOISSON DE CHAZOURNES |
| --- | --- |

Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

| | Geert VAN CALSTER |
| --- | --- |

Geert VAN CALSTER

Priekšsēdētāji

| | Thomas P. PINANSKY |
| --- | --- |

Thomas P. PINANSKY

| | Nguyen Van TAI |
| --- | --- |

Nguyen Van TAI

| | Le HA THANH |
| --- | --- |

Le HA THANH

| | Jill MURRAY |
| --- | --- |

Jill MURRAY

| | Ricardo MELÉNDEZ-ORTIZ |
| --- | --- |

Ricardo MELÉNDEZ-ORTIZ

| | Nathalie BERNASCONI-OSTERWALDER |
| --- | --- |

Nathalie BERNASCONI-OSTERWALDER

---

REGULAS

| 28.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 775/2012

(2012. gada 23. augusts),

ar ko nosaka aizliegumu Spānijas karoga kuģiem zvejot ogļzivi ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX un X zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2012. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2012. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2012. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2012. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 23. augustā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 336, 21.12.2010., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 19/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | BSF/8910- |
| Suga | Ogļzivs (Aphanopus carbo) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā |
| Datums | 6.8.2012. |

Nr.

19/DSS

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

BSF/8910-

Suga

Ogļzivs (Aphanopus carbo)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

Datums

6.8.2012.

---

| 28.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 776/2012

(2012. gada 27. augusts)

par avansa maksājumiem, ko paredzēts maksāt no 2012. gada 16. oktobra no tiešajiem maksājumiem, kuri uzskaitīti I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 29. panta 4. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 29. panta 2. punkts paredz, ka tās I pielikumā uzskaitītie atbalsta shēmu maksājumi jāizmaksā no 1. decembra līdz nākamā kalendārā gada 30. jūnijam. Tomēr atbilstīgi minētās regulas 29. panta 4. punkta a) apakšpunktam Komisija var paredzēt avansa maksājumus. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 29. panta 2. punkts paredz, ka tās I pielikumā uzskaitītie atbalsta shēmu maksājumi jāizmaksā no 1. decembra līdz nākamā kalendārā gada 30. jūnijam. Tomēr atbilstīgi minētās regulas 29. panta 4. punkta a) apakšpunktam Komisija var paredzēt avansa maksājumus.

| (2) | Nelabvēlīgie laikapstākļi Eiropā 2012. gadā – ārkārtējais sausums dažās dalībvalstīs un ļoti barga ziema un lietusgāzes citās – ir radījuši ievērojamus zaudējumus augkopības un lopbarības ražošanas nozarē. Tā rezultātā lauksaimnieki, jo īpaši liellopu audzētāji, ir piedzīvojuši nopietnas finansiālas grūtības. Šīs grūtības vēl vairāk saasina pašreizējā finanšu krīze, kā dēļ daudzi zemnieki saskārušies ar nopietnām maksātspējas problēmām. Lai mēģinātu uzlabot šo sarežģīto situāciju, ir lietderīgi atļaut lauksaimniekiem saņemt avansa maksājumus, kuru apmērs ir līdz 50 % no atbalsta shēmām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 73/2009 I pielikumā. Attiecībā uz liellopu un teļa gaļas maksājumiem, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV sadaļas 1. nodaļas 11. iedaļā, vajadzētu arī ļaut dalībvalstīm palielināt avansa maksājumus līdz pat 80 % no maksājuma summas, kā minēts 82. pantā Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulā (EK) Nr. 1121/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV un V sadaļā paredzēto noteikumu piemērošanai atbalsta shēmām lauksaimniekiem (2). |
| --- | --- |

(2)

Nelabvēlīgie laikapstākļi Eiropā 2012. gadā – ārkārtējais sausums dažās dalībvalstīs un ļoti barga ziema un lietusgāzes citās – ir radījuši ievērojamus zaudējumus augkopības un lopbarības ražošanas nozarē. Tā rezultātā lauksaimnieki, jo īpaši liellopu audzētāji, ir piedzīvojuši nopietnas finansiālas grūtības. Šīs grūtības vēl vairāk saasina pašreizējā finanšu krīze, kā dēļ daudzi zemnieki saskārušies ar nopietnām maksātspējas problēmām. Lai mēģinātu uzlabot šo sarežģīto situāciju, ir lietderīgi atļaut lauksaimniekiem saņemt avansa maksājumus, kuru apmērs ir līdz 50 % no atbalsta shēmām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 73/2009 I pielikumā. Attiecībā uz liellopu un teļa gaļas maksājumiem, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV sadaļas 1. nodaļas 11. iedaļā, vajadzētu arī ļaut dalībvalstīm palielināt avansa maksājumus līdz pat 80 % no maksājuma summas, kā minēts 82. pantā Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulā (EK) Nr. 1121/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV un V sadaļā paredzēto noteikumu piemērošanai atbalsta shēmām lauksaimniekiem (2).

| (3) | Lai nodrošinātu to, ka avansa maksājumi tiek iegrāmatoti attiecībā uz 2013. budžeta gadu, tie būtu jāizmaksā no 2012. gada 16. oktobra. Tomēr pareizas finanšu pārvaldības labad pirms avansu izmaksāšanas būtu jāveic vajadzīgās atbilstības nosacījumu pārbaudes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 29. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu to, ka avansa maksājumi tiek iegrāmatoti attiecībā uz 2013. budžeta gadu, tie būtu jāizmaksā no 2012. gada 16. oktobra. Tomēr pareizas finanšu pārvaldības labad pirms avansu izmaksāšanas būtu jāveic vajadzīgās atbilstības nosacījumu pārbaudes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 29. panta 3. punktu.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Dalībvalstis, sākot no 2012. gada 16. oktobra, var lauksaimniekiem izmaksāt avansa maksājumus līdz pat 50 % no tiešajiem maksājumiem, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 73/2009 I pielikumā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti 2012. gadā, ja ir izdarīta atbilstības nosacījumu pārbaude saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 20. pantu.

Attiecībā uz liellopu un teļa gaļas maksājumiem, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV sadaļas 1. nodaļas 11. iedaļā, dalībvalstīm ir atļauts palielināt pirmajā daļā minēto summu līdz pat 80 %.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 27. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

1

(2)  OV L 316, 2.12.2009., 27. lpp.

2

---

| 28.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 777/2012

(2012. gada 27. augusts),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 872/2004 par turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju (1) un jo īpaši tās 11. panta a) punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 827/2004 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 827/2004 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, iestādes un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 3., 10. un 20. jūlijā saskaņā ar Rezolūciju 1521 (2003) attiecībā uz Libēriju nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu. Tālab attiecīgi jāgroza I pielikums, |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 3., 10. un 20. jūlijā saskaņā ar Rezolūciju 1521 (2003) attiecībā uz Libēriju nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu. Tālab attiecīgi jāgroza I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 872/2004 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2012. gada 27. augustā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 162, 30.4.2004., 32. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 872/2004 I pielikumu groza šādi:

svītro šādas fiziskās personas:

| 1) | “Leonid Yukhimovich Minin (pseidonīmi: a) Blavstein, b) Blyuvshtein, c) Blyafshtein, d) Bluvshtein, e) Blyufshtein, f) Vladamir Abramovich Kerler, g) Vladimir Abramovich Kerler, h) Vladimir Abramovich Popilo-Veski, i) Vladimir Abramovich Popiloveski, j) Vladimir Abramovich Popela, k) Vladimir Abramovich Popelo, l) Wulf Breslan, m) Igor Osols). Dzimšanas datums: a) 14.12.1947., b) 18.10.1946. Dzimšanas vieta: Odesa, PSRS (tagad Ukraina). Valstspiederība: Izraēlas, viltota. Vācijas pase (uzvārds: Minin): a) 5280007248D, b) 18106739D. Izraēlas pase: a) 6019832 (derīga no 6.11.1994. līdz 5.11.1999.), b) 9001689 (derīga no 23.1.1997. līdz 22.1.2002.), c) 90109052 (izdota 26.11.1997.). Krievijas pase: KI0861177. Bolīvijas pase: 65118. Grieķijas pase: sīkāku ziņu nav. Cita informācija: Exotic Tropical Timber Enterprises īpašnieks.” |
| --- | --- |

1)

“Leonid Yukhimovich Minin (pseidonīmi: a) Blavstein, b) Blyuvshtein, c) Blyafshtein, d) Bluvshtein, e) Blyufshtein, f) Vladamir Abramovich Kerler, g) Vladimir Abramovich Kerler, h) Vladimir Abramovich Popilo-Veski, i) Vladimir Abramovich Popiloveski, j) Vladimir Abramovich Popela, k) Vladimir Abramovich Popelo, l) Wulf Breslan, m) Igor Osols). Dzimšanas datums: a) 14.12.1947., b) 18.10.1946. Dzimšanas vieta: Odesa, PSRS (tagad Ukraina). Valstspiederība: Izraēlas, viltota. Vācijas pase (uzvārds: Minin): a) 5280007248D, b) 18106739D. Izraēlas pase: a) 6019832 (derīga no 6.11.1994. līdz 5.11.1999.), b) 9001689 (derīga no 23.1.1997. līdz 22.1.2002.), c) 90109052 (izdota 26.11.1997.). Krievijas pase: KI0861177. Bolīvijas pase: 65118. Grieķijas pase: sīkāku ziņu nav. Cita informācija: Exotic Tropical Timber Enterprises īpašnieks.”

| 2) | “Valeriy Naydo (alias Valerii Naido). Adrese: c/o CET Aviation, P.O. Box 932-20C, Ajmana, Apvienotie Arābu Emirāti. Dzimšanas datums: 10.8.1957. Valstspiederība: Ukrainas. Pase Nr.: a) AC251295 (Ukraina), b) KC024178 (Ukraina). Cita informācija: a) pilots, b) viens no Air Pass (Pietersburg Aviation Services and Systems) direktoriem, c) CET Aviation galvenais rīkotājdirektors.” |
| --- | --- |

2)

“Valeriy Naydo (alias Valerii Naido). Adrese: c/o CET Aviation, P.O. Box 932-20C, Ajmana, Apvienotie Arābu Emirāti. Dzimšanas datums: 10.8.1957. Valstspiederība: Ukrainas. Pase Nr.: a) AC251295 (Ukraina), b) KC024178 (Ukraina). Cita informācija: a) pilots, b) viens no Air Pass (Pietersburg Aviation Services and Systems) direktoriem, c) CET Aviation galvenais rīkotājdirektors.”

| 3) | “Edwin M., Jr. Snowe. Adrese: Elwa Road, Monrovia, Libērija. Dzimšanas datums: 11.2.1970. Dzimšanas vieta: Mano River, Grand Cape Mount, Libērija. Valstspiederība: Libērijas. Pases Nr.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomātiskā pase), d) D-00172 (ECOWAS diplomātiskā pase, derīga no 7.8.2008. līdz 6.7.2010.). Cita informācija: pārstāvis, Lībijas Pārstāvju palāta. Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC) rīkotājdirektors. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 10.9.2004.” |
| --- | --- |

3)

“Edwin M., Jr. Snowe. Adrese: Elwa Road, Monrovia, Libērija. Dzimšanas datums: 11.2.1970. Dzimšanas vieta: Mano River, Grand Cape Mount, Libērija. Valstspiederība: Libērijas. Pases Nr.: a) OR/0056672-01, b) D/005072, c) D005640 (diplomātiskā pase), d) D-00172 (ECOWAS diplomātiskā pase, derīga no 7.8.2008. līdz 6.7.2010.). Cita informācija: pārstāvis, Lībijas Pārstāvju palāta. Liberian Petroleum and Refining Corporation (LPRC) rīkotājdirektors. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 10.9.2004.”

| 4) | “Agnes Reeves Taylor (pseidonīms Agnes Reeves-Taylor). Dzimšanas datums: 27.9.1965. Valstspiederība: Libērijas. Cita informācija: a) bijušā prezidenta Čārlza Teilora bijusī sieva, kas joprojām ir ar viņu saistīta; b) Bijusī Libērijas pastāvīgā pārstāve Starptautiskajā jūrniecības organizācijā; Bijusī Libērijas valdības augsta ranga pārstāve. c) Pašlaik uzturas Apvienotajā Karalistē.” |
| --- | --- |

4)

“Agnes Reeves Taylor (pseidonīms Agnes Reeves-Taylor). Dzimšanas datums: 27.9.1965. Valstspiederība: Libērijas. Cita informācija: a) bijušā prezidenta Čārlza Teilora bijusī sieva, kas joprojām ir ar viņu saistīta; b) Bijusī Libērijas pastāvīgā pārstāve Starptautiskajā jūrniecības organizācijā; Bijusī Libērijas valdības augsta ranga pārstāve. c) Pašlaik uzturas Apvienotajā Karalistē.”

| 5) | “Tupee Enid Taylor. Dzimšanas datums: a) 17.12.1960., b) 17.12.1962. Pases Nr.: a) L014670 (Libērijas pase, derīga no 28.12.2009. līdz 28.12.2014.), b) D/002216 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 17.10.2007. līdz 17.10.2009.). Cita informācija: bijušā prezidenta Charles Taylor bijusī sieva.” |
| --- | --- |

5)

“Tupee Enid Taylor. Dzimšanas datums: a) 17.12.1960., b) 17.12.1962. Pases Nr.: a) L014670 (Libērijas pase, derīga no 28.12.2009. līdz 28.12.2014.), b) D/002216 (Libērijas diplomātiskā pase, derīga no 17.10.2007. līdz 17.10.2009.). Cita informācija: bijušā prezidenta Charles Taylor bijusī sieva.”

| 6) | “Jewell Howard Taylor (pseidonīms Howard Taylor). Dzimšanas datums: 17.1.1963. Libērijas diplomātiskā pase: a) D/003835-04 (derīga no 4.6.2004. līdz 3.6.2006.). Papildu informācija: bijušā prezidenta Charles Taylor sieva.” |
| --- | --- |

6)

“Jewell Howard Taylor (pseidonīms Howard Taylor). Dzimšanas datums: 17.1.1963. Libērijas diplomātiskā pase: a) D/003835-04 (derīga no 4.6.2004. līdz 3.6.2006.). Papildu informācija: bijušā prezidenta Charles Taylor sieva.”

| 7) | “Myrtle Francelle Gibson. Dzimšanas datums: 3.11.1952. Cita informācija: bijusī senatore, bijušā Libērijas prezidenta Charles Taylor padomniece.” |
| --- | --- |

7)

“Myrtle Francelle Gibson. Dzimšanas datums: 3.11.1952. Cita informācija: bijusī senatore, bijušā Libērijas prezidenta Charles Taylor padomniece.”

| 8) | “Martin George. Cita informācija: a) bijušais Libērijas vēstnieks Nigērijas Republikā; b) bijušā Libērijas prezidenta Charles Taylor atbalstītājs, kas saglabā kontaktus ar bijušo prezidentu; c) tiek turēts aizdomās par līdzekļu piešķiršanu bijušajam prezidentam Taylor. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 9.6.2005.” |
| --- | --- |

8)

“Martin George. Cita informācija: a) bijušais Libērijas vēstnieks Nigērijas Republikā; b) bijušā Libērijas prezidenta Charles Taylor atbalstītājs, kas saglabā kontaktus ar bijušo prezidentu; c) tiek turēts aizdomās par līdzekļu piešķiršanu bijušajam prezidentam Taylor. 6. panta b) punktā minētais paziņošanas datums: 9.6.2005.”

| 9) | “Cyril A. Allen. Dzimšanas datums: 26.7.1952. Cita informācija: National Patriotic Party bijušais priekšsēdētājs.” |
| --- | --- |

9)

“Cyril A. Allen. Dzimšanas datums: 26.7.1952. Cita informācija: National Patriotic Party bijušais priekšsēdētājs.”

| 10) | “Randolph Cooper (pseidonīms Randolf Cooper). Dzimšanas datums: 28.10.1950. Cita informācija: bijušais Robertsfīldas starptautiskās lidostas direktors rīkotājs” |
| --- | --- |

10)

“Randolph Cooper (pseidonīms Randolf Cooper). Dzimšanas datums: 28.10.1950. Cita informācija: bijušais Robertsfīldas starptautiskās lidostas direktors rīkotājs”

| 11) | “Reginald B. Goodridge (vecākais) (pseidonīms Goodrich). Dzimšanas datums: 11.11.1952. Cita informācija: bijušais kultūras, informācijas un tūrisma ministrs.” |
| --- | --- |

11)

“Reginald B. Goodridge (vecākais) (pseidonīms Goodrich). Dzimšanas datums: 11.11.1952. Cita informācija: bijušais kultūras, informācijas un tūrisma ministrs.”

| 12) | “Emmanuel (II) Shaw. Dzimšanas datums: a) 26.7.1956., b) 26.7.1946. Cita informācija: Lonestar Airways direktors. Saistīts ar Lone Star Communications Cooperation.” |
| --- | --- |

12)

“Emmanuel (II) Shaw. Dzimšanas datums: a) 26.7.1956., b) 26.7.1946. Cita informācija: Lonestar Airways direktors. Saistīts ar Lone Star Communications Cooperation.”

---

| 28.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 778/2012

(2012. gada 27. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 27. augustā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 43,1 |
| ZZ | 43,1 |
| 0707 00 05 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 93 10 | TR | 108,7 |
| ZZ | 108,7 |
| 0805 50 10 | AR | 74,3 |
| CL | 88,4 |
| TR | 94,0 |
| UY | 97,0 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 91,7 |
| 0806 10 10 | BA | 56,0 |
| CL | 206,9 |
| EG | 200,5 |
| TR | 143,9 |
| XS | 91,2 |
| ZZ | 139,7 |
| 0808 10 80 | AR | 114,4 |
| BR | 85,6 |
| CL | 142,3 |
| NZ | 108,6 |
| US | 141,5 |
| UY | 68,3 |
| ZA | 104,4 |
| ZZ | 109,3 |
| 0808 30 90 | CN | 71,7 |
| TR | 136,4 |
| ZA | 139,1 |
| ZZ | 115,7 |
| 0809 30 | TR | 160,2 |
| ZZ | 160,2 |
| 0809 40 05 | BA | 62,7 |
| IL | 61,4 |
| MK | 67,5 |
| ZZ | 63,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MK

43,1

ZZ

43,1

0707 00 05

TR

91,2

ZZ

91,2

0709 93 10

TR

108,7

ZZ

108,7

0805 50 10

AR

74,3

CL

88,4

TR

94,0

UY

97,0

ZA

104,9

ZZ

91,7

0806 10 10

BA

56,0

CL

206,9

EG

200,5

TR

143,9

XS

91,2

ZZ

139,7

0808 10 80

AR

114,4

BR

85,6

CL

142,3

NZ

108,6

US

141,5

UY

68,3

ZA

104,4

ZZ

109,3

0808 30 90

CN

71,7

TR

136,4

ZA

139,1

ZZ

115,7

0809 30

TR

160,2

ZZ

160,2

0809 40 05

BA

62,7

IL

61,4

MK

67,5

ZZ

63,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 28.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 24. augusts),

ar ko groza Lēmumu 2007/453/EK attiecībā uz Beļģijas, Austrijas, Brazīlijas, Kolumbijas, Horvātijas un Nikaragvas GSE statusu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5860)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/489/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti noteikumi dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Tādēļ dalībvalstu vai trešo valstu, vai to reģionu (“valstis vai reģioni”) govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) statusu nosaka, tos iedalot kādā no trim kategorijām atkarībā no GSE riska, proti, ar nenozīmīgu GSE risku, ar kontrolētu GSE risku un ar nenoteiktu GSE risku. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 999/2001 paredzēti noteikumi dzīvnieku transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (TSE) profilaksei, kontrolei un apkarošanai. Tādēļ dalībvalstu vai trešo valstu, vai to reģionu (“valstis vai reģioni”) govju sūkļveida encefalopātijas (GSE) statusu nosaka, tos iedalot kādā no trim kategorijām atkarībā no GSE riska, proti, ar nenozīmīgu GSE risku, ar kontrolētu GSE risku un ar nenoteiktu GSE risku.

| (2) | Pielikumā Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmumam 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu, vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (2), valstis vai reģioni ir iedalīti saskaņā ar to GSE riska statusu. |
| --- | --- |

(2)

Pielikumā Komisijas 2007. gada 29. jūnija Lēmumam 2007/453/EK, ar ko nosaka dalībvalstu vai trešo valstu, vai to reģionu GSE statusu pēc to GSE riska (2), valstis vai reģioni ir iedalīti saskaņā ar to GSE riska statusu.

| (3) | Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE) ir noteicoša ietekme attiecībā uz valstu vai reģionu iedalīšanu kategorijās pēc to GSE riska. Lēmuma 2007/453/EK pielikuma sarakstā attiecībā uz dalībvalstu un trešo valstu GSE statusu ir ņemta vērā OIE 2011. gada maijā pieņemtā Rezolūcija Nr. 17 “Govju sūkļveida encefalopātijas riska statusa atzīšana dalībniecēm valstīm”. |
| --- | --- |

(3)

Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE) ir noteicoša ietekme attiecībā uz valstu vai reģionu iedalīšanu kategorijās pēc to GSE riska. Lēmuma 2007/453/EK pielikuma sarakstā attiecībā uz dalībvalstu un trešo valstu GSE statusu ir ņemta vērā OIE 2011. gada maijā pieņemtā Rezolūcija Nr. 17 “Govju sūkļveida encefalopātijas riska statusa atzīšana dalībniecēm valstīm”.

| (4) | OIE 2012. gada maijā pieņēma Rezolūciju Nr. 16 “Govju sūkļveida encefalopātijas riska statusa atzīšana dalībniecēm valstīm”. Minētajā rezolūcijā ir atzīts, ka Beļģija, Austrija, Brazīlija un Kolumbija ir valstis ar nenozīmīgu GSE risku un Horvātija un Nikaragva ir valstis ar kontrolētu GSE risku. Tādēļ būtu jāgroza Lēmuma 2007/453/EK pielikumā ietvertais saraksts, lai to attiecībā uz minētajām dalībvalstīm un trešām valstīm saskaņotu ar minēto rezolūciju. |
| --- | --- |

(4)

OIE 2012. gada maijā pieņēma Rezolūciju Nr. 16 “Govju sūkļveida encefalopātijas riska statusa atzīšana dalībniecēm valstīm”. Minētajā rezolūcijā ir atzīts, ka Beļģija, Austrija, Brazīlija un Kolumbija ir valstis ar nenozīmīgu GSE risku un Horvātija un Nikaragva ir valstis ar kontrolētu GSE risku. Tādēļ būtu jāgroza Lēmuma 2007/453/EK pielikumā ietvertais saraksts, lai to attiecībā uz minētajām dalībvalstīm un trešām valstīm saskaņotu ar minēto rezolūciju.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2007/453/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2007/453/EK.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2007/453/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 24. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 172, 30.6.2007., 84. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

VALSTU VAI REĢIONU SARAKSTS

A.   Valstis vai reģioni ar nenozīmīgu GSE risku

Dalībvalstis

| — | Beļģija |
| --- | --- |

—

Beļģija

| — | Dānija |
| --- | --- |

—

Dānija

| — | Austrija |
| --- | --- |

—

Austrija

| — | Somija |
| --- | --- |

—

Somija

| — | Zviedrija |
| --- | --- |

—

Zviedrija

EBTA valstis

| — | Islande |
| --- | --- |

—

Islande

| — | Norvēģija |
| --- | --- |

—

Norvēģija

Trešās valstis

| — | Argentīna |
| --- | --- |

—

Argentīna

| — | Austrālija |
| --- | --- |

—

Austrālija

| — | Brazīlija |
| --- | --- |

—

Brazīlija

| — | Čīle |
| --- | --- |

—

Čīle

| — | Kolumbija |
| --- | --- |

—

Kolumbija

| — | Indija |
| --- | --- |

—

Indija

| — | Jaunzēlande |
| --- | --- |

—

Jaunzēlande

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvaja |
| --- | --- |

—

Paragvaja

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Singapūra |
| --- | --- |

—

Singapūra

| — | Urugvaja |
| --- | --- |

—

Urugvaja

B.   Valstis vai reģioni ar kontrolētu GSE risku

Dalībvalstis

| — | Bulgārija, Čehijas Republika, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Bulgārija, Čehijas Republika, Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Apvienotā Karaliste

EBTA valstis

| — | Lihtenšteina |
| --- | --- |

—

Lihtenšteina

| — | Šveice |
| --- | --- |

—

Šveice

Trešās valstis

| — | Kanāda |
| --- | --- |

—

Kanāda

| — | Horvātija |
| --- | --- |

—

Horvātija

| — | Japāna |
| --- | --- |

—

Japāna

| — | Meksika |
| --- | --- |

—

Meksika

| — | Nikaragva |
| --- | --- |

—

Nikaragva

| — | Dienvidkoreja |
| --- | --- |

—

Dienvidkoreja

| — | Taivāna |
| --- | --- |

—

Taivāna

| — | Amerikas Savienotās Valstis |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis

C.   Valstis vai reģioni ar nenoteiktu GSE risku

| — | Valstis vai reģioni, kas nav minēti šā pielikuma A vai B punktā” |
| --- | --- |

—

Valstis vai reģioni, kas nav minēti šā pielikuma A vai B punktā”

---

| 28.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 231/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 231/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 24. augusts)

par I pielikuma grozīšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/490/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 715/2009 paredz nediskriminējošus noteikumus par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pareizu darbību. Tā kā vairumā gadījumu gāzes pārvades sistēmu dublēšana nav ne ekonomiski izdevīga, ne efektīva, konkurenci dabasgāzes tirgos veicina trešo personu piekļuve, kas nodrošina, ka infrastruktūra ir pieejama visiem piegādātājiem pārredzamā un nediskriminējošā veidā. Tīklos bieži novērojamā līgumpārslodze, kad tīkla lietotāji nevar piekļūt gāzes pārvades sistēmām, lai gan jauda ir fiziski pieejama, ir šķērslis ceļā uz pilnībā funkcionējošu enerģijas iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 715/2009 paredz nediskriminējošus noteikumus par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem, lai nodrošinātu gāzes iekšējā tirgus pareizu darbību. Tā kā vairumā gadījumu gāzes pārvades sistēmu dublēšana nav ne ekonomiski izdevīga, ne efektīva, konkurenci dabasgāzes tirgos veicina trešo personu piekļuve, kas nodrošina, ka infrastruktūra ir pieejama visiem piegādātājiem pārredzamā un nediskriminējošā veidā. Tīklos bieži novērojamā līgumpārslodze, kad tīkla lietotāji nevar piekļūt gāzes pārvades sistēmām, lai gan jauda ir fiziski pieejama, ir šķērslis ceļā uz pilnībā funkcionējošu enerģijas iekšējo tirgu.

| (2) | Prakse liecina – lai gan ir piemēroti konkrēti pārslodzes vadības principi, piemēram, piedāvāta atslēdzamā jauda, kā to paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (2) un Regula (EK) Nr. 715/2009, vēl aizvien Savienības gāzes pārvades tīklos bieži ir novērojamas līgumpārslodzes, kas joprojām traucē izveidot labi funkcionējošu gāzes iekšējo tirgu. Tāpēc ir jāgroza pamatnostādnes par to, kā piemērojamas pārslodzes vadības procedūras līgumpārslodžu gadījumā. Regulas (EK) Nr. 715/2009 23. panta 3. punktā noteikts, ka ierosinātajās pamatnostādnēs būtu jāatspoguļo valstu gāzapgādes sistēmu atšķirības un var noteikt obligātas prasības, lai nodrošinātu nediskriminējošus un pārredzamus tīkla piekļuves noteikumus attiecībā uz pārslodzes vadības procedūrām. |
| --- | --- |

(2)

Prakse liecina – lai gan ir piemēroti konkrēti pārslodzes vadības principi, piemēram, piedāvāta atslēdzamā jauda, kā to paredz Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem (2) un Regula (EK) Nr. 715/2009, vēl aizvien Savienības gāzes pārvades tīklos bieži ir novērojamas līgumpārslodzes, kas joprojām traucē izveidot labi funkcionējošu gāzes iekšējo tirgu. Tāpēc ir jāgroza pamatnostādnes par to, kā piemērojamas pārslodzes vadības procedūras līgumpārslodžu gadījumā. Regulas (EK) Nr. 715/2009 23. panta 3. punktā noteikts, ka ierosinātajās pamatnostādnēs būtu jāatspoguļo valstu gāzapgādes sistēmu atšķirības un var noteikt obligātas prasības, lai nodrošinātu nediskriminējošus un pārredzamus tīkla piekļuves noteikumus attiecībā uz pārslodzes vadības procedūrām.

| (3) | Līgumpārslodžu gadījumā būtu jāpiemēro pārslodzes vadības procedūras, kuru mērķis ir novērst šādas līgumpārslodzes, neizmantoto jaudu no jauna darot pieejamu tirgū pārdalīšanai parastā jaudu sadales procesā. |
| --- | --- |

(3)

Līgumpārslodžu gadījumā būtu jāpiemēro pārslodzes vadības procedūras, kuru mērķis ir novērst šādas līgumpārslodzes, neizmantoto jaudu no jauna darot pieejamu tirgū pārdalīšanai parastā jaudu sadales procesā.

| (4) | Ja starpsavienojuma punktā pastāvīgi novērojama fiziska pārslodze, tad pārslodzes vadības procedūras bieži vien var izrādīties neefektīvas. Šādos gadījumos risinājums būtu jāizvērtē no tīklu plānošanas un ieguldījumu viedokļa. |
| --- | --- |

(4)

Ja starpsavienojuma punktā pastāvīgi novērojama fiziska pārslodze, tad pārslodzes vadības procedūras bieži vien var izrādīties neefektīvas. Šādos gadījumos risinājums būtu jāizvērtē no tīklu plānošanas un ieguldījumu viedokļa.

| (5) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (3) Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (“Aģentūra”) būtu jāuzrauga un jāizanalizē šo pamatnostādņu īstenošana. Ir svarīgi, lai pārvades sistēmas operatori informāciju, kas nepieciešama, lai konstatētu līgumpārslodzes gadījumus, publicētu apstrādājamā formātā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (3) Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (“Aģentūra”) būtu jāuzrauga un jāizanalizē šo pamatnostādņu īstenošana. Ir svarīgi, lai pārvades sistēmas operatori informāciju, kas nepieciešama, lai konstatētu līgumpārslodzes gadījumus, publicētu apstrādājamā formātā.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 24. pantu valstu regulatīvās iestādes nodrošina atbilstību šīm pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 24. pantu valstu regulatīvās iestādes nodrošina atbilstību šīm pamatnostādnēm.

| (7) | Lai nodrošinātu, ka pārslodzes vadības procedūras tiek pēc iespējas efektīvāk piemērotas visos starpsavienojumu punktos, un lai maksimāli palielinātu pieejamo jaudu visās blakusesošajās ieejas-izejas sistēmās, ir ļoti svarīgi, lai valstu regulatīvās iestādes un pārvades sistēmu operatori gan no dažādām dalībvalstīm, gan pašās dalībvalstīs savā starpā cieši sadarbotos. It īpaši valstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem būtu jāievēro paraugprakse un jācenšas harmonizēt procesus, ar ko īsteno šīs vadlīnijas. Rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 713/2009 7. pantu, Aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka visā Savienībā attiecīgajos ieejas un izejas punktos īsteno visefektīvākās pārslodzes vadības procedūras. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu, ka pārslodzes vadības procedūras tiek pēc iespējas efektīvāk piemērotas visos starpsavienojumu punktos, un lai maksimāli palielinātu pieejamo jaudu visās blakusesošajās ieejas-izejas sistēmās, ir ļoti svarīgi, lai valstu regulatīvās iestādes un pārvades sistēmu operatori gan no dažādām dalībvalstīm, gan pašās dalībvalstīs savā starpā cieši sadarbotos. It īpaši valstu regulatīvajām iestādēm un pārvades sistēmu operatoriem būtu jāievēro paraugprakse un jācenšas harmonizēt procesus, ar ko īsteno šīs vadlīnijas. Rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 713/2009 7. pantu, Aģentūrai un valstu regulatīvajām iestādēm būtu jānodrošina, ka visā Savienībā attiecīgajos ieejas un izejas punktos īsteno visefektīvākās pārslodzes vadības procedūras.

| (8) | Tā kā pārvades sistēmu operatoriem ir sīka informācija par sistēmas fizisko izmantojumu un tie vislabāk spēj izvērtēt gaidāmās plūsmas, ir lietderīgi paredzēt, ka tiem ir jānosaka papildu jaudas daudzums, kas jādara pieejams papildus aplēstajai tehniskajai jaudai. Piedāvājot vairāk konstantas jaudas, nekā tehniski pieejams, ņemot vērā plūsmas scenārijus un paredzētās jaudas, pārvades sistēmas operatori uzņemas risku, kas būtu pienācīgi jākompensē. Tomēr, lai varētu noteikt pārvades sistēmas operatoru ieņēmumus, šādu papildu jaudu vajadzētu piešķirt tikai tad, ja visa pārējā jauda, tostarp jauda, kas rodas, piemērojot citas pārslodzes vadības procedūras, jau ir sadalīta. Lai nodrošinātu tehnisko jaudu, pārvades sistēmas operatoriem būtu cieši jāsadarbojas. Lai novērstu iespējamo fizisko pārslodzi, pārvades sistēmas operatoriem būtu jāizvēlas visrentablākais pasākums, atpērkot jaudu vai veicot citus tehniskus vai komerciālus pasākumus. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā pārvades sistēmu operatoriem ir sīka informācija par sistēmas fizisko izmantojumu un tie vislabāk spēj izvērtēt gaidāmās plūsmas, ir lietderīgi paredzēt, ka tiem ir jānosaka papildu jaudas daudzums, kas jādara pieejams papildus aplēstajai tehniskajai jaudai. Piedāvājot vairāk konstantas jaudas, nekā tehniski pieejams, ņemot vērā plūsmas scenārijus un paredzētās jaudas, pārvades sistēmas operatori uzņemas risku, kas būtu pienācīgi jākompensē. Tomēr, lai varētu noteikt pārvades sistēmas operatoru ieņēmumus, šādu papildu jaudu vajadzētu piešķirt tikai tad, ja visa pārējā jauda, tostarp jauda, kas rodas, piemērojot citas pārslodzes vadības procedūras, jau ir sadalīta. Lai nodrošinātu tehnisko jaudu, pārvades sistēmas operatoriem būtu cieši jāsadarbojas. Lai novērstu iespējamo fizisko pārslodzi, pārvades sistēmas operatoriem būtu jāizvēlas visrentablākais pasākums, atpērkot jaudu vai veicot citus tehniskus vai komerciālus pasākumus.

| (9) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 715/2009. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 715/2009.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (4) 51. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (4) 51. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2012. gada 24. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

1

(2)  OV L 289, 3.11.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 715/2009 I pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 2.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.2.   Pārslodzes vadības procedūras līgumpārslodzes gadījumos

  2.2.1.   Vispārīgie noteikumi







  1. | Pielikuma 2.2. punkta noteikumus piemēro tiklab fiziskiem, kā virtuāliem starpsavienojuma punktiem starp blakusesošām ieejas-izejas sistēmām starp divām vai vairākām dalībvalstīm vai tajā pašā dalībvalstī, ciktāl lietotāji izmanto rezervācijas procedūras attiecībā uz punktiem. Tos var piemērot arī ieejas punktiem no trešām valstīm un izejas punktiem uz trešām valstīm, par ko lēmumu pieņem attiecīgā valsts regulatīvā iestāde. Šā pielikuma 2.2. punkta noteikumi neattiecas uz izejas punktiem uz galapatērētājiem un sadales tīkliem, ieejas punktiem no SNG termināļiem un ražotnēm un ieejas-izejas punktiem no uzglabāšanas objektiem un uz tiem. |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma 2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.2.   Pārslodzes vadības procedūras līgumpārslodzes gadījumos

2.2.1.   Vispārīgie noteikumi

1.

Pielikuma 2.2. punkta noteikumus piemēro tiklab fiziskiem, kā virtuāliem starpsavienojuma punktiem starp blakusesošām ieejas-izejas sistēmām starp divām vai vairākām dalībvalstīm vai tajā pašā dalībvalstī, ciktāl lietotāji izmanto rezervācijas procedūras attiecībā uz punktiem. Tos var piemērot arī ieejas punktiem no trešām valstīm un izejas punktiem uz trešām valstīm, par ko lēmumu pieņem attiecīgā valsts regulatīvā iestāde. Šā pielikuma 2.2. punkta noteikumi neattiecas uz izejas punktiem uz galapatērētājiem un sadales tīkliem, ieejas punktiem no SNG termināļiem un ražotnēm un ieejas-izejas punktiem no uzglabāšanas objektiem un uz tiem.

| 2. | Pamatojoties uz informāciju, ko pārvades sistēmu operatori publicē saskaņā ar šā pielikuma 3. sadaļu un attiecīgā gadījumā validē valstu regulatīvās iestādes, Aģentūra līdz katra gada 1. martam, sākot no 2014. gada, publicē uzraudzības ziņojumu par pārslodzēm starpsavienojuma punktos attiecībā uz iepriekšējā gadā pārdotajiem konstantās jaudas produktiem, cik vien iespējams, ņemot vērā jaudu tirdzniecību sekundārajā tirgū un atslēdzamās jaudas izmantošanu. |
| --- | --- |

2.

Pamatojoties uz informāciju, ko pārvades sistēmu operatori publicē saskaņā ar šā pielikuma 3. sadaļu un attiecīgā gadījumā validē valstu regulatīvās iestādes, Aģentūra līdz katra gada 1. martam, sākot no 2014. gada, publicē uzraudzības ziņojumu par pārslodzēm starpsavienojuma punktos attiecībā uz iepriekšējā gadā pārdotajiem konstantās jaudas produktiem, cik vien iespējams, ņemot vērā jaudu tirdzniecību sekundārajā tirgū un atslēdzamās jaudas izmantošanu.

| 3. | Jebkādu papildu jaudu, kas iegūta, piemērojot kādu no pārslodzes vadības procedūrām, kā minēts 2.2.2., 2.2.3., 2.2.4. un 2.2.5. punktā, attiecīgais(-ie) pārvades sistēmas operators(-i) piedāvā parastajā sadales procesā. |
| --- | --- |

3.

Jebkādu papildu jaudu, kas iegūta, piemērojot kādu no pārslodzes vadības procedūrām, kā minēts 2.2.2., 2.2.3., 2.2.4. un 2.2.5. punktā, attiecīgais(-ie) pārvades sistēmas operators(-i) piedāvā parastajā sadales procesā.

| 4. | Pasākumus, kuri minēti 2.2.2., 2.2.4. un 2.2.5. punktā, īsteno no 2013. gada 1. oktobra. Pielikuma 2.2.3. punkta 1. apakšpunktu līdz 2.2.3. punkta 5. apakšpunktu piemēro no 2016. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

4.

Pasākumus, kuri minēti 2.2.2., 2.2.4. un 2.2.5. punktā, īsteno no 2013. gada 1. oktobra. Pielikuma 2.2.3. punkta 1. apakšpunktu līdz 2.2.3. punkta 5. apakšpunktu piemēro no 2016. gada 1. jūlija.

2.2.2.   Jaudas palielināšana, izmantojot virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmu

| 1. | Pārvades sistēmu operatori ierosina un – pēc tam, kad to apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde, – ievieš uz stimuliem balstītu virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmu, lai varētu konstanti piedāvāt papildu jaudu. Pirms ieviešanas valsts regulatīvā iestāde apspriežas ar blakusesošo dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un ņem vērā blakusesošo dalībvalstu regulatīvo iestāžu atzinumus. Noteikts, ka papildu jauda ir tāda konstantā jauda, ko piedāvā papildus starpsavienojuma punkta tehniskajai jaudai, kas aprēķināta, pamatojoties uz šīs regulas 16. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

1.

Pārvades sistēmu operatori ierosina un – pēc tam, kad to apstiprinājusi valsts regulatīvā iestāde, – ievieš uz stimuliem balstītu virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmu, lai varētu konstanti piedāvāt papildu jaudu. Pirms ieviešanas valsts regulatīvā iestāde apspriežas ar blakusesošo dalībvalstu regulatīvajām iestādēm un ņem vērā blakusesošo dalībvalstu regulatīvo iestāžu atzinumus. Noteikts, ka papildu jauda ir tāda konstantā jauda, ko piedāvā papildus starpsavienojuma punkta tehniskajai jaudai, kas aprēķināta, pamatojoties uz šīs regulas 16. panta 1. punktu.

| 2. | Virsrezervēšanas un atpirkšanas shēma motivē pārvades sistēmu operatorus padarīt pieejamu papildu jaudu, ņemot vērā tehniskos nosacījumus, piemēram, attiecīgās ieejas-izejas sistēmas siltumietilpību, temperatūru un paredzamo patēriņu, kā arī blakusesošo tīklu jaudas. Ieejas-izejas sistēmas tehniskās vai papildu jaudas pārrēķinā pārvades sistēmu operatori izmanto dinamisku pieeju. |
| --- | --- |

2.

Virsrezervēšanas un atpirkšanas shēma motivē pārvades sistēmu operatorus padarīt pieejamu papildu jaudu, ņemot vērā tehniskos nosacījumus, piemēram, attiecīgās ieejas-izejas sistēmas siltumietilpību, temperatūru un paredzamo patēriņu, kā arī blakusesošo tīklu jaudas. Ieejas-izejas sistēmas tehniskās vai papildu jaudas pārrēķinā pārvades sistēmu operatori izmanto dinamisku pieeju.

| 3. | Virsrezervēšanas un atpirkšanas shēma balstās uz stimulējošu sistēmu, kas atspoguļo risku, kāds pārvades sistēmu operatoriem rodas, piedāvājot papildu jaudu. Shēmas struktūra ir tāda, lai ieņēmumi no papildu jaudas pārdošanas un izmaksas, ko rada atpirkšanas shēma vai saskaņā ar 6. punktu veiktie pasākumi, tiktu sadalīti starp pārvades sistēmu operatoriem un tīkla lietotājiem. Valstu regulatīvās iestādes lemj par ieņēmumu un izmaksu sadali starp pārvades sistēmas operatoru un tīkla lietotāju. |
| --- | --- |

3.

Virsrezervēšanas un atpirkšanas shēma balstās uz stimulējošu sistēmu, kas atspoguļo risku, kāds pārvades sistēmu operatoriem rodas, piedāvājot papildu jaudu. Shēmas struktūra ir tāda, lai ieņēmumi no papildu jaudas pārdošanas un izmaksas, ko rada atpirkšanas shēma vai saskaņā ar 6. punktu veiktie pasākumi, tiktu sadalīti starp pārvades sistēmu operatoriem un tīkla lietotājiem. Valstu regulatīvās iestādes lemj par ieņēmumu un izmaksu sadali starp pārvades sistēmas operatoru un tīkla lietotāju.

| 4. | Lai noteiktu pārvades sistēmu operatoru ieņēmumus, tehnisko jaudu, jo īpaši nodoto jaudu, kā arī attiecīgos gadījumos jaudu, kas radusies, piemērojot mehānismu “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu vai mehānismu “izmanto vai zaudē” attiecībā uz ilgtermiņa jaudu, uzskata par sadalītu pirms jebkādas papildu jaudas. |
| --- | --- |

4.

Lai noteiktu pārvades sistēmu operatoru ieņēmumus, tehnisko jaudu, jo īpaši nodoto jaudu, kā arī attiecīgos gadījumos jaudu, kas radusies, piemērojot mehānismu “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu vai mehānismu “izmanto vai zaudē” attiecībā uz ilgtermiņa jaudu, uzskata par sadalītu pirms jebkādas papildu jaudas.

| 5. | Nosakot, cik liela ir papildu jauda, pārvades sistēmas operators ņem vērā statistikas scenārijus par to, kāds varētu būt iespējamais fiziski neizmantotās jaudas daudzums jebkurā brīdī starpsavienojuma punktos. Turklāt tas ņem vērā, kāds ir papildu jaudas piedāvājuma riska profils, kas neradītu pārmērīgu atpirkšanas pienākumu. Virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmā ņem vērā arī iespējamību un izmaksas, lai atpirktu jaudu tirgū, un tas tiek atspoguļots papildu jaudas daudzumā, kas tiks darīts pieejams. |
| --- | --- |

5.

Nosakot, cik liela ir papildu jauda, pārvades sistēmas operators ņem vērā statistikas scenārijus par to, kāds varētu būt iespējamais fiziski neizmantotās jaudas daudzums jebkurā brīdī starpsavienojuma punktos. Turklāt tas ņem vērā, kāds ir papildu jaudas piedāvājuma riska profils, kas neradītu pārmērīgu atpirkšanas pienākumu. Virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmā ņem vērā arī iespējamību un izmaksas, lai atpirktu jaudu tirgū, un tas tiek atspoguļots papildu jaudas daudzumā, kas tiks darīts pieejams.

| 6. | Ja tas nepieciešams, lai saglabātu sistēmas integritāti, pārvades sistēmas operatori piemēro tirgū balstītu atpirkšanas procedūru, kurā tīkla lietotāji var piedāvāt jaudu. Tīkla lietotājus informē par piemērojamo atpirkšanas procedūru. Atpirkšanas procedūras piemērošana neskar piemērojamos ārkārtas pasākumus. |
| --- | --- |

6.

Ja tas nepieciešams, lai saglabātu sistēmas integritāti, pārvades sistēmas operatori piemēro tirgū balstītu atpirkšanas procedūru, kurā tīkla lietotāji var piedāvāt jaudu. Tīkla lietotājus informē par piemērojamo atpirkšanas procedūru. Atpirkšanas procedūras piemērošana neskar piemērojamos ārkārtas pasākumus.

| 7. | Pārvades sistēmu operatori pirms atpirkšanas procedūras piemērošanas pārbauda, vai sistēmas integritāti iespējams saglabāt ar alternatīviem tehniskiem un komerciāliem pasākumiem, nodrošinot augstāku rentabilitāti. |
| --- | --- |

7.

Pārvades sistēmu operatori pirms atpirkšanas procedūras piemērošanas pārbauda, vai sistēmas integritāti iespējams saglabāt ar alternatīviem tehniskiem un komerciāliem pasākumiem, nodrošinot augstāku rentabilitāti.

| 8. | Ierosinot virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmu, pārvades sistēmu operatori visus attiecīgos datus, aprēķinus un modeļus iesniedz valsts regulatīvajai iestādei, lai tā varētu izvērtēt shēmu. Pārvades sistēmas operators regulāri valsts regulatīvajai iestādei ziņo par shēmas darbību un pēc valsts regulatīvās iestādes pieprasījuma sniedz visus attiecīgos datus. Valsts regulatīvā iestāde var pieprasīt pārvades sistēmas operatoram pārstrādāt shēmu. |
| --- | --- |

8.

Ierosinot virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmu, pārvades sistēmu operatori visus attiecīgos datus, aprēķinus un modeļus iesniedz valsts regulatīvajai iestādei, lai tā varētu izvērtēt shēmu. Pārvades sistēmas operators regulāri valsts regulatīvajai iestādei ziņo par shēmas darbību un pēc valsts regulatīvās iestādes pieprasījuma sniedz visus attiecīgos datus. Valsts regulatīvā iestāde var pieprasīt pārvades sistēmas operatoram pārstrādāt shēmu.

2.2.3.   Mehānisms “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu

| 1. | Ja ir grozīta sākotnējā nominācija, valstu regulatīvās iestādes pieprasa, lai pārvades sistēmu operatori katram tīkla lietotājam starpsavienojuma punktos piemērotu vismaz 3. punktā izklāstītos noteikumus, ja, pamatojoties uz Aģentūras ikgadējo uzraudzības ziņojumu saskaņā ar 2.2.1. punkta 2. apakšpunktu, ir konstatēts, ka gadā, uz kuru attiecas pārraudzības ziņojums, starpsavienojuma punktos pieprasījums pārsniedz piedāvājumu – par rezerves cenu, ja izmanto izsoles, –, jaudas sadales procedūru gaitā attiecībā uz produktiem, ko paredzēts izmantot vai nu minētajā gadā, vai vienā no nākamajiem diviem gadiem:






  a) | attiecībā uz vismaz trim konstantas jaudas produktiem uz vienu mēnesi; vai |
| --- | --- | --- |

1.

Ja ir grozīta sākotnējā nominācija, valstu regulatīvās iestādes pieprasa, lai pārvades sistēmu operatori katram tīkla lietotājam starpsavienojuma punktos piemērotu vismaz 3. punktā izklāstītos noteikumus, ja, pamatojoties uz Aģentūras ikgadējo uzraudzības ziņojumu saskaņā ar 2.2.1. punkta 2. apakšpunktu, ir konstatēts, ka gadā, uz kuru attiecas pārraudzības ziņojums, starpsavienojuma punktos pieprasījums pārsniedz piedāvājumu – par rezerves cenu, ja izmanto izsoles, –, jaudas sadales procedūru gaitā attiecībā uz produktiem, ko paredzēts izmantot vai nu minētajā gadā, vai vienā no nākamajiem diviem gadiem:

a)

attiecībā uz vismaz trim konstantas jaudas produktiem uz vienu mēnesi; vai

| b) | attiecībā uz vismaz diviem konstantas jaudas produktiem uz vienu ceturksni; vai |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz vismaz diviem konstantas jaudas produktiem uz vienu ceturksni; vai

| c) | attiecībā uz vismaz vienu konstantas jaudas produktu uz vienu gadu vai ilgāk; vai |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz vismaz vienu konstantas jaudas produktu uz vienu gadu vai ilgāk; vai

| d) | ja nekādi konstantas jaudas produkti ne uz mēnesi, ne ilgāku laiku nav piedāvāti. |
| --- | --- |

d)

ja nekādi konstantas jaudas produkti ne uz mēnesi, ne ilgāku laiku nav piedāvāti.

| 2. | Ja, pamatojoties uz gada uzraudzības ziņojumu, tiek konstatēts, ka 1. punktā raksturotā situācija nākamajos trīs gados nevarētu atkārtoties, piemēram, tādēļ, ka jauda būs pieejama, pateicoties fiziskai tīkla paplašināšanai vai ilgtermiņa līgumu izbeigšanai, attiecīgās valstu regulatīvās iestādes var pieņemt lēmumu pārtraukt izmantot mehānismu “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu. |
| --- | --- |

2.

Ja, pamatojoties uz gada uzraudzības ziņojumu, tiek konstatēts, ka 1. punktā raksturotā situācija nākamajos trīs gados nevarētu atkārtoties, piemēram, tādēļ, ka jauda būs pieejama, pateicoties fiziskai tīkla paplašināšanai vai ilgtermiņa līgumu izbeigšanai, attiecīgās valstu regulatīvās iestādes var pieņemt lēmumu pārtraukt izmantot mehānismu “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu.

| 3. | Ir atļauta konstantās jaudas renominācija, tomēr tā var būt maksimums 90 % un minimums 10 % no jaudas, par kuru līgumā vienojies tīkla lietotājs starpsavienojuma punktā. Taču, ja nominācija pārsniedz 80 % no līgumā paredzētās jaudas, pusi no nenominētā apjoma var renominēt, t. i., palielināt. Ja nominācija nepārsniedz 20 % no rezervētās jaudas, pusi no nenominētā apjoma var renominēt, t. i., samazināt. Šā punkta piemērošana neskar piemērojamos ārkārtas pasākumus. |
| --- | --- |

3.

Ir atļauta konstantās jaudas renominācija, tomēr tā var būt maksimums 90 % un minimums 10 % no jaudas, par kuru līgumā vienojies tīkla lietotājs starpsavienojuma punktā. Taču, ja nominācija pārsniedz 80 % no līgumā paredzētās jaudas, pusi no nenominētā apjoma var renominēt, t. i., palielināt. Ja nominācija nepārsniedz 20 % no rezervētās jaudas, pusi no nenominētā apjoma var renominēt, t. i., samazināt. Šā punkta piemērošana neskar piemērojamos ārkārtas pasākumus.

| 4. | Sākotnējais līgumā paredzētās jaudas turētājs var periodiski renominēt noteiktu daļu no savas līgumā paredzētās konstantās jaudas. |
| --- | --- |

4.

Sākotnējais līgumā paredzētās jaudas turētājs var periodiski renominēt noteiktu daļu no savas līgumā paredzētās konstantās jaudas.

| 5. | 3. punkts neattiecas uz tiem tīkla lietotājiem (personas vai uzņēmumi, kā arī uzņēmumi, ko minētās personas vai uzņēmumi kontrolē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. pantu), kam ir mazāk par 10 % no vidējās tehniskās jaudas, kas starpsavienojuma punktā konstatēta iepriekšējā gadā. |
| --- | --- |

5.

3. punkts neattiecas uz tiem tīkla lietotājiem (personas vai uzņēmumi, kā arī uzņēmumi, ko minētās personas vai uzņēmumi kontrolē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. pantu), kam ir mazāk par 10 % no vidējās tehniskās jaudas, kas starpsavienojuma punktā konstatēta iepriekšējā gadā.

| 6. | Starpsavienojuma punktos, kur saskaņā ar 3. punktu tiek izmantots mehānisms “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu, valsts regulatīvā iestāde izvērtē sakarības ar virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmu saskaņā ar 2.2.2. punktu, un tā var izlemt šajos starpsavienojuma punktos nepiemērot 2.2.2. punkta noteikumus. Par šādu lēmumu bez kavēšanās informē Aģentūru un Komisiju. |
| --- | --- |

6.

Starpsavienojuma punktos, kur saskaņā ar 3. punktu tiek izmantots mehānisms “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu, valsts regulatīvā iestāde izvērtē sakarības ar virsrezervēšanas un atpirkšanas shēmu saskaņā ar 2.2.2. punktu, un tā var izlemt šajos starpsavienojuma punktos nepiemērot 2.2.2. punkta noteikumus. Par šādu lēmumu bez kavēšanās informē Aģentūru un Komisiju.

| 7. | Valsts regulatīvā iestāde var nolemt saskaņā ar 3. punktu īstenot mehānismu “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu starpsavienojuma punktā. Pirms lēmuma pieņemšanas valsts regulatīvā iestāde apspriežas ar blakusesošo dalībvalstu regulatīvajām iestādēm. Pieņemot lēmumu, valsts regulatīvā iestāde ņem vērā blakusesošo valstu regulatīvo iestāžu atzinumus. |
| --- | --- |

7.

Valsts regulatīvā iestāde var nolemt saskaņā ar 3. punktu īstenot mehānismu “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu starpsavienojuma punktā. Pirms lēmuma pieņemšanas valsts regulatīvā iestāde apspriežas ar blakusesošo dalībvalstu regulatīvajām iestādēm. Pieņemot lēmumu, valsts regulatīvā iestāde ņem vērā blakusesošo valstu regulatīvo iestāžu atzinumus.

2.2.4.   Līgumā paredzētās jaudas nodošana

Pārvades sistēmu operatori akceptē jebkādu konstantās jaudas nodošanu, par ko tīkla lietotājs starpsavienojuma punktā noslēdzis līgumu, izņemot gadījumus, kad jaudas produktu ilgums ir viena diena vai mazāk. Tīkla lietotājs saglabā savas tiesības un pienākumus saskaņā ar jaudas līgumu līdz brīdim, kad pārvades sistēmas operators jaudu pārdala, un tādā mērā, kādā pārvades sistēmas operators jaudu nav pārdalījis. Nodoto jaudu uzskata par pārdalītu tikai pēc tam, kad sadalīta visa pieejamā jauda. Pārvades sistēmas operators bez kavēšanās paziņo tīkla lietotājam par tā nodotās jaudas pārdalīšanu. Valsts regulatīvā iestāde apstiprina īpašus noteikumus par jaudas nodošanu, it īpaši tad, ja jaudu nodod vairāki tīkla lietotāji.

2.2.5.   Mehānisms “izmanto vai zaudē” attiecībā uz ilgtermiņa jaudu

| 1. | Valstu regulatīvās iestādes nosaka, ka pārvades sistēmas operatori pilnībā vai daļēji starpsavienojuma punktā izņem līgumā paredzēto jaudu, ko tīkla lietotājs sistemātiski nepietiekami izmanto, ja minētais lietotājs savu neizmantoto jaudu nav pārdevis vai piedāvājis pārdošanai ar saprātīgiem nosacījumiem un ja citi tīkla lietotāji pieprasa konstanto jaudu. Līgumā paredzēto jaudu uzskata par sistemātiski nepietiekami izmantotu, ja:






  a) | tīkla lietotājs vidēji izmanto mazāk par 80 % no tā līgumā paredzētās jaudas gan no 1. aprīļa līdz 30. septembrim, gan no 1. oktobra līdz 31. martam un faktiskais līguma termiņš ir ilgāks par vienu gadu, un nav sniegts pienācīgs pamatojums; vai |
| --- | --- | --- |

1.

Valstu regulatīvās iestādes nosaka, ka pārvades sistēmas operatori pilnībā vai daļēji starpsavienojuma punktā izņem līgumā paredzēto jaudu, ko tīkla lietotājs sistemātiski nepietiekami izmanto, ja minētais lietotājs savu neizmantoto jaudu nav pārdevis vai piedāvājis pārdošanai ar saprātīgiem nosacījumiem un ja citi tīkla lietotāji pieprasa konstanto jaudu. Līgumā paredzēto jaudu uzskata par sistemātiski nepietiekami izmantotu, ja:

a)

tīkla lietotājs vidēji izmanto mazāk par 80 % no tā līgumā paredzētās jaudas gan no 1. aprīļa līdz 30. septembrim, gan no 1. oktobra līdz 31. martam un faktiskais līguma termiņš ir ilgāks par vienu gadu, un nav sniegts pienācīgs pamatojums; vai

| b) | tīkla lietotājs sistemātiski nominē gandrīz 100 % no līgumā paredzētās jaudas un renominē, to samazinot, lai apietu 2.2.3. punkta 3. apakšpunktā paredzētos noteikumus. |
| --- | --- |

b)

tīkla lietotājs sistemātiski nominē gandrīz 100 % no līgumā paredzētās jaudas un renominē, to samazinot, lai apietu 2.2.3. punkta 3. apakšpunktā paredzētos noteikumus.

| 2. | To, ka tiek piemērots mehānisms “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu, neuzskata par pamatojumu, lai nepiemērotu 1. punktu. |
| --- | --- |

2.

To, ka tiek piemērots mehānisms “izmanto vai zaudē” attiecībā uz nākamās dienas konstanto jaudu, neuzskata par pamatojumu, lai nepiemērotu 1. punktu.

| 3. | Izņemšana nozīmē, ka tīkla lietotājs daļēji vai pilnībā zaudē savu līgumā paredzēto jaudu vai nu uz konkrētu periodu, vai uz atlikušo līguma termiņu. Tīkla lietotājs saglabā savas tiesības un pienākumus saskaņā ar jaudas līgumu līdz brīdim, kad pārvades sistēmas operators jaudu pārdala, un tādā mērā, kādā pārvades sistēmas operators jaudu nav pārdalījis. |
| --- | --- |

3.

Izņemšana nozīmē, ka tīkla lietotājs daļēji vai pilnībā zaudē savu līgumā paredzēto jaudu vai nu uz konkrētu periodu, vai uz atlikušo līguma termiņu. Tīkla lietotājs saglabā savas tiesības un pienākumus saskaņā ar jaudas līgumu līdz brīdim, kad pārvades sistēmas operators jaudu pārdala, un tādā mērā, kādā pārvades sistēmas operators jaudu nav pārdalījis.

| 4. | Pārvades sistēmas operatori regulāri valstu regulatīvajām iestādēm iesniedz visus datus, kas nepieciešami, lai pārraudzītu, kādā mērā tiek izlietotas tās līgumā paredzētās jaudas, kuru attiecīga līguma faktiskais termiņš ir ilgāks par vienu gadu, vai par ko līgums noslēgts par periodiskiem ceturkšņiem, kas aptver vismaz divus gadus.”; |
| --- | --- |

4.

Pārvades sistēmas operatori regulāri valstu regulatīvajām iestādēm iesniedz visus datus, kas nepieciešami, lai pārraudzītu, kādā mērā tiek izlietotas tās līgumā paredzētās jaudas, kuru attiecīga līguma faktiskais termiņš ir ilgāks par vienu gadu, vai par ko līgums noslēgts par periodiskiem ceturkšņiem, kas aptver vismaz divus gadus.”;

| 2) | pielikuma 3.1.1. punkta 1. apakšpunktu groza šādi:






  a) | minētā apakšpunkta e) punktu aizstāj ar šādu:






  “e) | lejupielādējamā formātā, par ko, pamatojoties uz Aģentūras sagatavoto atzinumu par harmonizēto formātu, vienojušies pārvades sistēmas operatori un valstu regulatīvās iestādes, un kas ļauj veikt kvantitatīvo analīzi;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

pielikuma 3.1.1. punkta 1. apakšpunktu groza šādi:

a)

minētā apakšpunkta e) punktu aizstāj ar šādu:

“e)

lejupielādējamā formātā, par ko, pamatojoties uz Aģentūras sagatavoto atzinumu par harmonizēto formātu, vienojušies pārvades sistēmas operatori un valstu regulatīvās iestādes, un kas ļauj veikt kvantitatīvo analīzi;”;

| b) | pievieno šādu h) punktu:






  “h) | no 2013. gada 1. oktobra visus datus dara pieejamus vienā Savienības mēroga centrālā platformā, ko gāzes PSOET izveidojis atbilstīgi rentabilitātes principam.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu h) punktu:

“h)

no 2013. gada 1. oktobra visus datus dara pieejamus vienā Savienības mēroga centrālā platformā, ko gāzes PSOET izveidojis atbilstīgi rentabilitātes principam.”;

| 3) | pielikuma 3.3. punkta 1. apakšpunktam pievieno šādus punktus h), i), j), k) un l):






  “h) | vai ir bijuši nesekmīgi, bet juridiski saistoši pieprasījumi pēc konstantas jaudas produktiem, kuru ilgums ir viens mēnesis vai vairāk, tostarp nesekmīgo pieprasījumu skaits un apjoms; un |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma 3.3. punkta 1. apakšpunktam pievieno šādus punktus h), i), j), k) un l):

“h)

vai ir bijuši nesekmīgi, bet juridiski saistoši pieprasījumi pēc konstantas jaudas produktiem, kuru ilgums ir viens mēnesis vai vairāk, tostarp nesekmīgo pieprasījumu skaits un apjoms; un

| i) | izsoļu gadījumā – kur un kad konstantas jaudas produkti, kuru ilgums ir viens mēnesis vai vairāk, ir pārdoti par augstāku cenu nekā rezerves cena; |
| --- | --- |

i)

izsoļu gadījumā – kur un kad konstantas jaudas produkti, kuru ilgums ir viens mēnesis vai vairāk, ir pārdoti par augstāku cenu nekā rezerves cena;

| j) | ja un kad nekādi konstantas jaudas produkti ne uz mēnesi, ne ilgāku laiku nav piedāvāti parastajā sadales procesā; |
| --- | --- |

j)

ja un kad nekādi konstantas jaudas produkti ne uz mēnesi, ne ilgāku laiku nav piedāvāti parastajā sadales procesā;

| k) | kopējā jauda, kas darīta pieejama, piemērojot 2.2.2., 2.2.3., 2.2.4. un 2.2.5. punktā minētās pārslodzes vadības procedūras, par katru pārslodzes vadības procedūru; |
| --- | --- |

k)

kopējā jauda, kas darīta pieejama, piemērojot 2.2.2., 2.2.3., 2.2.4. un 2.2.5. punktā minētās pārslodzes vadības procedūras, par katru pārslodzes vadības procedūru;

| l) | šā apakšpunkta h) līdz k) punktu piemēro no 2013. gada 1. oktobra.” |
| --- | --- |

l)

šā apakšpunkta h) līdz k) punktu piemēro no 2013. gada 1. oktobra.”

---