# Uradni list L 253/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.253.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 253 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5520. september 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.253.slv

Uradni list

Evropske unije

L 253

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5520. september 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 847/2012 z dne 19. septembra 2012 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede živega srebra (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 848/2012 z dne 19. septembra 2012 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede fenilživosrebrovih spojin (
  1
  ) | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 849/2012 z dne 19. septembra 2012 o izdaji dovoljenja za pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina kot krmni dodatek za piščance za pitanje in za nesnice, vse manjše aviarne vrste za pitanje in za nesnice ter za odstavljene pujske, razen Sus scrofa domesticus (imetnik dovoljenja Vetagro S.p.A.) (
  1
  ) | 8 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 850/2012 z dne 19. septembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 11 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 851/2012 z dne 19. septembra 2012 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 533/2007 | 13 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 852/2012 z dne 19. septembra 2012 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 v okviru tarifnih kvot za nekatere proizvode v sektorju za jajca in jajčni albumin, odprtih z Uredbo (ES) št. 539/2007 | 15 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 853/2012 z dne 19. septembra 2012 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1385/2007 | 17 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/507/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 7. septembra 2012 o spremembi Sklepa ECB/2010/14 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok (ECB/2012/19) | 19 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 847/2012 z dne 19. septembra 2012 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede živega srebra (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 848/2012 z dne 19. septembra 2012 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede fenilživosrebrovih spojin (
  1
  )

1

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 849/2012 z dne 19. septembra 2012 o izdaji dovoljenja za pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina kot krmni dodatek za piščance za pitanje in za nesnice, vse manjše aviarne vrste za pitanje in za nesnice ter za odstavljene pujske, razen Sus scrofa domesticus (imetnik dovoljenja Vetagro S.p.A.) (
  1
  )

Sus scrofa domesticus

1

8

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 850/2012 z dne 19. septembra 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

11

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 851/2012 z dne 19. septembra 2012 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 533/2007

13

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 852/2012 z dne 19. septembra 2012 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 v okviru tarifnih kvot za nekatere proizvode v sektorju za jajca in jajčni albumin, odprtih z Uredbo (ES) št. 539/2007

15

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 853/2012 z dne 19. septembra 2012 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1385/2007

17

SKLEPI

2012/507/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 7. septembra 2012 o spremembi Sklepa ECB/2010/14 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok (ECB/2012/19)

(ECB/2012/19)

19

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2011/435/EU z dne 19. julija 2011 o potrditvi sistema RSB EU RED (Roundtable of Sustainable Biofuels EU RED) za dokazljivo skladnega s trajnostnimi merili iz direktiv 2009/28/ES in 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 190, 21.7.2011) | 32 |

Popravki

*

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2011/435/EU z dne 19. julija 2011 o potrditvi sistema RSB EU RED (Roundtable of Sustainable Biofuels EU RED) za dokazljivo skladnega s trajnostnimi merili iz direktiv 2009/28/ES in 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 190, 21.7.2011)

(UL L 190, 21.7.2011)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 847/2012

z dne 19. septembra 2012

o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) glede živega srebra

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1), ter zlasti člena 68(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji Skupnosti za živo srebro (2) poudarila, da je treba znižati stopnje živega srebra v okolju in zmanjšati izpostavljenost ljudi, ter med drugim kot cilje predlagala zmanjšanje dajanja živega srebra v promet z zmanjšanjem ponudbe in povpraševanja, zmanjšanje emisij živega srebra in zaščito pred emisijami živega srebra. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji Skupnosti za živo srebro (2) poudarila, da je treba znižati stopnje živega srebra v okolju in zmanjšati izpostavljenost ljudi, ter med drugim kot cilje predlagala zmanjšanje dajanja živega srebra v promet z zmanjšanjem ponudbe in povpraševanja, zmanjšanje emisij živega srebra in zaščito pred emisijami živega srebra.

| (2) | Komisija je leta 2010 revidirala strategijo in v Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o reviziji strategije Skupnosti za živo srebro (3) navedla, da bo nadaljevala delo na področju razširitve veljavnih tržnih omejitev za nekatere merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, na dodatne naprave, ki se uporabljajo v sektorju zdravstvenega varstva, zlasti sfigmomanometre, ter za druge strokovne in industrijske uporabe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je leta 2010 revidirala strategijo in v Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o reviziji strategije Skupnosti za živo srebro (3) navedla, da bo nadaljevala delo na področju razširitve veljavnih tržnih omejitev za nekatere merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, na dodatne naprave, ki se uporabljajo v sektorju zdravstvenega varstva, zlasti sfigmomanometre, ter za druge strokovne in industrijske uporabe.

| (3) | Svet je večkrat potrdil svojo zavezanost splošnemu cilju varstva zdravja ljudi in okolja pred izpusti živega srebra in njegovih spojin z znižanjem in, kjer je izvedljivo, končno odpravo svetovnih izpustov antropogenega živega srebra v zrak, vodo in zemljo. V zvezi s tem je Svet poudaril, da bi morali izdelke z dodanim živim srebrom, namesto katerih že obstajajo druge izvedljive možnosti, čim prej in v največji možni meri začeti opuščati; dokončni cilj je umik vseh izdelkov z dodanim živim srebrom, pri čemer je treba ustrezno upoštevati tehnične in gospodarske razmere ter potrebe po znanstvenih raziskavah in razvoju (4). |
| --- | --- |

(3)

Svet je večkrat potrdil svojo zavezanost splošnemu cilju varstva zdravja ljudi in okolja pred izpusti živega srebra in njegovih spojin z znižanjem in, kjer je izvedljivo, končno odpravo svetovnih izpustov antropogenega živega srebra v zrak, vodo in zemljo. V zvezi s tem je Svet poudaril, da bi morali izdelke z dodanim živim srebrom, namesto katerih že obstajajo druge izvedljive možnosti, čim prej in v največji možni meri začeti opuščati; dokončni cilj je umik vseh izdelkov z dodanim živim srebrom, pri čemer je treba ustrezno upoštevati tehnične in gospodarske razmere ter potrebe po znanstvenih raziskavah in razvoju (4).

| (4) | Živo srebro in njegove spojine so za ljudi, ekosisteme in prostoživeče živali zelo strupeni. Visoki odmerki živega srebra so lahko smrtno nevarni za ljudi, vendar pa lahko imajo tudi sorazmerno nizki odmerki resne škodljive učinke na razvoj živčnega sistema in so povezani z morebitnimi škodljivimi učinki na srčnožilni, imunski in reproduktivni sistem. Šteje se, da je živo srebro obstojno onesnaževalo na svetovni ravni, ki v različnih oblikah kroži med zrakom, vodo, usedlinami, zemljo in živimi organizmi. V okolju se lahko spremeni v metil živo srebro, svojo najbolj strupeno pojavno obliko. Koncentracija metil živega srebra se povečuje zlasti v prehranjevalni verigi vodnih ekosistemov, zato so skupine prebivalstva in prostoživečih živali, ki zaužijejo veliko količino rib in morskih sadežev, še posebej ogrožene. Metil živo srebro hitro prehaja placentno pregrado in krvno-možgansko pregrado ter že pred rojstvom ovira duševni razvoj otroka, zaradi česar je izpostavljenost žensk v rodni dobi in otrok zelo problematična. Živo srebro in produkti, ki nastajajo pri njegovi razgradnji, zlasti metil živo srebro, povzročajo enako skrb kot snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene („PBT“) ter imajo lastnosti prenosa na dolge razdalje. |
| --- | --- |

(4)

Živo srebro in njegove spojine so za ljudi, ekosisteme in prostoživeče živali zelo strupeni. Visoki odmerki živega srebra so lahko smrtno nevarni za ljudi, vendar pa lahko imajo tudi sorazmerno nizki odmerki resne škodljive učinke na razvoj živčnega sistema in so povezani z morebitnimi škodljivimi učinki na srčnožilni, imunski in reproduktivni sistem. Šteje se, da je živo srebro obstojno onesnaževalo na svetovni ravni, ki v različnih oblikah kroži med zrakom, vodo, usedlinami, zemljo in živimi organizmi. V okolju se lahko spremeni v metil živo srebro, svojo najbolj strupeno pojavno obliko. Koncentracija metil živega srebra se povečuje zlasti v prehranjevalni verigi vodnih ekosistemov, zato so skupine prebivalstva in prostoživečih živali, ki zaužijejo veliko količino rib in morskih sadežev, še posebej ogrožene. Metil živo srebro hitro prehaja placentno pregrado in krvno-možgansko pregrado ter že pred rojstvom ovira duševni razvoj otroka, zaradi česar je izpostavljenost žensk v rodni dobi in otrok zelo problematična. Živo srebro in produkti, ki nastajajo pri njegovi razgradnji, zlasti metil živo srebro, povzročajo enako skrb kot snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene („PBT“) ter imajo lastnosti prenosa na dolge razdalje.

| (5) | Merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, se v Evropi široko uporabljajo, kar pomeni, da je izpust živega srebra v okolje možen v celotni življenjski dobi teh naprav, s čimer prispevajo k celotni količini emisij živega srebra in posledično k izpostavljenosti ljudi in drugih živih bitij prek okolja. |
| --- | --- |

(5)

Merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, se v Evropi široko uporabljajo, kar pomeni, da je izpust živega srebra v okolje možen v celotni življenjski dobi teh naprav, s čimer prispevajo k celotni količini emisij živega srebra in posledično k izpostavljenosti ljudi in drugih živih bitij prek okolja.

| (6) | Vnos 18a Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 določa prepoved dajanja na trg živosrebrnih termometrov za merjenje telesne temperature in drugih merilnih naprav, ki vsebujejo živo srebro, namenjenih za prodajo širši javnosti, in od Komisije zahteva, da pregleda razpoložljivost zanesljivih varnejših nadomestnih rešitev, ki so tehnično in ekonomsko izvedljive, za sfigmomanometre, ki vsebujejo živo srebro, ter druge merilne naprave v zdravstvenem varstvu ter drugi strokovni in industrijski uporabi. Od Komisije se na podlagi tega pregleda ali kakor hitro bodo na voljo novi podatki o zanesljivih varnejših nadomestnih rešitvah za sfigmomanometre ter druge merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, po potrebi zahteva, da predstavi zakonodajni predlog, s katerim bi se omejitve iz navedenega vnosa razširile na sfigmomanometre in druge merilne naprave v zdravstvenem varstvu ter drugi strokovni in industrijski uporabi, z namenom, da se živo srebro v merilnih napravah postopoma opusti, ko bo to tehnično in ekonomsko izvedljivo. |
| --- | --- |

(6)

Vnos 18a Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 določa prepoved dajanja na trg živosrebrnih termometrov za merjenje telesne temperature in drugih merilnih naprav, ki vsebujejo živo srebro, namenjenih za prodajo širši javnosti, in od Komisije zahteva, da pregleda razpoložljivost zanesljivih varnejših nadomestnih rešitev, ki so tehnično in ekonomsko izvedljive, za sfigmomanometre, ki vsebujejo živo srebro, ter druge merilne naprave v zdravstvenem varstvu ter drugi strokovni in industrijski uporabi. Od Komisije se na podlagi tega pregleda ali kakor hitro bodo na voljo novi podatki o zanesljivih varnejših nadomestnih rešitvah za sfigmomanometre ter druge merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, po potrebi zahteva, da predstavi zakonodajni predlog, s katerim bi se omejitve iz navedenega vnosa razširile na sfigmomanometre in druge merilne naprave v zdravstvenem varstvu ter drugi strokovni in industrijski uporabi, z namenom, da se živo srebro v merilnih napravah postopoma opusti, ko bo to tehnično in ekonomsko izvedljivo.

| (7) | Komisija je Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) poslala poročilo o reviziji, ki je temeljilo na znatni količini novih zbranih informacij, in od Agencije zahtevala, da v skladu s členom 69 Uredbe (ES) št. 1907/2006 pripravi dokumentacijo, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge XV k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) poslala poročilo o reviziji, ki je temeljilo na znatni količini novih zbranih informacij, in od Agencije zahtevala, da v skladu s členom 69 Uredbe (ES) št. 1907/2006 pripravi dokumentacijo, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge XV k navedeni uredbi.

| (8) | Agencija je pripravila dokumentacijo, ki predlaga omejitev živega srebra v naslednjih merilnih napravah, ki se uporabljajo za industrijske in strokovne (vključno z zdravstvenim varstvom) namene: barometri, higrometri, manometri, sfigmomanometri, ki vsi vsebujejo živo srebro, pripomočki za merjenje napetosti za uporabo s pletismografi, tenziometri, termometri in druge neelektrične termometrske naprave, živosrebrne merilne naprave za določitev zmehčišča in živosrebrni piknometri. Dokumentacija kaže, da je treba sprejeti ukrep na ravni Unije, da se obravnava tveganje za zdravje ljudi in okolja, ki ga predstavlja uporaba živega srebra v teh merilnih napravah. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je pripravila dokumentacijo, ki predlaga omejitev živega srebra v naslednjih merilnih napravah, ki se uporabljajo za industrijske in strokovne (vključno z zdravstvenim varstvom) namene: barometri, higrometri, manometri, sfigmomanometri, ki vsi vsebujejo živo srebro, pripomočki za merjenje napetosti za uporabo s pletismografi, tenziometri, termometri in druge neelektrične termometrske naprave, živosrebrne merilne naprave za določitev zmehčišča in živosrebrni piknometri. Dokumentacija kaže, da je treba sprejeti ukrep na ravni Unije, da se obravnava tveganje za zdravje ljudi in okolja, ki ga predstavlja uporaba živega srebra v teh merilnih napravah.

| (9) | Zdaj so na voljo alternativne merilne naprave, ki ne vsebujejo živega srebra, z njimi povezano tveganje za zdravje pa je znatno nižje od zdravstvenega in okoljskega tveganja, ki ga predstavljajo merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro. |
| --- | --- |

(9)

Zdaj so na voljo alternativne merilne naprave, ki ne vsebujejo živega srebra, z njimi povezano tveganje za zdravje pa je znatno nižje od zdravstvenega in okoljskega tveganja, ki ga predstavljajo merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro.

| (10) | Pri tekočih epidemioloških študijah, pri katerih se uporabljajo živosrebrovi sfigmomanometri, se merilna metoda ne bi smela spremeniti, zato je treba do zaključka teh študij odobriti odstopanje. Pri sfigmomanometrih, ki se uporabljajo kot referenčni standard za potrjevanje naprav brez živega srebra, ni bilo mogoče določiti časa, potrebnega, da se razvijejo in kot referenčni standard priznajo nadomestne rešitve brez živega srebra, zato mora biti odstopanje za te naprave brez časovne omejitve. |
| --- | --- |

(10)

Pri tekočih epidemioloških študijah, pri katerih se uporabljajo živosrebrovi sfigmomanometri, se merilna metoda ne bi smela spremeniti, zato je treba do zaključka teh študij odobriti odstopanje. Pri sfigmomanometrih, ki se uporabljajo kot referenčni standard za potrjevanje naprav brez živega srebra, ni bilo mogoče določiti časa, potrebnega, da se razvijejo in kot referenčni standard priznajo nadomestne rešitve brez živega srebra, zato mora biti odstopanje za te naprave brez časovne omejitve.

| (11) | Pri termometrih, namenjenih izključno za opravljanje preskusov v skladu s standardi, ki zahtevajo uporabo živosrebrovih termometrov, je potrebno določeno obdobje za spremembo navedenih standardov, zato je treba odobriti odstopanje za obdobje 5 let. Glede na to, da je živo srebro potrebno kot referenčna točka v mednarodni temperaturni lestvici iz leta 1990, je treba odobriti odstopanje brez časovne omejitve tudi za posode za merjenje trojne točke živega srebra, ki se uporabljajo za umerjanje platinskih uporovnih termometrov. |
| --- | --- |

(11)

Pri termometrih, namenjenih izključno za opravljanje preskusov v skladu s standardi, ki zahtevajo uporabo živosrebrovih termometrov, je potrebno določeno obdobje za spremembo navedenih standardov, zato je treba odobriti odstopanje za obdobje 5 let. Glede na to, da je živo srebro potrebno kot referenčna točka v mednarodni temperaturni lestvici iz leta 1990, je treba odobriti odstopanje brez časovne omejitve tudi za posode za merjenje trojne točke živega srebra, ki se uporabljajo za umerjanje platinskih uporovnih termometrov.

| (12) | Pri porozimetrih, živosrebrovih elektrodah, ki se uporabljajo v voltametriji, in živosrebrovih sondah, ki se uporabljajo za določanje napetosti kapacitivnosti, izvedljive nadomestne rešitve še niso na voljo, zato se za te merilne naprave omejitev ne predlaga. |
| --- | --- |

(12)

Pri porozimetrih, živosrebrovih elektrodah, ki se uporabljajo v voltametriji, in živosrebrovih sondah, ki se uporabljajo za določanje napetosti kapacitivnosti, izvedljive nadomestne rešitve še niso na voljo, zato se za te merilne naprave omejitev ne predlaga.

| (13) | Odobriti je treba odstopanje, da se omogočita prodaja in nakup starih živosrebrnih merilnih naprav z zgodovinsko vrednostjo, ki se lahko obravnavajo kot starine ali kulturne dobrine. Vnos 18a Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 omogoča dajanje na trg merilnih naprav, ki vsebujejo živo srebro, namenjenih za prodajo širši javnosti, razen termometrov za merjenje telesne temperature, če so bile 3. oktobra 2007 starejše od 50 let. Zaradi jasnosti je treba isto merilo starosti uporabiti pri izjemah glede starih merilnih naprav, ki se uporabljajo za industrijske in strokovne namene (vključno z zdravstvenim varstvom). |
| --- | --- |

(13)

Odobriti je treba odstopanje, da se omogočita prodaja in nakup starih živosrebrnih merilnih naprav z zgodovinsko vrednostjo, ki se lahko obravnavajo kot starine ali kulturne dobrine. Vnos 18a Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 omogoča dajanje na trg merilnih naprav, ki vsebujejo živo srebro, namenjenih za prodajo širši javnosti, razen termometrov za merjenje telesne temperature, če so bile 3. oktobra 2007 starejše od 50 let. Zaradi jasnosti je treba isto merilo starosti uporabiti pri izjemah glede starih merilnih naprav, ki se uporabljajo za industrijske in strokovne namene (vključno z zdravstvenim varstvom).

| (14) | Odobriti je treba tudi odstopanje za merilne naprave, namenjene za razstave v kulturne ali zgodovinske namene, vključno s tistimi, ki 3. oktobra 2007 še niso bile stare 50 let, a imajo zgodovinsko in kulturno vrednost. |
| --- | --- |

(14)

Odobriti je treba tudi odstopanje za merilne naprave, namenjene za razstave v kulturne ali zgodovinske namene, vključno s tistimi, ki 3. oktobra 2007 še niso bile stare 50 let, a imajo zgodovinsko in kulturno vrednost.

| (15) | V svojem mnenju z dne 8. junija 2011 je Odbor za oceno tveganja Agencije menil, da je predlagana omejitev najprimernejši ukrep na ravni celotne Unije za obravnavo ugotovljenih tveganj v smislu učinkovitosti pri zmanjševanju tveganj. |
| --- | --- |

(15)

V svojem mnenju z dne 8. junija 2011 je Odbor za oceno tveganja Agencije menil, da je predlagana omejitev najprimernejši ukrep na ravni celotne Unije za obravnavo ugotovljenih tveganj v smislu učinkovitosti pri zmanjševanju tveganj.

| (16) | V svojem mnenju z dne 15. septembra 2011 je Odbor za socialno-ekonomsko analizo menil, da je predlagana omejitev najprimernejši ukrep na ravni celotne Unije za obravnavo ugotovljenih tveganj v smislu sorazmernosti socialno-ekonomskih koristi in socialno-ekonomskih stroškov. |
| --- | --- |

(16)

V svojem mnenju z dne 15. septembra 2011 je Odbor za socialno-ekonomsko analizo menil, da je predlagana omejitev najprimernejši ukrep na ravni celotne Unije za obravnavo ugotovljenih tveganj v smislu sorazmernosti socialno-ekonomskih koristi in socialno-ekonomskih stroškov.

| (17) | Agencija je Komisiji predložila mnenji Odbora za oceno tveganja in Odbora za socialno-ekonomsko analizo. |
| --- | --- |

(17)

Agencija je Komisiji predložila mnenji Odbora za oceno tveganja in Odbora za socialno-ekonomsko analizo.

| (18) | Uredbo Sveta (ES) št. 1907/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(18)

Uredbo Sveta (ES) št. 1907/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (19) | Primerno je določiti razumen rok, da lahko zadevne zainteresirane strani sprejmejo ukrepe, ki so morda potrebni za uskladitev z ukrepi iz te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Primerno je določiti razumen rok, da lahko zadevne zainteresirane strani sprejmejo ukrepe, ki so morda potrebni za uskladitev z ukrepi iz te uredbe.

| (20) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 10. aprila 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. septembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  COM(2005) 20 konč.

2

(3)  COM(2010) 723 konč.

3

(4)  Sklepi Sveta z dne 15. marca 2011„Revizija strategije Skupnosti za živo srebro“, z dne 4. decembra 2008„Reševanje svetovnih izzivov glede živega srebra“ in z dne 24. junija 2005„Strategija Skupnosti za živo srebro“.

4

---

PRILOGA

V Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se vnos 18a spremeni:

| 1. | odstavek 4 se črta. |
| --- | --- |

1.

odstavek 4 se črta.

| 2. | dodajo se odstavki 5 do 8: | „5. | Naslednje merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, namenjene za industrijsko in strokovno uporabo, se ne smejo dati na trg po 10. aprilu 2014:






  (a) | barometri; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

dodajo se odstavki 5 do 8:

„5.

Naslednje merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, namenjene za industrijsko in strokovno uporabo, se ne smejo dati na trg po 10. aprilu 2014:

(a)

barometri;

| (b) | higrometri; |
| --- | --- |

(b)

higrometri;

| (c) | manometri; |
| --- | --- |

(c)

manometri;

| (d) | sfigmomanometri; |
| --- | --- |

(d)

sfigmomanometri;

| (e) | pripomočki za merjenje napetosti za uporabo s pletismografi; |
| --- | --- |

(e)

pripomočki za merjenje napetosti za uporabo s pletismografi;

| (f) | tenziometri; |
| --- | --- |

(f)

tenziometri;

| (g) | termometri in druge neelektrične termometrske naprave. |
| --- | --- |

(g)

termometri in druge neelektrične termometrske naprave.

Omejitev se uporablja tudi za merilne naprave iz točk (a) do (g), ki so na trg dane prazne, če so namenjene za napolnitev z živim srebrom.

| 6. | Omejitev iz odstavka 5 se ne uporablja za:






  (a) | sfigmomanometre, ki se uporabljajo:






  (i) | pri epidemioloških študijah, ki potekajo dne 10. oktobra 2012; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Omejitev iz odstavka 5 se ne uporablja za:

(a)

sfigmomanometre, ki se uporabljajo:

(i)

pri epidemioloških študijah, ki potekajo dne 10. oktobra 2012;

| (ii) | kot referenčni standardi v študijah kliničnega preverjanja sfigmomanometrov brez živega srebra; |
| --- | --- |

(ii)

kot referenčni standardi v študijah kliničnega preverjanja sfigmomanometrov brez živega srebra;

| (b) | termometre, ki so namenjeni izključno za izvajanje poskusov v skladu s standardi, ki zahtevajo uporabo živosrebrnih termometrov do 10. oktobra 2017; |
| --- | --- |

(b)

termometre, ki so namenjeni izključno za izvajanje poskusov v skladu s standardi, ki zahtevajo uporabo živosrebrnih termometrov do 10. oktobra 2017;

| (c) | posode za merjenje trojne točke živega srebra, ki se uporabljajo za umerjanje platinskih uporovnih termometrov. |
| --- | --- |

(c)

posode za merjenje trojne točke živega srebra, ki se uporabljajo za umerjanje platinskih uporovnih termometrov.

| 7. | Naslednje merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, namenjene za industrijsko in strokovno uporabo, se ne smejo dati na trg po 10. aprilu 2014:






  (a) | živosrebrni piknometri; |
| --- | --- | --- |

7.

Naslednje merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, namenjene za industrijsko in strokovno uporabo, se ne smejo dati na trg po 10. aprilu 2014:

(a)

živosrebrni piknometri;

| (b) | živosrebrne merilne naprave za določitev zmehčišča. |
| --- | --- |

(b)

živosrebrne merilne naprave za določitev zmehčišča.

| 8. | Omejitve iz odstavkov 5 in 7 se ne uporabljajo za:






  (a) | merilne naprave, ki so bile 3. oktobra 2007 starejše od 50 let; |
| --- | --- | --- |

8.

Omejitve iz odstavkov 5 in 7 se ne uporabljajo za:

(a)

merilne naprave, ki so bile 3. oktobra 2007 starejše od 50 let;

| (b) | merilne naprave, namenjene za javne razstave v kulturne in zgodovinske namene.“ |
| --- | --- |

(b)

merilne naprave, namenjene za javne razstave v kulturne in zgodovinske namene.“

---

| 20.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 848/2012

z dne 19. septembra 2012

o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij („REACH“) glede fenilživosrebrovih spojin

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti člena 68(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji Skupnosti za živo srebro (2) poudarila, da je treba znižati stopnje živega srebra v okolju in zmanjšati izpostavljenost ljudi, ter med drugim kot cilje predlagala zmanjšanje dajanja živega srebra v promet z zmanjšanjem ponudbe in povpraševanja, zmanjšanje emisij živega srebra in zaščito pred emisijami živega srebra. Navedeno sporočilo je bilo leta 2010 revidirano (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji Skupnosti za živo srebro (2) poudarila, da je treba znižati stopnje živega srebra v okolju in zmanjšati izpostavljenost ljudi, ter med drugim kot cilje predlagala zmanjšanje dajanja živega srebra v promet z zmanjšanjem ponudbe in povpraševanja, zmanjšanje emisij živega srebra in zaščito pred emisijami živega srebra. Navedeno sporočilo je bilo leta 2010 revidirano (3).

| (2) | Svet je večkrat potrdil svojo zavezanost splošnemu cilju varovanja zdravja ljudi in okolja pred izpusti živega srebra in njegovih spojin z znižanjem in, kjer je izvedljivo, končno odpravo svetovnih izpustov antropogenega živega srebra v zrak, vodo in zemljo. V povezavi s tem je Svet poudaril, da bi morali izdelke z dodanim živim srebrom, namesto katerih že obstajajo druge izvedljive možnosti, čim prej in v največji možni meri začeti opuščati; dokončni cilj je umik vseh izdelkov z dodanim živim srebrom, pri čemer je treba ustrezno upoštevati tehnične in gospodarske razmere ter potrebe po znanstvenih raziskavah in razvoju (4). |
| --- | --- |

(2)

Svet je večkrat potrdil svojo zavezanost splošnemu cilju varovanja zdravja ljudi in okolja pred izpusti živega srebra in njegovih spojin z znižanjem in, kjer je izvedljivo, končno odpravo svetovnih izpustov antropogenega živega srebra v zrak, vodo in zemljo. V povezavi s tem je Svet poudaril, da bi morali izdelke z dodanim živim srebrom, namesto katerih že obstajajo druge izvedljive možnosti, čim prej in v največji možni meri začeti opuščati; dokončni cilj je umik vseh izdelkov z dodanim živim srebrom, pri čemer je treba ustrezno upoštevati tehnične in gospodarske razmere ter potrebe po znanstvenih raziskavah in razvoju (4).

| (3) | Živo srebro in njegove spojine so za ljudi, ekosisteme in prostoživeče živali zelo strupeni. Visoki odmerki živega srebra so lahko smrtno nevarni za ljudi, vendar imajo lahko tudi sorazmerno nizki odmerki resne škodljive učinke na razvoj živčnega sistema in so povezani z morebitnimi škodljivimi učinki na srčnožilni, imunski in reproduktivni sistem. Šteje se, da je živo srebro obstojno onesnaževalo na svetovni ravni, ki v različnih oblikah kroži med zrakom, vodo, usedlinami, zemljo in živimi organizmi, ter se v okolju lahko spremeni v metil živo srebro, svojo najbolj strupeno pojavno obliko. |
| --- | --- |

(3)

Živo srebro in njegove spojine so za ljudi, ekosisteme in prostoživeče živali zelo strupeni. Visoki odmerki živega srebra so lahko smrtno nevarni za ljudi, vendar imajo lahko tudi sorazmerno nizki odmerki resne škodljive učinke na razvoj živčnega sistema in so povezani z morebitnimi škodljivimi učinki na srčnožilni, imunski in reproduktivni sistem. Šteje se, da je živo srebro obstojno onesnaževalo na svetovni ravni, ki v različnih oblikah kroži med zrakom, vodo, usedlinami, zemljo in živimi organizmi, ter se v okolju lahko spremeni v metil živo srebro, svojo najbolj strupeno pojavno obliko.

| (4) | Uredba (ES) št. 1907/2006 določa, da država članica, če meni, da proizvodnja, dajanje v promet ali uporaba snovi kot take, v zmesi ali izdelku, pomeni tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ki ni ustrezno nadzorovano in bi ga bilo treba obravnavati, pripravi dokumentacijo, potem ko je o tej nameri uradno obvestila Evropsko agencijo za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 1907/2006 določa, da država članica, če meni, da proizvodnja, dajanje v promet ali uporaba snovi kot take, v zmesi ali izdelku, pomeni tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ki ni ustrezno nadzorovano in bi ga bilo treba obravnavati, pripravi dokumentacijo, potem ko je o tej nameri uradno obvestila Evropsko agencijo za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (5) | V skladu s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 25/2008 z dne 14. marca 2008 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP (5) je bila Uredba (ES) št. 1907/2006 vključena v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 25/2008 z dne 14. marca 2008 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP (5) je bila Uredba (ES) št. 1907/2006 vključena v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru.

| (6) | Norveška je pripravila dokumentacijo za pet fenilživosrebrovih spojin, in sicer za fenilživosrebrov acetat, fenilživosrebrov propionat, fenilživosrebrov 2-etilheksanoat, fenilživosrebrov oktanoat in fenilživosrebrov neodekanoat, v skladu s katero je za obravnavanje tveganja, ki ga za zdravje ljudi in okolje pomenijo proizvodnja, uporaba in dajanje v promet navedenih spojin kot takih, v zmeseh in v izdelkih potrebno ukrepanje na ravni celotne Unije. Navedena dokumentacija je bila predložena Agenciji, da se uvede postopek za določitev omejitev. |
| --- | --- |

(6)

Norveška je pripravila dokumentacijo za pet fenilživosrebrovih spojin, in sicer za fenilživosrebrov acetat, fenilživosrebrov propionat, fenilživosrebrov 2-etilheksanoat, fenilživosrebrov oktanoat in fenilživosrebrov neodekanoat, v skladu s katero je za obravnavanje tveganja, ki ga za zdravje ljudi in okolje pomenijo proizvodnja, uporaba in dajanje v promet navedenih spojin kot takih, v zmeseh in v izdelkih potrebno ukrepanje na ravni celotne Unije. Navedena dokumentacija je bila predložena Agenciji, da se uvede postopek za določitev omejitev.

| (7) | Navedenih pet živosrebrovih spojin je znanih po tem, da se uporabljajo zlasti kot katalizatorji v poliuretanskih sistemih, ki se uporabljajo za premaze, lepila, tesnila in elastomere. Živosrebrovi katalizatorji kot del strukture polimera ostanejo v končnem izdelku, iz katerega se nenamerno sproščajo živosrebrove in fenilživosrebrove spojine. Ni znano, da bi se kot katalizatorji v poliuretanskih sistemih uporabljale druge živosrebrove spojine, zato te niso bile vključene v zadevno oceno. |
| --- | --- |

(7)

Navedenih pet živosrebrovih spojin je znanih po tem, da se uporabljajo zlasti kot katalizatorji v poliuretanskih sistemih, ki se uporabljajo za premaze, lepila, tesnila in elastomere. Živosrebrovi katalizatorji kot del strukture polimera ostanejo v končnem izdelku, iz katerega se nenamerno sproščajo živosrebrove in fenilživosrebrove spojine. Ni znano, da bi se kot katalizatorji v poliuretanskih sistemih uporabljale druge živosrebrove spojine, zato te niso bile vključene v zadevno oceno.

| (8) | Zaradi neobstojnosti fenilživosrebrovih spojin se v okolje sprostijo velike količine živega srebra, kar še povečuje skupne emisije živega srebra. Fenilživosrebrove spojine se v okolju namreč razgradijo, njihovi razgradni produkti, vključno z metil živim srebrom, ki vzbujajo enako skrb kot snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene („PBT“). Zaradi interkonverzije metabolitov fenilživosrebrovih spojin imajo tudi lastnosti prenosa na dolge razdalje. Glede na to, da nastajajo transformacijski/razgradni produkti z lastnostmi PBT, je treba v zvezi z nadzorom emisij in izpostavljenosti fenilživosrebrove spojine obravnavati kot snovi PBT. Zato je treba izpostavljenost ljudi in emisije v okolju čim bolj zmanjšati. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi neobstojnosti fenilživosrebrovih spojin se v okolje sprostijo velike količine živega srebra, kar še povečuje skupne emisije živega srebra. Fenilživosrebrove spojine se v okolju namreč razgradijo, njihovi razgradni produkti, vključno z metil živim srebrom, ki vzbujajo enako skrb kot snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmih in so strupene („PBT“). Zaradi interkonverzije metabolitov fenilživosrebrovih spojin imajo tudi lastnosti prenosa na dolge razdalje. Glede na to, da nastajajo transformacijski/razgradni produkti z lastnostmi PBT, je treba v zvezi z nadzorom emisij in izpostavljenosti fenilživosrebrove spojine obravnavati kot snovi PBT. Zato je treba izpostavljenost ljudi in emisije v okolju čim bolj zmanjšati.

| (9) | Glavna izpostavljenost ljudi prek okolja je prek hrane, v kateri so prisotni razgradni produkti fenilživosrebrovih spojin, vključno z metil živim srebrom. Koncentracija metil živega srebra se povečuje zlasti v prehranjevalni verigi vodnih ekosistemov, zato so skupine prebivalstva in prostoživečih živali, ki zaužijejo veliko količino rib in morskih sadežev, še posebej ogrožene. Metil živo srebro hitro prehaja placentno pregrado in krvno-možgansko pregrado ter že pred rojstvom ovira duševni razvoj otroka, zaradi česar je izpostavljenost žensk v rodni dobi in otrok zelo problematična. |
| --- | --- |

(9)

Glavna izpostavljenost ljudi prek okolja je prek hrane, v kateri so prisotni razgradni produkti fenilživosrebrovih spojin, vključno z metil živim srebrom. Koncentracija metil živega srebra se povečuje zlasti v prehranjevalni verigi vodnih ekosistemov, zato so skupine prebivalstva in prostoživečih živali, ki zaužijejo veliko količino rib in morskih sadežev, še posebej ogrožene. Metil živo srebro hitro prehaja placentno pregrado in krvno-možgansko pregrado ter že pred rojstvom ovira duševni razvoj otroka, zaradi česar je izpostavljenost žensk v rodni dobi in otrok zelo problematična.

| (10) | Odbor Agencije za oceno tveganja je 10. junija 2011 sprejel mnenje o predlagani omejitvi ob upoštevanju njene učinkovitosti pri zmanjševanju tveganja za zdravje ljudi in okolje. Poleg tega je ugotovil, da bi se kot katalizatorji v poliuretanskih sistemih lahko uporabljale tudi druge živosrebrove organske spojine. Vendar te snovi niso bile vključene v zadevno oceno. |
| --- | --- |

(10)

Odbor Agencije za oceno tveganja je 10. junija 2011 sprejel mnenje o predlagani omejitvi ob upoštevanju njene učinkovitosti pri zmanjševanju tveganja za zdravje ljudi in okolje. Poleg tega je ugotovil, da bi se kot katalizatorji v poliuretanskih sistemih lahko uporabljale tudi druge živosrebrove organske spojine. Vendar te snovi niso bile vključene v zadevno oceno.

| (11) | V svojem mnenju z dne 15. septembra 2011 je Odbor Agencije za socialno-ekonomsko analizo sprejel mnenje o predlagani omejitvi ob upoštevanju njene učinkovitosti pri obravnavi ugotovljenih tveganj v smislu sorazmernosti socialno-ekonomskih koristi in socialno-ekonomskih stroškov. |
| --- | --- |

(11)

V svojem mnenju z dne 15. septembra 2011 je Odbor Agencije za socialno-ekonomsko analizo sprejel mnenje o predlagani omejitvi ob upoštevanju njene učinkovitosti pri obravnavi ugotovljenih tveganj v smislu sorazmernosti socialno-ekonomskih koristi in socialno-ekonomskih stroškov.

| (12) | Agencija je Komisiji predložila mnenji Odbora za oceno tveganja in Odbora za socialno-ekonomsko analizo. |
| --- | --- |

(12)

Agencija je Komisiji predložila mnenji Odbora za oceno tveganja in Odbora za socialno-ekonomsko analizo.

| (13) | Primerno je določiti razumen rok, da lahko zadevne zainteresirane strani sprejmejo ukrepe, ki so morda potrebni za uskladitev z ukrepi iz te uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Primerno je določiti razumen rok, da lahko zadevne zainteresirane strani sprejmejo ukrepe, ki so morda potrebni za uskladitev z ukrepi iz te uredbe.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 10. oktobra 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. septembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  COM(2005) 20 konč.

2

(3)  COM(2010) 723 konč.

3

(4)  Sklepi Sveta z dne 15. marca 2011„Revizija strategije Skupnosti za živo srebro“, z dne 4. decembra 2008„Reševanje svetovnih izzivov glede živega srebra“ in z dne 24. junija 2005„Strategija Skupnosti za živo srebro“.

4

(5)  UL L 182, 10.7.2008, str. 11.

5

---

PRILOGA

V Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se doda naslednji vnos 62:

| „62. | (a) | Fenilživosrebrov acetat | Št. ES 200-532-5 |
| --- | --- | --- | --- |

„62.

(a)

Fenilživosrebrov acetat

Št. ES 200-532-5

| | Št. CAS 62-38-4 |
| --- | --- |

Št. CAS 62-38-4

| (b) | Fenilživosrebrov propionat | Št. ES 203-094-3 |
| --- | --- | --- |

(b)

Fenilživosrebrov propionat

Št. ES 203-094-3

| | Št. CAS 103-27-5 |
| --- | --- |

Št. CAS 103-27-5

| (c) | Fenilživosrebrov 2-etilheksanoat | Št. ES 236-326-7 |
| --- | --- | --- |

(c)

Fenilživosrebrov 2-etilheksanoat

Št. ES 236-326-7

| | Št. CAS 13302-00-6 |
| --- | --- |

Št. CAS 13302-00-6

| (d) | Fenilživosrebrov oktanoat | Št. ES – |
| --- | --- | --- |

(d)

Fenilživosrebrov oktanoat

Št. ES –

| | Št. CAS 13864-38-5 |
| --- | --- |

Št. CAS 13864-38-5

| (e) | Fenilživosrebrov neodekanoat | Št. ES 247-783-7 |
| --- | --- | --- |

(e)

Fenilživosrebrov neodekanoat

Št. ES 247-783-7

| | Št. CAS 26545-49-3 |
| --- | --- |

Št. CAS 26545-49-3

| 1. | Se ne proizvaja, daje v promet ali uporablja kot snov ali v zmeseh po 10. oktobru 2017, če je koncentracija živega srebra v zmeseh 0,01 % mas. m/m ali več. |
| --- | --- |

1.

Se ne proizvaja, daje v promet ali uporablja kot snov ali v zmeseh po 10. oktobru 2017, če je koncentracija živega srebra v zmeseh 0,01 % mas. m/m ali več.

| 2. | Izdelki ali njihovi deli, ki vsebujejo eno ali več teh snovi, se ne dajejo v promet po 10. oktobru 2017, če je koncentracija živega srebra v izdelkih ali njihovih delih 0,01 % mas. m/m ali več.“ |
| --- | --- |

2.

Izdelki ali njihovi deli, ki vsebujejo eno ali več teh snovi, se ne dajejo v promet po 10. oktobru 2017, če je koncentracija živega srebra v izdelkih ali njihovih delih 0,01 % mas. m/m ali več.“

---

| 20.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 849/2012

z dne 19. septembra 2012

o izdaji dovoljenja za pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina kot krmni dodatek za piščance za pitanje in za nesnice, vse manjše aviarne vrste za pitanje in za nesnice ter za odstavljene pujske, razen Sus scrofa domesticus (imetnik dovoljenja Vetagro S.p.A.)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil predložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil predložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (3) | Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina kot krmni dodatek za piščance za pitanje in za nesnice, vse manjše aviarne vrste za pitanje in za nesnice ter za vse (odstavljene) manjše prašičje vrste in njegovo uvrstitev v skupino dodatkov „zootehnični dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina kot krmni dodatek za piščance za pitanje in za nesnice, vse manjše aviarne vrste za pitanje in za nesnice ter za vse (odstavljene) manjše prašičje vrste in njegovo uvrstitev v skupino dodatkov „zootehnični dodatki“.

| (4) | Z Uredbo Komisije (EU) št. 1117/2010 (2) je bila za deset let dovoljena uporaba pripravka iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina kot krmni dodatek za odstavljene pujske. |
| --- | --- |

(4)

Z Uredbo Komisije (EU) št. 1117/2010 (2) je bila za deset let dovoljena uporaba pripravka iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina kot krmni dodatek za odstavljene pujske.

| (5) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 25. maja 2012 (3) navedla, da pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina, kot je opisan v Prilogi, v predlaganih pogojih uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje ter da lahko njegova uporaba izboljša proizvodne parametre pri vseh ciljnih vrstah. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v svojem mnenju z dne 25. maja 2012 (3) navedla, da pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina, kot je opisan v Prilogi, v predlaganih pogojih uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje ter da lahko njegova uporaba izboljša proizvodne parametre pri vseh ciljnih vrstah. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (6) | Ocena navedenega pripravka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo tega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Ocena navedenega pripravka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo tega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „drugi zootehnični dodatki“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. septembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  UL L 317, 3.12.2010, str. 3.

2

(3)  EFSA Journal (2012); 10(5):2670.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: drugi zootehnični dodatki (izboljšanje zootehničnih parametrov) |
| 4d 3 | Vetagro S.p.A. | pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina | | Sestava dodatka

  pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina v obloženih mikrokroglicah, z najmanj: | citronske kisline: 25 g/100 g |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

mg/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: drugi zootehnični dodatki (izboljšanje zootehničnih parametrov)

4d 3

Vetagro S.p.A.

pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina

Sestava dodatka

pripravek iz citronske kisline, sorbinske kisline, timola in vanilina v obloženih mikrokroglicah, z najmanj:

citronske kisline: 25 g/100 g

| | sorbinske kisline: 16,7 g/100 g |
| --- | --- |

sorbinske kisline: 16,7 g/100 g

| | timola: 1,7 g/100 g |
| --- | --- |

timola: 1,7 g/100 g

| | vanilina: 1 g/100 g |
| --- | --- |

vanilina: 1 g/100 g

| | Lastnosti aktivnih snovi | citronska kislina C6H8O7 (čistost ≥ 99,5 %)
  2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilna kislina, št. CAS 77-92-9, brezvodna |
| --- | --- | --- |

Lastnosti aktivnih snovi

citronska kislina C6H8O7 (čistost ≥ 99,5 %)

2-hidroksi-1,2,3-propantrikarboksilna kislina, št. CAS 77-92-9, brezvodna

| | sorbinska kislina C6H8O2 (čistost ≥ 99,5 %)
  2,4-heksadienojska kislina, št. CAS 110-44-1 |
| --- | --- |

sorbinska kislina C6H8O2 (čistost ≥ 99,5 %)

2,4-heksadienojska kislina, št. CAS 110-44-1

| | timol (čistost ≥ 98 %)
  5-metil-2-(1-metiletil)fenol, št. CAS 89-83-8 |
| --- | --- |

timol (čistost ≥ 98 %)

5-metil-2-(1-metiletil)fenol, št. CAS 89-83-8

| | vanilin (čistost ≥ 99,5 %)
  4-hidroksi-3-metoksibenzaldehid, št. CAS 121-33-5 |
| --- | --- |

vanilin (čistost ≥ 99,5 %)

4-hidroksi-3-metoksibenzaldehid, št. CAS 121-33-5

| | Analitska metoda
   (1)

  Določanje sorbinske kisline in timola v krmi: metoda tekočinske kromatografijevisoke ločljivosti z reverzno fazo z ultravijoličnim detektorjem/detektorjem s serijo diod (RP-HPLC-UV/DAD). Določanje citronske kisline v dodatku in premiksih: (RP-HPLC-UV/DAD). Določanje citronske kisline v krmi: spektrometrična metoda encimskega določanja vsebnosti citronske kisline NADH (reducirana oblika nikotinamid adenin dinukleotida). |
| --- | --- |

Analitska metoda
   (1)

Določanje sorbinske kisline in timola v krmi: metoda tekočinske kromatografijevisoke ločljivosti z reverzno fazo z ultravijoličnim detektorjem/detektorjem s serijo diod (RP-HPLC-UV/DAD). Določanje citronske kisline v dodatku in premiksih: (RP-HPLC-UV/DAD). Določanje citronske kisline v krmi: spektrometrična metoda encimskega določanja vsebnosti citronske kisline NADH (reducirana oblika nikotinamid adenin dinukleotida).

piščanci za pitanje in za nesnice

manjše aviarne vrste za pitanje in za nesnice

—

200

—

Zaradi varnosti je treba pri ravnanju uporabljati zaščito za dihala, zaščitna očala in rokavice.

10. oktober 2022

odstavljeni pujski,

razen Sus scrofa domesticus

1 000

---

(1)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 20.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 850/2012

z dne 19. septembra 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. septembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 57,9 |
| XS | 59,9 |
| ZZ | 58,9 |
| 0707 00 05 | MK | 23,6 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 65,0 |
| 0709 93 10 | TR | 113,9 |
| ZZ | 113,9 |
| 0805 50 10 | AR | 94,9 |
| CL | 89,9 |
| UY | 84,5 |
| ZA | 105,7 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | MK | 65,0 |
| TN | 197,3 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 128,2 |
| 0808 10 80 | AR | 201,7 |
| BR | 89,7 |
| CL | 159,1 |
| NZ | 92,7 |
| US | 119,9 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 128,8 |
| 0808 30 90 | CN | 68,2 |
| TR | 114,8 |
| ZA | 149,6 |
| ZZ | 110,9 |
| 0809 30 | TR | 148,3 |
| ZZ | 148,3 |
| 0809 40 05 | IL | 63,3 |
| TR | 107,6 |
| XS | 74,4 |
| ZZ | 81,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

57,9

XS

59,9

ZZ

58,9

0707 00 05

MK

23,6

TR

106,4

ZZ

65,0

0709 93 10

TR

113,9

ZZ

113,9

0805 50 10

AR

94,9

CL

89,9

UY

84,5

ZA

105,7

ZZ

93,8

0806 10 10

MK

65,0

TN

197,3

TR

122,2

ZZ

128,2

0808 10 80

AR

201,7

BR

89,7

CL

159,1

NZ

92,7

US

119,9

ZA

109,7

ZZ

128,8

0808 30 90

CN

68,2

TR

114,8

ZA

149,6

ZZ

110,9

0809 30

TR

148,3

ZZ

148,3

0809 40 05

IL

63,3

TR

107,6

XS

74,4

ZZ

81,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 20.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/13

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 851/2012

z dne 19. septembra 2012

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 v okviru tarifnih kvot za perutninsko meso, odprtih z Uredbo (ES) št. 533/2007

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 533/2007 z dne 14. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot v sektorju za perutninsko meso (3) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 533/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za perutninsko meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 533/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za perutninsko meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2012, so pri nekaterih kvotah višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2012, so pri nekaterih kvotah višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 533/2007 predloženi za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2012 se uporabijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. septembra 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. septembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 125, 15.5.2007, str. 9.

3

---

PRILOGA

| Številka skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2012-31.12.2012
  (%) |
| --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 3,257358 |
| P3 | 09.4069 | 0,376937 |

Številka skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2012-31.12.2012

(%)

P1

09.4067

3,257358

P3

09.4069

0,376937

---

| 20.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 852/2012

z dne 19. septembra 2012

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 v okviru tarifnih kvot za nekatere proizvode v sektorju za jajca in jajčni albumin, odprtih z Uredbo (ES) št. 539/2007

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 539/2007 z dne 15. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot v sektorju za jajca in jajčni albumin (3) ter zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 539/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za jajca in jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 539/2007 je odprla tarifne kvote za uvoz proizvodov v sektorju za jajca in jajčni albumin.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2012, so pri nekaterih kvotah višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2012, so pri nekaterih kvotah višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2007 predloženi za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2012, se uporabijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. septembra 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. septembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 128, 16.5.2007, str. 19.

3

---

PRILOGA

| Številka skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2012-31.12.2012
  (%) |
| --- | --- | --- |
| E2 | 09.4401 | 26,788977 |

Številka skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2012-31.12.2012

(%)

E2

09.4401

26,788977

---

| 20.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 853/2012

z dne 19. septembra 2012

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 v okviru tarifne kvote za perutninsko meso, odprte z Uredbo (ES) št. 1385/2007

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1385/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za perutninsko meso (3) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, predloženih v prvih sedmih dneh meseca septembra 2012 za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2012, so pri nekaterih kvotah višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja, ki so v skladu z Uredbo (ES) št. 1385/2007 predloženi za podobdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2012, se uporabijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. septembra 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. septembra 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 309, 27.11.2007, str. 47.

3

---

PRILOGA

| Številka skupine | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2012-31.12.2012
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,30601 |
| 2 | 09.4411 | 0,338411 |
| 3 | 09.4412 | 0,333262 |
| 4 | 09.4420 | 0,432525 |
| 6 | 09.4422 | 0,437276 |

Številka skupine

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za zahtevke za uvozna dovoljenja, predložene za podobdobje od 1.10.2012-31.12.2012

(%)

1

09.4410

0,30601

2

09.4411

0,338411

3

09.4412

0,333262

4

09.4420

0,432525

6

09.4422

0,437276

---

SKLEPI

| 20.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/19

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 7. septembra 2012

o spremembi Sklepa ECB/2010/14 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok

(ECB/2012/19)

(2012/507/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 16 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska centralna banka (ECB) je 16. septembra 2010 sprejela Sklep ECB/2010/14 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok (1), ki določa skupna pravila in postopke za varovanje integritete eurobankovcev kot plačilnega sredstva. |
| --- | --- |

(1)

Evropska centralna banka (ECB) je 16. septembra 2010 sprejela Sklep ECB/2010/14 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok (1), ki določa skupna pravila in postopke za varovanje integritete eurobankovcev kot plačilnega sredstva.

| (2) | Pri Sklepu ECB/2010/14 je zlasti treba spremeniti področje uporabe, da bo zajemalo sedanjo in bodoče serije eurobankovcev, s čimer bi zagotovili, da bodo eurobankovci v obtoku pristni in primerni, ter da bodo domnevno ponarejeni eurobankovci odkriti in predani pristojnim nacionalnim organom. V ta namen je treba v priloge k Sklepu ECB/2010/14 vnesti številne tehnične spremembe. |
| --- | --- |

(2)

Pri Sklepu ECB/2010/14 je zlasti treba spremeniti področje uporabe, da bo zajemalo sedanjo in bodoče serije eurobankovcev, s čimer bi zagotovili, da bodo eurobankovci v obtoku pristni in primerni, ter da bodo domnevno ponarejeni eurobankovci odkriti in predani pristojnim nacionalnim organom. V ta namen je treba v priloge k Sklepu ECB/2010/14 vnesti številne tehnične spremembe.

| (3) | Minimalni standardi za samodejno preverjanje primernosti eurobankovcev, določeni v Prilogi IIIa k Sklepu ECB/2010/14, predstavljajo zahteve, ki se nanašajo na funkcionalnosti naprav za obdelavo bankovcev. Zato so relevantni samo za proizvajalce naprav za obdelavo bankovcev ter nimajo vpliva na postopke preverjanja pristnosti in primernosti, ki so določeni v Sklepu ECB/2010/14 in jih morajo spoštovati obdelovalci gotovine. Ker so minimalni standardi za samodejno preverjanje primernosti izven področja uporabe Sklepa ECB/2010/14, bi jih bilo treba vključiti v pravila in postopke testiranja naprav za obdelavo bankovcev, zbiranja podatkov in spremljanja. |
| --- | --- |

(3)

Minimalni standardi za samodejno preverjanje primernosti eurobankovcev, določeni v Prilogi IIIa k Sklepu ECB/2010/14, predstavljajo zahteve, ki se nanašajo na funkcionalnosti naprav za obdelavo bankovcev. Zato so relevantni samo za proizvajalce naprav za obdelavo bankovcev ter nimajo vpliva na postopke preverjanja pristnosti in primernosti, ki so določeni v Sklepu ECB/2010/14 in jih morajo spoštovati obdelovalci gotovine. Ker so minimalni standardi za samodejno preverjanje primernosti izven področja uporabe Sklepa ECB/2010/14, bi jih bilo treba vključiti v pravila in postopke testiranja naprav za obdelavo bankovcev, zbiranja podatkov in spremljanja.

| (4) | Glede na izkušnje, pridobljene v zvezi s Sklepom ECB/2010/14, je treba zaradi jasnosti in učinkovitosti izboljšati nekatera pravila in postopke. |
| --- | --- |

(4)

Glede na izkušnje, pridobljene v zvezi s Sklepom ECB/2010/14, je treba zaradi jasnosti in učinkovitosti izboljšati nekatera pravila in postopke.

| (5) | Sklep ECB/2010/14 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Sklep ECB/2010/14 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Sklep ECB/2010/14 se spremeni:

| 1. | v členu 2 se doda naslednja opredelitev:






  „13. | ‚eurobankovci‘ pomenijo bankovce, ki izpolnjujejo zahteve Sklepa ECB/2003/4 (2) oziroma katerega koli pravnega akta, ki nadomešča ali dopolnjuje navedeni sklep, in tehnične specifikacije, ki jih določi Svet ECB. |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 2 se doda naslednja opredelitev:

„13.

‚eurobankovci‘ pomenijo bankovce, ki izpolnjujejo zahteve Sklepa ECB/2003/4 (2) oziroma katerega koli pravnega akta, ki nadomešča ali dopolnjuje navedeni sklep, in tehnične specifikacije, ki jih določi Svet ECB.

| 2. | v členu 3 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:
  „5.   Obdelovalci gotovine lahko naprave, ki jih upravljajo zaposleni, kadar se uporabljajo za preverjanje pristnosti in primernosti, in naprave, ki jih upravljajo stranke, dajo v obratovanje samo, če so bile uspešno testirane v NCB in so navedene na spletni strani ECB, kakor je določeno v členu 9(2). Naprave se lahko uporabljajo samo za apoene in serije eurobankovcev, ki so za tovrstne naprave navedeni na spletni strani ECB, ter s standardnimi tovarniškimi nastavitvami, vključno z vsemi njihovimi posodobitvami, ki so bile uspešno testirane, razen če se NCB in obdelovalec gotovine dogovorita o strožjih nastavitvah.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 3 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Obdelovalci gotovine lahko naprave, ki jih upravljajo zaposleni, kadar se uporabljajo za preverjanje pristnosti in primernosti, in naprave, ki jih upravljajo stranke, dajo v obratovanje samo, če so bile uspešno testirane v NCB in so navedene na spletni strani ECB, kakor je določeno v členu 9(2). Naprave se lahko uporabljajo samo za apoene in serije eurobankovcev, ki so za tovrstne naprave navedeni na spletni strani ECB, ter s standardnimi tovarniškimi nastavitvami, vključno z vsemi njihovimi posodobitvami, ki so bile uspešno testirane, razen če se NCB in obdelovalec gotovine dogovorita o strožjih nastavitvah.“;

| 3. | člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  Odkrivanje neprimernih eurobankovcev
  1.   Ročno preverjanje primernosti se izvaja v skladu z minimalnimi standardi, določenimi v Prilogi III.
  2.   Samodejno preverjanje primernosti se izvaja z uspešno testirano napravo za obdelavo bankovcev v skladu z minimalnimi standardi, ki so objavljeni na spletni strani ECB in se občasno spremenijo.
  3.   NCB lahko, potem ko obvesti ECB, določi strožje standarde za enega ali več apoenov ali serij eurobankovcev, če je to upravičeno, na primer zaradi poslabšanja kakovosti eurobankovcev, ki so v obtoku v njeni državi članici. Ti strožji standardi se objavijo na spletni strani te NCB.
  4.   Neprimerni eurobankovci se predajo NCB ob upoštevanju nacionalnih predpisov.“; |
| --- | --- |

3.

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Odkrivanje neprimernih eurobankovcev

1.   Ročno preverjanje primernosti se izvaja v skladu z minimalnimi standardi, določenimi v Prilogi III.

2.   Samodejno preverjanje primernosti se izvaja z uspešno testirano napravo za obdelavo bankovcev v skladu z minimalnimi standardi, ki so objavljeni na spletni strani ECB in se občasno spremenijo.

3.   NCB lahko, potem ko obvesti ECB, določi strožje standarde za enega ali več apoenov ali serij eurobankovcev, če je to upravičeno, na primer zaradi poslabšanja kakovosti eurobankovcev, ki so v obtoku v njeni državi članici. Ti strožji standardi se objavijo na spletni strani te NCB.

4.   Neprimerni eurobankovci se predajo NCB ob upoštevanju nacionalnih predpisov.“;

| 4. | v členu 8 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Eurosistem obvesti obdelovalce gotovine o grožnjah ponarejanja, kadar je to primerno, in lahko od njih zahteva ukrepanje, vključno z začasno prepovedjo ponovnega dajanja apoena ali apoenov zadevne serije eurobankovcev v obtok.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 8 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Eurosistem obvesti obdelovalce gotovine o grožnjah ponarejanja, kadar je to primerno, in lahko od njih zahteva ukrepanje, vključno z začasno prepovedjo ponovnega dajanja apoena ali apoenov zadevne serije eurobankovcev v obtok.“;

| 5. | v členu 9 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kadar je posamezna vrsta naprave za obdelavo bankovcev uspešno testirana, so rezultati testiranja v celotnem euroobmočju veljavni eno leto od konca meseca, v katerem je bilo testiranje opravljeno, pod pogojem, da je ta vrsta naprave za obdelavo bankovcev v tem obdobju zmožna odkriti vse ponarejene eurobankovce, s katerimi je Eurosistem seznanjen.“; |
| --- | --- |

5.

v členu 9 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar je posamezna vrsta naprave za obdelavo bankovcev uspešno testirana, so rezultati testiranja v celotnem euroobmočju veljavni eno leto od konca meseca, v katerem je bilo testiranje opravljeno, pod pogojem, da je ta vrsta naprave za obdelavo bankovcev v tem obdobju zmožna odkriti vse ponarejene eurobankovce, s katerimi je Eurosistem seznanjen.“;

| 6. | v členu 10 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kadar NCB pri obdelovalcu gotovine odkrije neskladnost z določbami tega sklepa, mora zahtevati, da obdelovalec gotovine v določenem roku sprejme korektivne ukrepe. Dokler neskladnost ni odpravljena, lahko NCB, ki je zahtevo postavila, v imenu ECB obdelovalcu gotovine prepove ponovno dajanje apoena ali apoenov zadevne serije eurobankovcev v obtok. Če je neskladnost posledica neustreznega delovanja vrste naprave za obdelavo bankovcev, lahko to vodi do njenega umika s seznama iz člena 9(2).“; |
| --- | --- |

6.

v členu 10 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar NCB pri obdelovalcu gotovine odkrije neskladnost z določbami tega sklepa, mora zahtevati, da obdelovalec gotovine v določenem roku sprejme korektivne ukrepe. Dokler neskladnost ni odpravljena, lahko NCB, ki je zahtevo postavila, v imenu ECB obdelovalcu gotovine prepove ponovno dajanje apoena ali apoenov zadevne serije eurobankovcev v obtok. Če je neskladnost posledica neustreznega delovanja vrste naprave za obdelavo bankovcev, lahko to vodi do njenega umika s seznama iz člena 9(2).“;

| 7. | člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Končni določbi
  1.   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  2.   Obdelovalci gotovine v državah članicah, ki uvedejo euro po datumu sprejetja tega sklepa, uporabljajo ta sklep od datuma uvedbe eura.“; |
| --- | --- |

7.

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Končni določbi

1.   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Obdelovalci gotovine v državah članicah, ki uvedejo euro po datumu sprejetja tega sklepa, uporabljajo ta sklep od datuma uvedbe eura.“;

| 8. | priloge I, IIa, IIb, IIIa, IIIb in IV se spremenijo v skladu s Prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

8.

priloge I, IIa, IIb, IIIa, IIIb in IV se spremenijo v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Frankfurtu na Majni, 7. septembra 2012

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 267, 9.10.2010, str. 1.

1

(2)  UL L 78, 25.3.2003, str. 16.“;

2

---

PRILOGA

Priloge I, IIa, IIb, IIIa, IIIb in IV k Sklepu ECB/2010/14 se spremenijo:

| 1. | Priloga I se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA I

  NAPRAVE ZA OBDELAVO BANKOVCEV

  1.   Splošne tehnične zahteve







  1.1 | Da bi naprava ustrezala opredelitvi naprave za obdelavo bankovcev, mora biti zmožna obdelati eurobankovce, razvrstiti posamične eurobankovce in fizično ločiti eurobankovce glede na njihove razvrstitve brez poseganja upravljavca naprave, v skladu s prilogama IIa in IIb. Naprave za obdelavo bankovcev morajo imeti zahtevano število namenskih izhodnih enot in/ali druga sredstva, s katerimi se zagotovi zanesljivo ločevanje obdelanih eurobankovcev. |
| --- | --- | --- |

1.

Priloga I se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

NAPRAVE ZA OBDELAVO BANKOVCEV

1.   Splošne tehnične zahteve

1.1

Da bi naprava ustrezala opredelitvi naprave za obdelavo bankovcev, mora biti zmožna obdelati eurobankovce, razvrstiti posamične eurobankovce in fizično ločiti eurobankovce glede na njihove razvrstitve brez poseganja upravljavca naprave, v skladu s prilogama IIa in IIb. Naprave za obdelavo bankovcev morajo imeti zahtevano število namenskih izhodnih enot in/ali druga sredstva, s katerimi se zagotovi zanesljivo ločevanje obdelanih eurobankovcev.

| 1.2 | Naprave za obdelavo bankovcev morajo biti prilagodljive tako, da se zagotovi njihova zmožnost zanesljivega odkrivanja novih ponaredkov. Poleg tega morajo biti prilagodljive tako, da se omogoči nastavitev bolj ali manj strogih standardov sortiranja glede na primernost, če je to potrebno. |
| --- | --- |

1.2

Naprave za obdelavo bankovcev morajo biti prilagodljive tako, da se zagotovi njihova zmožnost zanesljivega odkrivanja novih ponaredkov. Poleg tega morajo biti prilagodljive tako, da se omogoči nastavitev bolj ali manj strogih standardov sortiranja glede na primernost, če je to potrebno.

2.   Kategorije naprav za obdelavo bankovcev

Naprave za obdelavo bankovcev so bodisi naprave, ki jih upravljajo stranke, bodisi naprave, ki jih upravljajo zaposleni:

Tabela 1

Naprave, ki jih upravljajo stranke

| A.   Naprave, ki jih upravljajo stranke in omogočajo polog gotovine s sledenjem strank |
| --- |
| 1. | Vplačilni avtomati (cash-in machines – CIM) | Vplačilni avtomati strankam omogočajo, da z uporabo bančne kartice ali drugih sredstev položijo eurobankovce na svoje bančne račune, vendar nimajo nobene funkcije izdajanja gotovine. Vplačilni avtomati preverijo pristnost eurobankovcev in omogočajo sledljivost imetnika računa; preverjanja primernosti so neobvezna. |
| 2. | Vplačilno-izplačilni avtomati (cash-recycling machines – CRM) | Vplačilno-izplačilni avtomati strankam omogočajo, da z uporabo bančne kartice ali drugih sredstev eurobankovce položijo na svoje bančne račune in jih z njih dvignejo. Vplačilno-izplačilni avtomati preverijo pristnost in primernost eurobankovcev ter omogočajo sledljivost imetnika računa. Pri dvigih lahko vplačilno-izplačilni avtomati uporabijo pristne in primerne eurobankovce, ki so jih položile druge stranke v prejšnjih transakcijah. |
| 3. | Kombinirani vplačilni avtomati (combined cash-in machines – CCM) | Kombinirani vplačilni avtomati strankam omogočajo, da z uporabo bančne kartice ali drugih sredstev eurobankovce položijo na svoje bančne račune in jih z njih dvignejo. Kombinirani vplačilni avtomati preverijo pristnost eurobankovcev in omogočajo sledljivost imetnika računa; preverjanja primernosti so neobvezna. Pri dvigih kombinirani vplačilni avtomati ne uporabijo eurobankovcev, ki so jih položile druge stranke v prejšnjih transakcijah, ampak uporabijo samo eurobankovce, ki so bili vanje vloženi ločeno. |
| B.   Druge naprave, ki jih upravljajo stranke |
| 4. | Izplačilni avtomati (cash-out machines – COM) | Izplačilni avtomati so avtomati za dvig gotovine, ki preverijo pristnost in primernost eurobankovcev, preden jih izdajo strankam. Izplačilni avtomati uporabijo eurobankovce, ki so jih vanje vložili obdelovalci gotovine ali drugi samodejni sistemi (npr. prodajni avtomati). |

A.   Naprave, ki jih upravljajo stranke in omogočajo polog gotovine s sledenjem strank

1.

Vplačilni avtomati (cash-in machines – CIM)

Vplačilni avtomati strankam omogočajo, da z uporabo bančne kartice ali drugih sredstev položijo eurobankovce na svoje bančne račune, vendar nimajo nobene funkcije izdajanja gotovine. Vplačilni avtomati preverijo pristnost eurobankovcev in omogočajo sledljivost imetnika računa; preverjanja primernosti so neobvezna.

2.

Vplačilno-izplačilni avtomati (cash-recycling machines – CRM)

Vplačilno-izplačilni avtomati strankam omogočajo, da z uporabo bančne kartice ali drugih sredstev eurobankovce položijo na svoje bančne račune in jih z njih dvignejo. Vplačilno-izplačilni avtomati preverijo pristnost in primernost eurobankovcev ter omogočajo sledljivost imetnika računa. Pri dvigih lahko vplačilno-izplačilni avtomati uporabijo pristne in primerne eurobankovce, ki so jih položile druge stranke v prejšnjih transakcijah.

3.

Kombinirani vplačilni avtomati (combined cash-in machines – CCM)

Kombinirani vplačilni avtomati strankam omogočajo, da z uporabo bančne kartice ali drugih sredstev eurobankovce položijo na svoje bančne račune in jih z njih dvignejo. Kombinirani vplačilni avtomati preverijo pristnost eurobankovcev in omogočajo sledljivost imetnika računa; preverjanja primernosti so neobvezna. Pri dvigih kombinirani vplačilni avtomati ne uporabijo eurobankovcev, ki so jih položile druge stranke v prejšnjih transakcijah, ampak uporabijo samo eurobankovce, ki so bili vanje vloženi ločeno.

B.   Druge naprave, ki jih upravljajo stranke

4.

Izplačilni avtomati (cash-out machines – COM)

Izplačilni avtomati so avtomati za dvig gotovine, ki preverijo pristnost in primernost eurobankovcev, preden jih izdajo strankam. Izplačilni avtomati uporabijo eurobankovce, ki so jih vanje vložili obdelovalci gotovine ali drugi samodejni sistemi (npr. prodajni avtomati).

Vplačilno-izplačilni avtomat se lahko uporabi kot vplačilni avtomat ali kombinirani vplačilni avtomat, če so sistemi odkrivanja, programska oprema in druge komponente za opravljanje temeljnih funkcionalnosti vplačilnih oziroma kombiniranih vplačilnih avtomatov enaki kot pri vrsti vplačilno-izplačilnih avtomatov, navedeni na spletni strani ECB.

Kombinirani vplačilni avtomat se lahko uporabi kot vplačilni avtomat, če so sistemi odkrivanja, programska oprema in druge komponente za opravljanje temeljnih funkcionalnosti vplačilnih avtomatov enaki kot pri vrsti kombiniranih vplačilnih avtomatov, navedeni na spletni strani ECB.

Tabela 2

Naprave, ki jih upravljajo zaposleni

| 1. | Naprave za sortiranje bankovcev (banknote processing machines – BPM) | Naprave za sortiranje bankovcev preverijo pristnost in primernost eurobankovcev. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Naprave za preverjanje pristnosti bankovcev (banknote authentication machines – BAM) | Naprave za preverjanje pristnosti bankovcev preverijo pristnost eurobankovcev. |
| 3. | Blagajniške vplačilno-izplačilne naprave (teller assistant recycling machines – TARM) | Blagajniške vplačilno-izplačilne naprave so vplačilno-izplačilni avtomati, ki jih upravljajo obdelovalci gotovine, ter ki preverijo pristnost in primernost eurobankovcev. Pri dvigih lahko blagajniške vplačilno-izplačilne naprave uporabijo pristne in primerne eurobankovce, ki so jih položile druge stranke v prejšnjih transakcijah. Poleg tega zagotavljajo varno hrambo eurobankovcev, obdelovalcem gotovine pa omogočajo knjiženje v dobro ali v breme bančnih računov strank. |
| 4. | Blagajniške naprave (teller assistant machines – TAM) | Blagajniške naprave so naprave, ki jih upravljajo obdelovalci gotovine, in ki preverijo pristnost eurobankovcev. Poleg tega zagotavljajo varno hrambo eurobankovcev, obdelovalcem gotovine pa omogočajo knjiženje v dobro ali v breme bančnih računov strank. |

1.

Naprave za sortiranje bankovcev (banknote processing machines – BPM)

Naprave za sortiranje bankovcev preverijo pristnost in primernost eurobankovcev.

2.

Naprave za preverjanje pristnosti bankovcev (banknote authentication machines – BAM)

Naprave za preverjanje pristnosti bankovcev preverijo pristnost eurobankovcev.

3.

Blagajniške vplačilno-izplačilne naprave (teller assistant recycling machines – TARM)

Blagajniške vplačilno-izplačilne naprave so vplačilno-izplačilni avtomati, ki jih upravljajo obdelovalci gotovine, ter ki preverijo pristnost in primernost eurobankovcev. Pri dvigih lahko blagajniške vplačilno-izplačilne naprave uporabijo pristne in primerne eurobankovce, ki so jih položile druge stranke v prejšnjih transakcijah. Poleg tega zagotavljajo varno hrambo eurobankovcev, obdelovalcem gotovine pa omogočajo knjiženje v dobro ali v breme bančnih računov strank.

4.

Blagajniške naprave (teller assistant machines – TAM)

Blagajniške naprave so naprave, ki jih upravljajo obdelovalci gotovine, in ki preverijo pristnost eurobankovcev. Poleg tega zagotavljajo varno hrambo eurobankovcev, obdelovalcem gotovine pa omogočajo knjiženje v dobro ali v breme bančnih računov strank.

Naprave, ki jih upravljajo zaposleni, morajo obdelati bankovce v svežnjih.

Blagajniške vplačilno-izplačilne naprave in blagajniške naprave se lahko uporabijo kot naprave, ki jih upravljajo stranke, če je bila vrsta naprave testirana in je na spletni strani ECB navedena kot vplačilno-izplačilni avtomat oziroma vplačilni avtomat/kombinirani vplačilni avtomat. V tem primeru se blagajniška vplačilno-izplačilna naprava šteje kot vplačilno-izplačilni avtomat, blagajniška naprava pa kot vplačilni avtomat/kombinirani vplačilni avtomat.

3.   Vrste naprav za obdelavo bankovcev

Eurosistem testira vrste naprav za obdelavo bankovcev. Vrste naprav za obdelavo bankovcev je mogoče med seboj ločiti glede na njihove specifične sisteme odkrivanja, programsko opremo in druge komponente za opravljanje njihovih temeljnih funkcionalnosti. Te so: (a) potrjevanje pristnosti eurobankovcev; (b) odkrivanje in ločevanje eurobankovcev, za katere se domneva, da so ponarejeni; (c) odkrivanje neprimernih eurobankovcev in njihovo ločevanje od primernih eurobankovcev, kjer to pride v poštev, in (d) sledenje predmetov, ki so prepoznani kot domnevno ponarejeni eurobankovci, in eurobankovcev, katerih pristnost ni nedvoumno potrjena, kjer to pride v poštev.“;

| 2. | Priloga IIa se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA IIA

  RAZVRŠČANJE EUROBANKOVCEV IN RAVNANJE Z NJIMI Z NAPRAVAMI, KI JIH UPRAVLJAJO STRANKE

  Eurobankovci se razvrstijo v eno od naslednjih kategorij in se fizično ločijo glede na kategorijo. Pri napravah, ki ne preverijo primernosti eurobankovcev, razlikovanje med eurobankovci kategorij 4a in 4b ni potrebno.

  Tabela 1


  Razvrščanje eurobankovcev in ravnanje z njimi z napravami, ki jih upravljajo stranke in omogočajo polog gotovine s sledenjem strank









  Kategorija | Značilnosti | Ravnanje |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Predmeti, ki niso prepoznani kot eurobankovci | Predmeti niso prepoznani kot eurobankovci iz katerega koli od naslednjih razlogov:






  — | gre za eurobankovce, ki jih naprava ne podpira, |

2.

Priloga IIa se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA IIA

RAZVRŠČANJE EUROBANKOVCEV IN RAVNANJE Z NJIMI Z NAPRAVAMI, KI JIH UPRAVLJAJO STRANKE

Eurobankovci se razvrstijo v eno od naslednjih kategorij in se fizično ločijo glede na kategorijo. Pri napravah, ki ne preverijo primernosti eurobankovcev, razlikovanje med eurobankovci kategorij 4a in 4b ni potrebno.

Tabela 1

Razvrščanje eurobankovcev in ravnanje z njimi z napravami, ki jih upravljajo stranke in omogočajo polog gotovine s sledenjem strank

Kategorija

Značilnosti

Ravnanje

1.

Predmeti, ki niso prepoznani kot eurobankovci

Predmeti niso prepoznani kot eurobankovci iz katerega koli od naslednjih razlogov:

—

gre za eurobankovce, ki jih naprava ne podpira,

| — | ne gre za eurobankovce, |
| --- | --- |

—

ne gre za eurobankovce,

| — | gre za eurobankovcem podobne predmete, |
| --- | --- |

—

gre za eurobankovcem podobne predmete,

| — | napačna podoba ali format, |
| --- | --- |

—

napačna podoba ali format,

| — | eden ali več velikih prepognjenih vogalov ali manjkajočih delov, |
| --- | --- |

—

eden ali več velikih prepognjenih vogalov ali manjkajočih delov,

| — | napaka naprave pri vlaganju ali prenosu. |
| --- | --- |

—

napaka naprave pri vlaganju ali prenosu.

Naprava jih vrne stranki.

2.

Domnevno ponarejeni eurobankovci

Podoba in format sta prepoznana, vendar eden ali več zaščitnih elementov, ki jih je naprava preverila, ni zaznanih ali so očitno zunaj tolerance.

Umaknitev iz obtoka.

Eurobankovce je treba skupaj z informacijami o imetniku računa nemudoma, vendar najkasneje v 20 delovnih dneh po vložitvi v napravo predati pristojnim nacionalnim organom v preverjanje pristnosti. Znesek se ne sme knjižiti v dobro imetnika računa.

3.

Eurobankovci, katerih pristnost ni nedvoumno potrjena

Podoba in format sta prepoznana, vendar zaradi odstopanj v kakovosti in/ali toleranci niso prepoznani vsi zaščitni elementi, ki jih je naprava preverila. V večini primerov gre za neprimerne eurobankovce.

Umaknitev iz obtoka.

Eurobankovci se obdelajo ločeno in se nemudoma, vendar najkasneje v 20 delovnih dneh po vložitvi v napravo, predajo NCB v preverjanje pristnosti.

Informacije o imetniku računa se hranijo osem tednov po odkritju eurobankovcev z napravo. Te informacije se dajo na razpolago NCB na njeno zahtevo. Druga možnost je, da se v dogovoru z NCB informacije, ki omogočajo sledljivost imetnika računa, predajo tej NCB skupaj z eurobankovci.

Znesek se lahko knjiži v dobro imetnika računa.

4a.

Eurobankovci, ki so prepoznani kot pristni in primerni

Vsa preverjanja pristnosti in primernosti, opravljena z napravo, dajo pozitiven rezultat.

Eurobankovci se lahko uporabijo za ponovno dajanje v obtok.

Znesek se knjiži v dobro imetnika računa.

4b.

Eurobankovci, ki so prepoznani kot pristni in neprimerni

Vsa preverjanja pristnosti, opravljena z napravo, dajo pozitiven rezultat. Najmanj eno preverjeno merilo primernosti ni izpolnjeno.

Eurobankovci se ne smejo uporabiti za ponovno dajanje v obtok in se vrnejo NCB.

Znesek se knjiži v dobro imetnika računa.

Posebna pravila v zvezi s tabelo 1:

| 1. | Če naprava omogoča preklic transakcije pologa, stranki ne vrne eurobankovcev kategorij 2 in 3. Takšni eurobankovci se lahko v primeru preklica transakcije zadržijo tako, da se shranijo v začasnem shranjevalniku v napravi. |
| --- | --- |

1.

Če naprava omogoča preklic transakcije pologa, stranki ne vrne eurobankovcev kategorij 2 in 3. Takšni eurobankovci se lahko v primeru preklica transakcije zadržijo tako, da se shranijo v začasnem shranjevalniku v napravi.

| 2. | Eurobankovci kategorije 3 lahko niso fizično ločeni od eurobankovcev kategorije 4b. V tem primeru še vedno veljajo časovni okvir za predajo pomešanih eurobankovcev kategorij 3 in 4b nacionalni centralni banke ter zahteve za sledenje strank pri eurobankovcih kategorije 3, kakor je določeno za kategorijo 3. |
| --- | --- |

2.

Eurobankovci kategorije 3 lahko niso fizično ločeni od eurobankovcev kategorije 4b. V tem primeru še vedno veljajo časovni okvir za predajo pomešanih eurobankovcev kategorij 3 in 4b nacionalni centralni banke ter zahteve za sledenje strank pri eurobankovcih kategorije 3, kakor je določeno za kategorijo 3.

Tabela 2

Razvrščanje eurobankovcev in ravnanje z njimi z drugimi napravami, ki jih upravljajo stranke

| Kategorija | Značilnosti | Ravnanje |
| --- | --- | --- |
| 1. | Predmeti, ki niso prepoznani kot eurobankovci | Predmeti niso prepoznani kot eurobankovci iz katerega koli od naslednjih razlogov:






  — | gre za eurobankovce, ki jih naprava ne podpira, |

Kategorija

Značilnosti

Ravnanje

1.

Predmeti, ki niso prepoznani kot eurobankovci

Predmeti niso prepoznani kot eurobankovci iz katerega koli od naslednjih razlogov:

—

gre za eurobankovce, ki jih naprava ne podpira,

| — | ne gre za eurobankovce, |
| --- | --- |

—

ne gre za eurobankovce,

| — | gre za eurobankovcem podobne predmete, |
| --- | --- |

—

gre za eurobankovcem podobne predmete,

| — | napačna podoba ali format, |
| --- | --- |

—

napačna podoba ali format,

| — | eden ali več velikih prepognjenih vogalov ali manjkajočih delov, |
| --- | --- |

—

eden ali več velikih prepognjenih vogalov ali manjkajočih delov,

| — | napaka naprave pri vlaganju ali prenosu. |
| --- | --- |

—

napaka naprave pri vlaganju ali prenosu.

Strankam se ne morejo izdati.

2.

Domnevno ponarejeni eurobankovci

Podoba in format sta prepoznana, vendar eden ali več zaščitnih elementov, ki jih je naprava preverila, ni zaznanih ali so očitno zunaj tolerance.

Eurobankovci se strankam ne smejo izdati.

Treba jih je nemudoma, vendar najkasneje v 20 delovnih dneh po tem, ko jih je naprava zaznala, predati pristojnim nacionalnim organom v preverjanje pristnosti, skupaj z informacijami o imetniku računa, če so na voljo.

3.

Eurobankovci, katerih pristnost ni nedvoumno potrjena

Podoba in format sta prepoznana, vendar zaradi odstopanj v kakovosti in/ali toleranci niso prepoznani vsi zaščitni elementi, ki jih je naprava preverila. V večini primerov gre za neprimerne eurobankovce.

Eurobankovci se strankam ne smejo izdati.

Eurobankovci se obdelajo ločeno in se nemudoma, vendar najkasneje v 20 delovnih dneh po vložitvi v napravo, predajo NCB v preverjanje pristnosti.

4a.

Eurobankovci, ki so prepoznani kot pristni in primerni

Vsa preverjanja pristnosti in primernosti, opravljena z napravo, dajo pozitiven rezultat.

Eurobankovci se strankam lahko izdajo.

4b.

Eurobankovci, ki so prepoznani kot pristni in neprimerni

Vsa preverjanja pristnosti, opravljena z napravo, dajo pozitiven rezultat. Najmanj eno preverjeno merilo primernosti ni izpolnjeno.

Eurobankovci se strankam ne smejo izdati in se vrnejo NCB.

Posebna pravila v zvezi s tabelo 2:

| 1. | Eurobankovci kategorij 1, 2 in 3 lahko niso fizično ločeni. Če so pomešani, je treba z vsemi tremi kategorijami ravnati kot z eurobankovci kategorije 2. Če je eurobankovce kategorij 1, 2 in 3 mogoče ločiti z drugo napravo za obdelavo bankovcev ali jih po dogovoru z NCB lahko ločijo usposobljeni zaposleni, je treba z njimi ravnati v skladu s tabelo 2. |
| --- | --- |

1.

Eurobankovci kategorij 1, 2 in 3 lahko niso fizično ločeni. Če so pomešani, je treba z vsemi tremi kategorijami ravnati kot z eurobankovci kategorije 2. Če je eurobankovce kategorij 1, 2 in 3 mogoče ločiti z drugo napravo za obdelavo bankovcev ali jih po dogovoru z NCB lahko ločijo usposobljeni zaposleni, je treba z njimi ravnati v skladu s tabelo 2.

| 2. | Eurobankovci kategorije 3 lahko niso fizično ločeni od eurobankovcev kategorije 4b. V tem primeru še vedno velja časovni okvir za predajo pomešanih eurobankovcev kategorij 3 in 4b nacionalni centralni banki, kakor je določeno za kategorijo 3.“; |
| --- | --- |

2.

Eurobankovci kategorije 3 lahko niso fizično ločeni od eurobankovcev kategorije 4b. V tem primeru še vedno velja časovni okvir za predajo pomešanih eurobankovcev kategorij 3 in 4b nacionalni centralni banki, kakor je določeno za kategorijo 3.“;

| 3. | Priloga IIb se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA IIb

  RAZVRŠČANJE EUROBANKOVCEV IN RAVNANJE Z NJIMI Z NAPRAVAMI, KI JIH UPRAVLJAJO ZAPOSLENI

  Eurobankovci se razvrstijo v eno od kategorij, določenih v tabeli 1. Eurobankovce kategorij 4a in 4b je treba fizično ločiti od eurobankovcev kategorij 1, 2 in 3. Pri napravah, ki ne preverijo primernosti eurobankovcev, razlikovanje med eurobankovci kategorij 4a in 4b ni potrebno.

  Tabela 1


  Razvrščanje eurobankovcev in ravnanje z njimi z napravami, ki jih upravljajo zaposleni









  Kategorija | Značilnosti | Ravnanje |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Predmeti, ki niso prepoznani kot eurobankovci | Predmeti niso prepoznani kot eurobankovci iz katerega koli od naslednjih razlogov:






  — | gre za eurobankovce, ki jih naprava ne podpira, |

3.

Priloga IIb se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA IIb

RAZVRŠČANJE EUROBANKOVCEV IN RAVNANJE Z NJIMI Z NAPRAVAMI, KI JIH UPRAVLJAJO ZAPOSLENI

Eurobankovci se razvrstijo v eno od kategorij, določenih v tabeli 1. Eurobankovce kategorij 4a in 4b je treba fizično ločiti od eurobankovcev kategorij 1, 2 in 3. Pri napravah, ki ne preverijo primernosti eurobankovcev, razlikovanje med eurobankovci kategorij 4a in 4b ni potrebno.

Tabela 1

Razvrščanje eurobankovcev in ravnanje z njimi z napravami, ki jih upravljajo zaposleni

Kategorija

Značilnosti

Ravnanje

1.

Predmeti, ki niso prepoznani kot eurobankovci

Predmeti niso prepoznani kot eurobankovci iz katerega koli od naslednjih razlogov:

—

gre za eurobankovce, ki jih naprava ne podpira,

| — | ne gre za eurobankovce, |
| --- | --- |

—

ne gre za eurobankovce,

| — | gre za eurobankovcem podobne predmete, |
| --- | --- |

—

gre za eurobankovcem podobne predmete,

| — | napačna podoba ali format, |
| --- | --- |

—

napačna podoba ali format,

| — | eden ali več velikih prepognjenih vogalov ali manjkajočih delov, |
| --- | --- |

—

eden ali več velikih prepognjenih vogalov ali manjkajočih delov,

| — | napaka naprave pri vlaganju ali prenosu. |
| --- | --- |

—

napaka naprave pri vlaganju ali prenosu.

Naprava jih vrne upravljavcu v nadaljnje ocenjevanje in ravnanje.

Potem, ko jih zaposleni vizualno oceni, jih obdelovalec gotovine lahko vrne stranki.

2.

Domnevno ponarejeni eurobankovci

Podoba in format sta prepoznana, vendar eden ali več zaščitnih elementov, ki jih je naprava preverila, ni zaznanih ali so očitno zunaj tolerance.

Naprava jih vrne upravljavcu v nadaljnjo obravnavo.

Obdelajo se ločeno in se nemudoma, vendar najkasneje v 20 delovnih dneh po tem, ko jih je naprava obdelala, predajo pristojnim nacionalnim organom v končno preverjanje pristnosti.

3.

Eurobankovci, katerih pristnost ni nedvoumno potrjena

Podoba in format sta prepoznana, vendar zaradi odstopanj v kakovosti in/ali toleranci niso prepoznani vsi zaščitni elementi, ki jih je naprava preverila. V večini primerov gre za neprimerne eurobankovce.

4a.

Eurobankovci, ki so prepoznani kot pristni in primerni

Vsa preverjanja pristnosti in primernosti, opravljena z napravo, dajo pozitiven rezultat.

Eurobankovci se lahko uporabijo za ponovno dajanje v obtok.

Znesek se knjiži v dobro imetnika računa.

4b.

Eurobankovci, ki so prepoznani kot pristni in neprimerni

Vsa preverjanja pristnosti, opravljena z napravo, dajo pozitiven rezultat. Najmanj eno preverjeno merilo primernosti ni izpolnjeno.

Eurobankovci se ne smejo uporabiti za ponovno dajanje v obtok in se vrnejo NCB.

Znesek se knjiži v dobro imetnika računa.

Posebno pravilo v zvezi s tabelo 1:

1. Če je eurobankovce kategorij 2 in 3 mogoče fizično ločiti z napravo samo ali z drugo napravo za obdelavo bankovcev ali jih po dogovoru z NCB lahko ločijo usposobljeni zaposleni, se lahko eurobankovci kategorije 3 predajo NCB skupaj z eurobankovci kategorije 4b. V tem primeru še vedno velja rok za predajo eurobankovcev kategorije 2 pristojnemu nacionalnemu organu in za predajo pomešanih eurobankovcev kategorij 3 in 4b nacionalni centralni banki, kakor je določeno v tabeli.

Posebna pravila razvrščanja in sortiranja za nekatere naprave, ki jih upravljajo zaposleni

| 1. | Naprave za sortiranje bankovcev razvrstijo in fizično sortirajo eurobankovce kategorij 1, 2 in 3 v eno ali več izhodnih enot ter eurobankovce kategorij 4a in 4b v dve ločeni izhodni enoti, kakor je določeno v Prilogi IIb, za kar so potrebne najmanj tri namenske izhodne enote, da ni potrebno poseganje upravljavca naprave. |
| --- | --- |

1.

Naprave za sortiranje bankovcev razvrstijo in fizično sortirajo eurobankovce kategorij 1, 2 in 3 v eno ali več izhodnih enot ter eurobankovce kategorij 4a in 4b v dve ločeni izhodni enoti, kakor je določeno v Prilogi IIb, za kar so potrebne najmanj tri namenske izhodne enote, da ni potrebno poseganje upravljavca naprave.

| 2. | Vendar pa lahko eurobankovce razvrstijo in sortirajo tudi naprave za sortiranje bankovcev, ki imajo samo dve namenski izhodni enoti, če so izpolnjene naslednje zahteve:






  (a) | preverjanja pristnosti in primernosti se opravijo istočasno, med enim samim prehodom bankovcev skozi napravo. Med tem prehodom skozi napravo se morajo eurobankovci kategorije 4a sortirati v eno stacionarno izhodno enoto, medtem ko se morajo eurobankovci drugih kategorij sortirati v ločeno stacionarno izhodno enoto, ki nima fizičnega stika z eurobankovci kategorije 4a; |
| --- | --- | --- |

2.

Vendar pa lahko eurobankovce razvrstijo in sortirajo tudi naprave za sortiranje bankovcev, ki imajo samo dve namenski izhodni enoti, če so izpolnjene naslednje zahteve:

(a)

preverjanja pristnosti in primernosti se opravijo istočasno, med enim samim prehodom bankovcev skozi napravo. Med tem prehodom skozi napravo se morajo eurobankovci kategorije 4a sortirati v eno stacionarno izhodno enoto, medtem ko se morajo eurobankovci drugih kategorij sortirati v ločeno stacionarno izhodno enoto, ki nima fizičnega stika z eurobankovci kategorije 4a;

| (b) | če se ugotovi, da se v drugi izhodni enoti nahaja eurobankovec kategorije 1, 2 ali 3, mora upravljavec ponovno spustiti eurobankovec(-ce) iz druge izhodne enote skozi napravo. Med tem drugim prehodom skozi napravo se morajo eurobankovci kategorij 1, 2 in 3 ločiti od eurobankovcev kategorije 4b, tako da se sortirajo v ustrezno namensko izhodno enoto in se z njimi ravna, kakor je določeno v zgornji tabeli. Ker naprava ne more fizično ločiti eurobankovcev kategorij 1, 2 in 3 v različne izhodne enote, je treba vse šteti kot eurobankovce kategorije 2 in z njimi tako tudi ravnati. |
| --- | --- |

(b)

če se ugotovi, da se v drugi izhodni enoti nahaja eurobankovec kategorije 1, 2 ali 3, mora upravljavec ponovno spustiti eurobankovec(-ce) iz druge izhodne enote skozi napravo. Med tem drugim prehodom skozi napravo se morajo eurobankovci kategorij 1, 2 in 3 ločiti od eurobankovcev kategorije 4b, tako da se sortirajo v ustrezno namensko izhodno enoto in se z njimi ravna, kakor je določeno v zgornji tabeli. Ker naprava ne more fizično ločiti eurobankovcev kategorij 1, 2 in 3 v različne izhodne enote, je treba vse šteti kot eurobankovce kategorije 2 in z njimi tako tudi ravnati.

| 3. | Naprave za preverjanje pristnosti bankovcev razvrstijo in fizično sortirajo eurobankovce kategorij 1, 2 in 3 v eno izhodno enoto ter eurobankovce kategorij 4a in 4b v drugo izhodno enoto, za kar sta potrebni najmanj dve namenski izhodni enoti, da ni potrebno poseganje upravljavca naprave. |
| --- | --- |

3.

Naprave za preverjanje pristnosti bankovcev razvrstijo in fizično sortirajo eurobankovce kategorij 1, 2 in 3 v eno izhodno enoto ter eurobankovce kategorij 4a in 4b v drugo izhodno enoto, za kar sta potrebni najmanj dve namenski izhodni enoti, da ni potrebno poseganje upravljavca naprave.

| 4. | Vendar pa lahko eurobankovce razvrstijo in sortirajo tudi naprave za preverjanje pristnosti bankovcev, ki imajo samo eno namensko izhodno enoto, če so izpolnjene naslednje zahteve:






  (a) | naprava mora vsakokrat, ko obdela eurobankovec kategorije 1, 2 ali 3, nemudoma ustaviti obdelavo in obdržati ta eurobankovec v položaju, ki onemogoča vsakršen fizični stik z eurobankovci, katerih pristnosti je bila potrjena; |
| --- | --- | --- |

4.

Vendar pa lahko eurobankovce razvrstijo in sortirajo tudi naprave za preverjanje pristnosti bankovcev, ki imajo samo eno namensko izhodno enoto, če so izpolnjene naslednje zahteve:

(a)

naprava mora vsakokrat, ko obdela eurobankovec kategorije 1, 2 ali 3, nemudoma ustaviti obdelavo in obdržati ta eurobankovec v položaju, ki onemogoča vsakršen fizični stik z eurobankovci, katerih pristnosti je bila potrjena;

| (b) | rezultat preverjanja pristnosti se mora za vsak posamezen eurobankovec kategorije 1, 2 ali 3 izpisati na zaslonu. Ker naprava ne more fizično ločiti eurobankovcev kategorij 1, 2 in 3 v različne izhodne enote, je treba vse šteti kot eurobankovce kategorije 2 in z njimi tako tudi ravnati; |
| --- | --- |

(b)

rezultat preverjanja pristnosti se mora za vsak posamezen eurobankovec kategorije 1, 2 ali 3 izpisati na zaslonu. Ker naprava ne more fizično ločiti eurobankovcev kategorij 1, 2 in 3 v različne izhodne enote, je treba vse šteti kot eurobankovce kategorije 2 in z njimi tako tudi ravnati;

| (c) | naprava mora ob ustavitvi obdelave preveriti prisotnost eurobankovca kategorije 1, 2 ali 3, obdelavo pa je mogoče nadaljevati šele, ko upravljavec eurobankovec kategorije 1, 2 ali 3 fizično odstrani; |
| --- | --- |

(c)

naprava mora ob ustavitvi obdelave preveriti prisotnost eurobankovca kategorije 1, 2 ali 3, obdelavo pa je mogoče nadaljevati šele, ko upravljavec eurobankovec kategorije 1, 2 ali 3 fizično odstrani;

| (d) | pri vsaki ustavitvi postopka obdelave sme biti upravljavcu dosegljiv največ en eurobankovec kategorije 1, 2 ali 3.“; |
| --- | --- |

(d)

pri vsaki ustavitvi postopka obdelave sme biti upravljavcu dosegljiv največ en eurobankovec kategorije 1, 2 ali 3.“;

| 4. | Priloga IIIa se črta, Priloga IIIb pa se preštevilči v Prilogo III; |
| --- | --- |

4.

Priloga IIIa se črta, Priloga IIIb pa se preštevilči v Prilogo III;

| 5. | Priloga IV se nadomesti z naslednjim:„
  PRILOGA IV

  ZBIRANJE PODATKOV OD OBDELOVALCEV GOTOVINE

  1.   Cilji

  Cilj zbiranja podatkov je, da se nacionalnim centralnim bankam in ECB omogoči spremljanje zadevnih dejavnosti obdelovalcev gotovine in nadziranje gibanj v gotovinskem ciklu.
  2.   Splošna načela







  2.1 | Podatki o napravah za obdelavo bankovcev se poročajo samo v primerih, kadar se naprave uporabljajo za potrebe skladnosti s tem sklepom. |
| --- | --- | --- |

5.

Priloga IV se nadomesti z naslednjim:

PRILOGA IV

ZBIRANJE PODATKOV OD OBDELOVALCEV GOTOVINE

1.   Cilji

Cilj zbiranja podatkov je, da se nacionalnim centralnim bankam in ECB omogoči spremljanje zadevnih dejavnosti obdelovalcev gotovine in nadziranje gibanj v gotovinskem ciklu.

2.   Splošna načela

2.1

Podatki o napravah za obdelavo bankovcev se poročajo samo v primerih, kadar se naprave uporabljajo za potrebe skladnosti s tem sklepom.

| 2.2 | Obdelovalci gotovine morajo NCB v svoji državi članici redno zagotavljati:






  — | informacije o poslovalnicah, v katerih se obdeluje gotovina, kot so podružnice, ter |
| --- | --- | --- |

2.2

Obdelovalci gotovine morajo NCB v svoji državi članici redno zagotavljati:

—

informacije o poslovalnicah, v katerih se obdeluje gotovina, kot so podružnice, ter

| — | informacije o napravah za obdelavo bankovcev in avtomatih za dvig gotovine. |
| --- | --- |

—

informacije o napravah za obdelavo bankovcev in avtomatih za dvig gotovine.

| 2.3 | Poleg tega morajo obdelovalci gotovine, ki dajejo eurobankovce ponovno v obtok prek naprav za obdelavo bankovcev in prek avtomatov za dvig gotovine, nacionalni centralni banki v svoji državi članici redno zagotavljati:






  — | informacije o obsegu gotovinskih poslov (število obdelanih eurobankovcev), pri katerih so uporabljene naprave za obdelavo bankovcev in avtomati za dvig gotovine, |
| --- | --- | --- |

2.3

Poleg tega morajo obdelovalci gotovine, ki dajejo eurobankovce ponovno v obtok prek naprav za obdelavo bankovcev in prek avtomatov za dvig gotovine, nacionalni centralni banki v svoji državi članici redno zagotavljati:

—

informacije o obsegu gotovinskih poslov (število obdelanih eurobankovcev), pri katerih so uporabljene naprave za obdelavo bankovcev in avtomati za dvig gotovine,

| — | informacije o oddaljenih podružnicah kreditnih institucij z majhnim obsegom gotovinskih poslov, v katerih se preverjanje primernosti opravlja ročno. |
| --- | --- |

—

informacije o oddaljenih podružnicah kreditnih institucij z majhnim obsegom gotovinskih poslov, v katerih se preverjanje primernosti opravlja ročno.

3.   Vrste podatkov in zahteve za poročanje

| 3.1 | Zbrani podatki se glede na njihovo naravo delijo na glavne podatke in operativne podatke. |
| --- | --- |

3.1

Zbrani podatki se glede na njihovo naravo delijo na glavne podatke in operativne podatke.

Glavni podatki

| 3.2 | Glavni podatki obsegajo informacije o: (a) posamičnih obdelovalcih gotovine ter njihovih napravah za obdelavo bankovcev in avtomatih za dvig gotovine, ki so v obratovanju, ter (b) oddaljenih podružnicah kreditnih institucij. |
| --- | --- |

3.2

Glavni podatki obsegajo informacije o: (a) posamičnih obdelovalcih gotovine ter njihovih napravah za obdelavo bankovcev in avtomatih za dvig gotovine, ki so v obratovanju, ter (b) oddaljenih podružnicah kreditnih institucij.

| 3.3 | Glavni podatki se nacionalni centralni banki zagotovijo na dan začetka uporabe tega sklepa, nato pa vsakih šest mesecev. Podatke, določene v obrazcu iz Dodatka 1, je treba zagotoviti, NCB pa lahko zahteva, da se zagotovijo v drugačni obliki. V prehodnem obdobju lahko NCB zahtevajo mesečno poročanje, če je bila taka njihova praksa, preden je začel veljati ta sklep, ali četrtletno poročanje. |
| --- | --- |

3.3

Glavni podatki se nacionalni centralni banki zagotovijo na dan začetka uporabe tega sklepa, nato pa vsakih šest mesecev. Podatke, določene v obrazcu iz Dodatka 1, je treba zagotoviti, NCB pa lahko zahteva, da se zagotovijo v drugačni obliki. V prehodnem obdobju lahko NCB zahtevajo mesečno poročanje, če je bila taka njihova praksa, preden je začel veljati ta sklep, ali četrtletno poročanje.

| 3.4 | NCB se lahko iz razlogov spremljanja odloči za zbiranje podatkov na lokalni ravni, na primer na ravni podružnic. |
| --- | --- |

3.4

NCB se lahko iz razlogov spremljanja odloči za zbiranje podatkov na lokalni ravni, na primer na ravni podružnic.

| 3.5 | NCB se lahko odloči, da iz zahtev za poročanje izvzame naprave za obdelavo bankovcev, ki se uporabljajo samo za obdelavo eurobankovcev, izdanih prek okenca, ali ki se ne uporabljajo za ponovno dajanje bankovcev v obtok. NCB lahko zahteva, da obdelovalci gotovine navedejo vplačilno-izplačilne avtomate, ki se uporabljajo kot kombinirani vplačilni avtomati/vplačilni avtomati, in kombinirane vplačilne avtomate, ki se uporabljajo kot vplačilni avtomati. |
| --- | --- |

3.5

NCB se lahko odloči, da iz zahtev za poročanje izvzame naprave za obdelavo bankovcev, ki se uporabljajo samo za obdelavo eurobankovcev, izdanih prek okenca, ali ki se ne uporabljajo za ponovno dajanje bankovcev v obtok. NCB lahko zahteva, da obdelovalci gotovine navedejo vplačilno-izplačilne avtomate, ki se uporabljajo kot kombinirani vplačilni avtomati/vplačilni avtomati, in kombinirane vplačilne avtomate, ki se uporabljajo kot vplačilni avtomati.

| 3.6 | Podatke o oddaljenih podružnicah, določene v obrazcu iz Dodatka 3, je treba zagotoviti, NCB pa lahko zahteva, da se zagotovijo v drugačni obliki. |
| --- | --- |

3.6

Podatke o oddaljenih podružnicah, določene v obrazcu iz Dodatka 3, je treba zagotoviti, NCB pa lahko zahteva, da se zagotovijo v drugačni obliki.

Operativni podatki

| 3.7 | Operativni podatki so podatki, ki jih obdelovalci gotovine zberejo med obdelavo eurobankovcev in njihovim ponovnim dajanjem v obtok. |
| --- | --- |

3.7

Operativni podatki so podatki, ki jih obdelovalci gotovine zberejo med obdelavo eurobankovcev in njihovim ponovnim dajanjem v obtok.

| 3.8 | NCB se lahko odloči, da iz obveznosti poročanja operativnih podatkov izvzame druge gospodarske subjekte v smislu člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1338/2001, če je število eurobankovcev, ki jih ti subjekti ponovno dajo v obtok prek avtomatov za dvig bankovcev, pod pragom, ki ga določi NCB. |
| --- | --- |

3.8

NCB se lahko odloči, da iz obveznosti poročanja operativnih podatkov izvzame druge gospodarske subjekte v smislu člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1338/2001, če je število eurobankovcev, ki jih ti subjekti ponovno dajo v obtok prek avtomatov za dvig bankovcev, pod pragom, ki ga določi NCB.

| 3.9 | Podatki se zagotovijo vsakih šest mesecev. Podatki se sporočijo NCB najkasneje v dveh mesecih po zadevnem obdobju poročanja, tj. konec februarja in konec avgusta. Podatki se lahko zagotovijo z uporabo obrazca iz Dodatka 2. V prehodnem obdobju lahko NCB zahtevajo mesečno poročanje, če je bila taka njihova praksa, preden je začel veljati ta sklep, ali četrtletno poročanje. |
| --- | --- |

3.9

Podatki se zagotovijo vsakih šest mesecev. Podatki se sporočijo NCB najkasneje v dveh mesecih po zadevnem obdobju poročanja, tj. konec februarja in konec avgusta. Podatki se lahko zagotovijo z uporabo obrazca iz Dodatka 2. V prehodnem obdobju lahko NCB zahtevajo mesečno poročanje, če je bila taka njihova praksa, preden je začel veljati ta sklep, ali četrtletno poročanje.

| 3.10 | Podatke zagotovijo obdelovalci gotovine, ki fizično obdelujejo eurobankovce. Če je obdelovalec gotovine preverjanje pristnosti in primernosti oddal v izvajanje drugemu obdelovalcu gotovine, mora podatke zagotoviti obdelovalec gotovine, določen v skladu s členom 3(2). |
| --- | --- |

3.10

Podatke zagotovijo obdelovalci gotovine, ki fizično obdelujejo eurobankovce. Če je obdelovalec gotovine preverjanje pristnosti in primernosti oddal v izvajanje drugemu obdelovalcu gotovine, mora podatke zagotoviti obdelovalec gotovine, določen v skladu s členom 3(2).

| 3.11 | Obdelovalci gotovine morajo podatke poročati v obliki števila eurobankovcev (obseg), podatki morajo biti združeni na nacionalni ravni in razčlenjeni po apoenih eurobankovcev. Razčlenitev po serijah eurobankovcev ni potrebna. Za oddaljene podružnice kreditnih institucij se operativni podatki poročajo ločeno. |
| --- | --- |

3.11

Obdelovalci gotovine morajo podatke poročati v obliki števila eurobankovcev (obseg), podatki morajo biti združeni na nacionalni ravni in razčlenjeni po apoenih eurobankovcev. Razčlenitev po serijah eurobankovcev ni potrebna. Za oddaljene podružnice kreditnih institucij se operativni podatki poročajo ločeno.

| 3.12 | NCB se lahko iz razlogov spremljanja odloči za zbiranje podatkov na lokalni ravni, na primer na ravni podružnic. |
| --- | --- |

3.12

NCB se lahko iz razlogov spremljanja odloči za zbiranje podatkov na lokalni ravni, na primer na ravni podružnic.

| 3.13 | NCB se lahko odloči, da iz zahtev za poročanje izvzame eurobankovce, ki se obdelajo z napravami za obdelavo bankovcev in se izdajo prek okenca. |
| --- | --- |

3.13

NCB se lahko odloči, da iz zahtev za poročanje izvzame eurobankovce, ki se obdelajo z napravami za obdelavo bankovcev in se izdajo prek okenca.

| 3.14 | Od obdelovalcev gotovine, ki so preverjanje pristnosti in primernosti oddali v izvajanje drugemu obdelovalcu gotovine, se lahko zahteva, da NCB zagotovijo podrobne informacije o tem drugem obdelovalcu gotovine, vključno z dogovori o zunanjem izvajanju. |
| --- | --- |

3.14

Od obdelovalcev gotovine, ki so preverjanje pristnosti in primernosti oddali v izvajanje drugemu obdelovalcu gotovine, se lahko zahteva, da NCB zagotovijo podrobne informacije o tem drugem obdelovalcu gotovine, vključno z dogovori o zunanjem izvajanju.

| 3.15 | Podatke o oddaljenih podružnicah, določene v obrazcu iz Dodatka 3, je treba zagotoviti, NCB pa lahko zahteva, da se zagotovijo v drugačni obliki, in se z obdelovalci gotovine dogovori o zbiranju obsežnejših podatkov. |
| --- | --- |

3.15

Podatke o oddaljenih podružnicah, določene v obrazcu iz Dodatka 3, je treba zagotoviti, NCB pa lahko zahteva, da se zagotovijo v drugačni obliki, in se z obdelovalci gotovine dogovori o zbiranju obsežnejših podatkov.

4.   Zaupnost in objava podatkov

| 4.1 | Glavni in operativni podatki se obravnavajo kot zaupni. |
| --- | --- |

4.1

Glavni in operativni podatki se obravnavajo kot zaupni.

| 4.2 | Nacionalne centralne banke in ECB se lahko odločijo, da na podlagi podatkov, pridobljenih v skladu s to prilogo, objavijo poročila ali statistične podatke. Pri vsaki takšni objavi se podatki združijo na način, da nobenega podatka ni mogoče pripisati posameznim poročevalcem. |
| --- | --- |

4.2

Nacionalne centralne banke in ECB se lahko odločijo, da na podlagi podatkov, pridobljenih v skladu s to prilogo, objavijo poročila ali statistične podatke. Pri vsaki takšni objavi se podatki združijo na način, da nobenega podatka ni mogoče pripisati posameznim poročevalcem.

Dodatek 1

OBRAZEC ZA POROČANJE

Glavni podatki

Te informacije je treba sporočiti:

[Ime NCB; kontaktni podatki za vprašanja; naslov]

1.   Informacije o obdelovalcu gotovine

Ime obdelovalca gotovine:

Naslov sedeža:

Poštna številka:

Kraj:

Ulica:

Vrsta družbe:

| — | Kreditna institucija |
| --- | --- |

—

Kreditna institucija

| — | Menjalnica |
| --- | --- |

—

Menjalnica

| — | Družba za prevoz gotovine, ki ni plačilna institucija |
| --- | --- |

—

Družba za prevoz gotovine, ki ni plačilna institucija

| — | Trgovec (na drobno) |
| --- | --- |

—

Trgovec (na drobno)

| — | Igralnica |
| --- | --- |

—

Igralnica

| — | Drugo, vključno s plačilnimi institucijami, ki še niso zajete v eni izmed zgornjih kategorij (navesti) |
| --- | --- |

—

Drugo, vključno s plačilnimi institucijami, ki še niso zajete v eni izmed zgornjih kategorij (navesti)

Kontaktne osebe:

Imena:

Telefonske št.:

Št. telefaksa:

Elektronski naslovi:

Zunanji izvajalec (če pride v poštev)

Ime:

Naslov:

Poštna številka:

Kraj:

2.   Naprave, ki jih upravljajo stranke

| Kategorija naprave | Identifikacijska številka (1) | Proizvajalec (1) | Naziv naprave (1) | Opis (1)

  (sistem odkrivanja/verzija programske opreme) | Skupno število naprav v obratovanju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vplačilni avtomati (CIM) | | | | | |
| Vplačilno-izplačilni avtomati (CRM) | | | | | |
| Kombinirani vplačilni avtomati (CCM) | | | | | |
| Izplačilni avtomati (COM) | | | | | |

Kategorija naprave

Identifikacijska številka (1)

Proizvajalec (1)

Naziv naprave (1)

Opis (1)

(sistem odkrivanja/verzija programske opreme)

Skupno število naprav v obratovanju

Vplačilni avtomati (CIM)

Vplačilno-izplačilni avtomati (CRM)

Kombinirani vplačilni avtomati (CCM)

Izplačilni avtomati (COM)

3.   Naprave, ki jih upravljajo zaposleni

| Kategorija naprave | Identifikacijska številka (2) | Proizvajalec (2) | Naziv naprave (2) | Opis (2)

  (sistem odkrivanja/verzija programske opreme) | Skupno število naprav v obratovanju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naprave za sortiranje bankovcev (BPM) | | | | | |
| Naprave za preverjanje pristnosti bankovcev (BAM) | | | | | |
| Blagajniške plačilno-izplačilne naprave (TARM) | | | | | |
| Blagajniške naprave (TAM) | | | | | |

Kategorija naprave

Identifikacijska številka (2)

Proizvajalec (2)

Naziv naprave (2)

Opis (2)

(sistem odkrivanja/verzija programske opreme)

Skupno število naprav v obratovanju

Naprave za sortiranje bankovcev (BPM)

Naprave za preverjanje pristnosti bankovcev (BAM)

Blagajniške plačilno-izplačilne naprave (TARM)

Blagajniške naprave (TAM)

4.   Avtomati za dvig gotovine

| | Skupno število naprav v obratovanju |
| --- | --- |
| Bankomati | |
| Samopostrežne blagajne (SCoT) | |
| Drugo | |

Skupno število naprav v obratovanju

Bankomati

Samopostrežne blagajne (SCoT)

Drugo

Dodatek 2

OBRAZEC ZA POROČANJE

Operativni podatki

1.   Informacije o obdelovalcu gotovine

| Ime obdelovalca gotovine | |
| --- | --- |
| Obdobje poročanja | |

Ime obdelovalca gotovine

Obdobje poročanja

2.   Podatki

Navedite podatke, združene na nacionalni ali regionalni ravni, kakor odloči NCB – brez oddaljenih podružnic.

| | Skupno število obdelanih eurobankovcev (3) | Od tega eurobankovci, ki so sortirani kot neprimerni (3) | Od tega eurobankovci, ki so ponovno dani v obtok (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 EUR | | | |
| 10 EUR | | | |
| 20 EUR | | | |
| 50 EUR | | | |
| 100 EUR | | | |
| 200 EUR | | | |
| 500 EUR | | | |

Skupno število obdelanih eurobankovcev (3)

Od tega eurobankovci, ki so sortirani kot neprimerni (3)

Od tega eurobankovci, ki so ponovno dani v obtok (4)

5 EUR

10 EUR

20 EUR

50 EUR

100 EUR

200 EUR

500 EUR

| Število eurobankovcev, izdanih prek naprav, ki jih upravljajo stranke, in prek avtomatov za dvig gotovine | |
| --- | --- |

Število eurobankovcev, izdanih prek naprav, ki jih upravljajo stranke, in prek avtomatov za dvig gotovine

Če NCB uveljavi izjemo za oddaljene podružnice iz člena 7, so ti podatki obvezni za kreditne institucije iz zadevne države članice. Kreditne institucije se morajo posvetovati s svojimi NCB, da ugotovijo, ali je te podatke treba poročati.

Dodatek 3

ODDALJENE PODRUŽNICE KREDITNIH INSTITUCIJ

Te informacije zagotovijo samo kreditne institucije, ki imajo oddaljene podružnice iz člena 7(1).

1.   Informacije o kreditni instituciji

| Ime kreditne institucije | |
| --- | --- |
| Obdobje poročanja | |

Ime kreditne institucije

Obdobje poročanja

2.   Podatki

| Ime oddaljene podružnice | Naslov | Število eurobankovcev, izdanih prek naprav, ki jih upravljajo stranke, in prek avtomatov za dvig gotovine |
| --- | --- | --- |
| | | |

Ime oddaljene podružnice

Naslov

Število eurobankovcev, izdanih prek naprav, ki jih upravljajo stranke, in prek avtomatov za dvig gotovine

---

(1)  Ti podatki se vnesejo v skladu z ustreznimi vnosi na spletni strani ECB.

1

(2)  Ti podatki se vnesejo v skladu z ustreznimi vnosi na spletni strani ECB.

2

(3)  1 Ta postavka zajema tako naprave, ki jih upravljajo zaposleni, kot tudi naprave, ki jih upravljajo stranke.

3

(4)  2 Izvzeti so eurobankovci, ki se vrnejo NCB, in eurobankovci, ki se ponovno dajo v obtok prek okenca, če tako odloči NCB.

4

---

Popravki

| 20.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 253/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 253/32

---

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije 2011/435/EU z dne 19. julija 2011 o potrditvi sistema RSB EU RED (Roundtable of Sustainable Biofuels EU RED) za dokazljivo skladnega s trajnostnimi merili iz direktiv 2009/28/ES in 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(
  Uradni list Evropske unije L 190 z dne 21. julija 2011
  )

Stran 74, člen 1, prvi odstavek:

besedilo:

„Prostovoljni sistem RSB EU RED (Roundtable of Sustainable Biofuels EU RED), za katerega je bila prošnja za delno priznanje Komisiji predložena 10. maja 2011, dokazuje, da so pošiljke biogoriv skladne s trajnostnimi merili iz členov 17(3)(a), 17(3)(b), 17(3)(c), 17(4) in 17(5) Direktive 2009/28/ES ter členov 7b(3)(a), 7b(3)(b), 7b(3)(c), 7b(4) in 7b(5) Direktive 98/70/ES.“

se glasi:

„Prostovoljni sistem RSB EU RED (Roundtable of Sustainable Biofuels EU RED), za katerega je bila prošnja za priznanje Komisiji predložena 10. maja 2011, dokazuje, da so pošiljke biogoriv skladne s trajnostnimi merili iz člena 17(3)(a), (b), (c) ter člena 17(4) in (5) Direktive 2009/28/ES ter člena 7b(3)(a), (b), (c) in člena 7b(4) in (5) Direktive 98/70/ES.“

---