# Europeiska unionens C 252/12 o

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 252 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången12 oktober 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 252

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången12 oktober 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2005/C 252/1 | Rådets beslut av den 24 september 2004 om nyutnämning av ledamöter i Kommittén för Europeiska socialfonden | 1 |
| | Kommissionen |
| 2005/C 252/2 | Eurons växelkurs | 9 |
| 2005/C 252/3 | Statligt stöd – Italien – Statligt stöd C 61/2003 (f.d. NN 42/2001) – Legge Aeronautica n. 808/85 – Utvidgning av förfarandet – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 10 |
| 2005/C 252/4 | Informationförfarande – tekniska föreskrifter (
  1
  ) | 21 |
| 2005/C 252/5 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 27 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2005/C 252/1

Rådets beslut av den 24 september 2004 om nyutnämning av ledamöter i Kommittén för Europeiska socialfonden

1

Kommissionen

2005/C 252/2

Eurons växelkurs

9

2005/C 252/3

Statligt stöd – Italien – Statligt stöd C 61/2003 (f.d. NN 42/2001) – Legge Aeronautica n. 808/85 – Utvidgning av förfarandet – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

Legge Aeronautica n. 808/85

1

10

2005/C 252/4

Informationförfarande – tekniska föreskrifter (
  1
  )

1

21

2005/C 252/5

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

27

| | III   Upplysningar |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2005/C 252/6 | Förslagsinfordran – Stöd till åtgärder för information om den gemensamma jordbrukspolitiken | 28 |

III   Upplysningar

Kommissionen

2005/C 252/6

Förslagsinfordran – Stöd till åtgärder för information om den gemensamma jordbrukspolitiken

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 12.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 252/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 september 2004

om nyutnämning av ledamöter i Kommittén för Europeiska socialfonden

(2005/C 252/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 147 i detta,

med beaktande av Akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen (1), särskilt artikel 52.3 och bilaga XVIII i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (2), särskilt artikel 49.1 tredje stycket i denna,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt rådets beslut av den 8 oktober 2001 om utnämning av ledamöter i kommittén enligt artikel 147 i EG-fördraget (3), går mandatet för dessa ledamöter ut den 22 oktober 2004. |
| --- | --- |

(1)

Enligt rådets beslut av den 8 oktober 2001 om utnämning av ledamöter i kommittén enligt artikel 147 i EG-fördraget (3), går mandatet för dessa ledamöter ut den 22 oktober 2004.

| (2) | I anslutningsakten fastställs att alla platserna i Kommittén för Europeiska socialfonden skall nybesättas vid anslutningen. |
| --- | --- |

(2)

I anslutningsakten fastställs att alla platserna i Kommittén för Europeiska socialfonden skall nybesättas vid anslutningen.

| (3) | De ordinarie ledamöterna och suppleanterna i kommittén enligt artikel 147 i EG-fördraget bör därför utnämnas för en treårsperiod. |
| --- | --- |

(3)

De ordinarie ledamöterna och suppleanterna i kommittén enligt artikel 147 i EG-fördraget bör därför utnämnas för en treårsperiod.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De personer som namnges i bilagan utses härmed till ordinarie ledamöter respektive suppleanter i Kommittén för Europeiska socialfonden för perioden 1 maj 2004–30 april 2007.

Artikel 2

Detta beslut skall offentliggöras för kännedom i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 24 september 2004.

På rådets vägnar

L.J. BRINKHORST

Ordförande

---

(1)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 17.

1

(2)  EGT L 161, 26.6.1999, s.1. Förordningen senast ändrad genom anslutningsakten.

2

(3)  EGT C 292, 18.10.2001, s. 1.

3

---

BILAGA

| Medlemsstat | Företrädare för | Ledamot |
| --- | --- | --- |
| Österrike | Regeringen | Ordinarie | Alfred HALLER |
| Regeringen | Ordinarie | Michael FÖRSCHNER |
| Regeringen | Suppleant | Ulrike REBHANDL |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Maria KAUN |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Wolfgang TRITREMMEL |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Christa SCHWENG |
| Fackförening | Ordinarie | Silvia HOFBAUER |
| Fackförening | Ordinarie | Franz FRIEHS |
| Fackförening | Suppleant | Ludwig ROITHINGER |
| Belgien | Regeringen | Ordinarie | Dominik ROLAND |
| Regeringen | Ordinarie | Maryse CHABEAU |
| Regeringen | Suppleant | Annemie PERNOT |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Sonja KOHNENMERGEN |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Robrecht BOTHUYNE |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Werner ABELHAUSEN |
| Fackförening | Ordinarie | Ann WOUTERS |
| Fackförening | Ordinarie | Hervé DECUYPER |
| Fackförening | Suppleant | Vera DOS SANTOS COSTA |
| Cypern | Regeringen | Ordinarie | Ioannis MODITIS |
| Regeringen | Ordinarie | Alexandros ALEXANDROU |
| Regeringen | Suppleant | Georgios HORRATAS |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Georgios PANTELIDES |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Emilios MICHAEL |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Michael ANTONIOU |
| Fackförening | Ordinarie | Nikos MOISEOS |
| Fackförening | Ordinarie | Andreas PAVLIKAS |
| Fackförening | Suppleant | Diomedes DIOMEDOUS |
| Tjeckien | Regeringen | Ordinarie | Frantisek KONICEK |
| Regeringen | Ordinarie | Iva SOLCOVA |
| Regeringen | Suppleant | Thomas KUCHTÍK |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Jiri KOHOUTEK |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Jiri SVOBODA |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Vladimira DRBALOVA |
| Fackförening | Ordinarie | Zdenek MALEK |
| Fackförening | Ordinarie | Pavel JANICKO |
| Fackförening | Suppleant | Hana MALKOVA |
| Danmark | Regeringen | Ordinarie | Marina NØRLYNG |
| Regeringen | Ordinarie | Allan PHILIPS |
| Regeringen | Suppleant | Henning ERIKSEN |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Lise SKANTING |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Henning GADE |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Jørgen BANG PETERSEN |
| Fackförening | Ordinarie | Kim KNUDSEN |
| Fackförening | Ordinarie | Lisbeth WILSTER |
| Fackförening | Suppleant | Tyge GROES |
| Estland | Regeringen | Ordinarie | Kertu SAKS |
| Regeringen | Ordinarie | Annemari PÄLL |
| Regeringen | Suppleant | Merlin ORGLA |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Eve PÄÄRENDSON |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Aire MILL |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Ruta KRUUDA |
| Fackförening | Ordinarie | Harri TALIGA |
| Fackförening | Ordinarie | Mare VIIES |
| Fackförening | Suppleant | Liina CARR |
| Frankrike | Regeringen | Ordinarie | Bertrand GAUDIN |
| Regeringen | Ordinarie | Jean-François CHEVALLERAU |
| Regeringen | Suppleant | Stéphane SAUREL |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | François TRAISNEL |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Philippe GARZON |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Alexandra DENIS |
| Fackförening | Ordinarie | Marie-France BOUTROUE |
| Fackförening | Ordinarie | Huguette BRUNEL |
| Fackförening | Suppleant | Jean-Jacques DANIS |
| Tyskland | Regeringen | Ordinarie | Günter WINKLER |
| Regeringen | Ordinarie | Inken KLASSEN |
| Regeringen | Suppleant | Christian KONOW |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Alexandra-Friederike Prinzessin zu SCHOENAICH-CAROLATH |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Ilka HOUBEN |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Alexandra HÖRDER |
| Fackförening | Ordinarie | Inge KAUFMANN |
| Fackförening | Ordinarie | Jochen LAUX |
| Fackförening | Suppleant | Ingo KOLF |
| Grekland | Regeringen | Ordinarie | Anna DALAPORTA |
| Regeringen | Ordinarie | Konstantinos MAGAS |
| Regeringen | Suppleant | Ourania ANTHOPOULOU |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Labros PAPAIOANNOU |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Petros GIANNOULOPOULOS |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Ioanna PAPAYANNI |
| Fackförening | Ordinarie | Dimitris TSOUKALAS |
| Fackförening | Ordinarie | Panagiotis POLYMENAKOS |
| Fackförening | Suppleant | Vassilis PAPADOGAMBROS |
| Ungern | Regeringen | Ordinarie | Judit RÓZSA |
| Regeringen | Ordinarie | Renáta TÓTH |
| Regeringen | Suppleant | Erzsébet BUDAVÁRI |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Antal CSUPORT |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | István WIMMER |
| Arbetsgivarna | Suppleant | László KRISÁN |
| Fackförening | Ordinarie | Erzsébet HANTI |
| Fackförening | Ordinarie | László KOZÁK |
| Fackförening | Suppleant | Edit PINK |
| Irland | Regeringen | Ordinarie | William PARNELL |
| Regeringen | Ordinarie | John HUGHES |
| Regeringen | Suppleant | Eamonn BALMER |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Maria CRONIN |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Heidi LOUGHEED |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Arthur FORBES |
| Fackförening | Ordinarie | Dan MURPHY |
| Fackförening | Ordinarie | Noirin GREENE |
| Fackförening | Suppleant | Jim DORNEY |
| Italien | Regeringen | Ordinarie | Aviana BULGARELLI |
| Regeringen | Ordinarie | Silvana AMADORI |
| Regeringen | Suppleant | Alessandra TOMAI |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Claudio GENTILI |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Eleonora PISICCHIO |
| Arbetsgivarna | Suppleant | MSilvia CIUFFINI |
| Fackförening | Ordinarie | Graziano TRERÈ |
| Fackförening | Ordinarie | Roberto PETTENELLO |
| Fackförening | Suppleant | Maria Antonietta TIMI |
| Lettland | Regeringen | Ordinarie | Andžs ŪBELIS |
| Regeringen | Ordinarie | Elita MILČA |
| Regeringen | Suppleant | Inta GEIBA |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Elina EGLE |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Daiga ERMSONE |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Anita NIPĀNE |
| Fackförening | Ordinarie | Pēteris KRĪGERS |
| Fackförening | Ordinarie | Iveta OZOLA |
| Fackförening | Suppleant | Irina HOMKO |
| Litauen | Regeringen | Ordinarie | Nijolė MACKEVIČIENĖ |
| Regeringen | Ordinarie | Jekaterina ŠARMAVIČIENĖ |
| Regeringen | Suppleant | Aurimas MORKŪNAS |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Egidijus KASELIS |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Vaidotas LEVICKAS |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Laura SIRVYDIENĖ |
| Fackförening | Ordinarie | Daiva KVĖDARAITĖ |
| Fackförening | Ordinarie | Irena PETRAITIENĖ |
| Fackförening | Suppleant | Janina ŠVEDIENĖ |
| Luxemburg | Regeringen | Ordinarie | Maryse FISCH |
| Regeringen | Ordinarie | Jeannot BERG |
| Regeringen | Suppleant | Chantal FANDEL |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | François ENGELS |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Romain LANNERS |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Christiane BERTRAND-SCHAUL |
| Fackförening | Ordinarie | René PIZZAFERRI |
| Fackförening | Ordinarie | Roby SCHADECK |
| Fackförening | Suppleant | Viviane GOERGEN |
| Malta | Regeringen | Ordinarie | Edward GRIMA BALDACCHINO |
| Regeringen | Ordinarie | Alison SCERRI |
| Regeringen | Suppleant | Sue VELLA |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Vincent FARRUGIA |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Joseph FARRUGIA |
| Arbetsgivarna | Suppleant | John SCICLUNA |
| Fackförening | Ordinarie | Emmanuel MICALLEF |
| Fackförening | Ordinarie | William PORTELLI |
| Fackförening | Suppleant | Charles MAGRO |
| Nederländerna | Regeringen | Ordinarie | Louis GEELHOED |
| Regeringen | Ordinarie | Korrie LOUWES |
| Regeringen | Suppleant | Vanessa MONFILS |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Hans KOOLE |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | André VAN DER LEEST |
| Arbetsgivarna | Suppleant | L. M. VAN HOOGSTRATEN-VAN EMBDEN ANDRES |
| Fackförening | Ordinarie | Arjan PLOEGMAKERS |
| Fackförening | Ordinarie | R.C. ROELOFSE |
| Polen | Regeringen | Ordinarie | Adriana NIEDOSZEWSKA |
| Regeringen | Ordinarie | Piotr STRONKOWSKI |
| Regeringen | Suppleant | Anna MICKIEWICZ |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Andrzej JANKOWSKI |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Wiesław SINKIEWICZ |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Magda KOPCZYNSKA |
| Fackförening | Ordinarie | Katarzyna SOSNOWSKA |
| Fackförening | Ordinarie | Michał MENES |
| Fackförening | Suppleant | Agata BARANOWSKA-GRYCUK |
| Portugal | Regeringen | Ordinarie | António VALADAS DA SILVA |
| Regeringen | Ordinarie | Luís COSTA |
| Regeringen | Suppleant | José REALINHO DE MATOS |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Clara GUERREIRO |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Helena LEAL |
| Arbetsgivarna | Suppleant | António ABRANTES |
| Fackförening | Ordinarie | Eugénio Óscar GARCIA DA ROSA |
| Fackförening | Ordinarie | Maria Leonor MALTEZ PARREIRA CORTEZ DOS SANTOS |
| Fackförening | Suppleant | Ana Paula MATA BERNARDO |
| Spanien | Regeringen | Ordinarie | Carlos TORTUERO MARTIN |
| Regeringen | Ordinarie | Gonzalo GÓMEZ DE VILLALOBOS |
| Regeringen | Suppleant | Miguel COLINA ROBLEDO |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | José Isaías RODRIGUEZ GARCIA CARO |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Begoña MORTON |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Ana BELTRÁN BLÁSQUEZ |
| Fackförening | Ordinarie | Ana HERMOSO |
| Fackförening | Ordinarie | Luis GALIANO RÁBAGO |
| Fackförening | Suppleant | Laura GONZÁLEZ DE TXABARRI |
| Slovakien | Regeringen | Ordinarie | Andrea KOSTOLNÁ |
| Regeringen | Ordinarie | Ivan HROMADA |
| Regeringen | Suppleant | Anna NOGOVÁ |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Peter MASARYK |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Daniel HRDINA |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Viola KROMEROVÁ |
| Fackförening | Ordinarie | Jozefa ŠVIRECOVÁ |
| Fackförening | Ordinarie | Milan BUŠO |
| Fackförening | Suppleant | Margita ANČICOVÁ |
| Slovenien | Regeringen | Ordinarie | Staša BALOH PLAHUTNIK |
| Regeringen | Ordinarie | Nastja STERGAR |
| Regeringen | Suppleant | ... |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Janja MEGLIČ |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Nina GLOBOČNIK |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Sonja SPOLJARIČ |
| Fackförening | Ordinarie | Jure SNOJ |
| Fackförening | Ordinarie | Stane KOŠIR |
| Fackförening | Suppleant | Jurij AHAČIČ |
| Finland | Regeringen | Ordinarie | Pertti TOIVONEN |
| Regeringen | Ordinarie | Merja NIEMI |
| Regeringen | Suppleant | Eeva-Liisa KOIVUNEVA |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Riitta WÄRN |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Heikki SUOMALAINEN |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Jukka AHTELA |
| Fackförening | Ordinarie | Eine MIKKONEN |
| Fackförening | Ordinarie | Mervi HUUSKONEN |
| Fackförening | Suppleant | Heikki LIEDE |
| Sverige | Regeringen | Ordinarie | Mari MILD |
| Regeringen | Ordinarie | Ingmar PAULSSON |
| Regeringen | Suppleant | Lars STENSTRÖM |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Gunilla SAHLIN |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Torgny LJUNGQVIST |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Vivi JACOBSON LIBIETIS |
| Fackförening | Ordinarie | Thomas FREDEN |
| Fackförening | Ordinarie | Erika KJELLSTRAND |
| Fackförening | Suppleant | Charlotta KRAFFT |
| Förenade kungariket | Regeringen | Ordinarie | Gordon PURSGLOVE |
| Regeringen | Ordinarie | Ken LAMBERT |
| Regeringen | Suppleant | Tim FIGURES |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Anthony THOMPSON |
| Arbetsgivarna | Ordinarie | Martin MORTON |
| Arbetsgivarna | Suppleant | Anne LINDSAY |
| Fackförening | Ordinarie | Alan MANNING |
| Fackförening | Ordinarie | Liz SMITH |
| Fackförening | Suppleant | Joe FEARNEHOUGH |

Medlemsstat

Företrädare för

Ledamot

Österrike

Regeringen

Ordinarie

Alfred HALLER

Regeringen

Ordinarie

Michael FÖRSCHNER

Regeringen

Suppleant

Ulrike REBHANDL

Arbetsgivarna

Ordinarie

Maria KAUN

Arbetsgivarna

Ordinarie

Wolfgang TRITREMMEL

Arbetsgivarna

Suppleant

Christa SCHWENG

Fackförening

Ordinarie

Silvia HOFBAUER

Fackförening

Ordinarie

Franz FRIEHS

Fackförening

Suppleant

Ludwig ROITHINGER

Belgien

Regeringen

Ordinarie

Dominik ROLAND

Regeringen

Ordinarie

Maryse CHABEAU

Regeringen

Suppleant

Annemie PERNOT

Arbetsgivarna

Ordinarie

Sonja KOHNENMERGEN

Arbetsgivarna

Ordinarie

Robrecht BOTHUYNE

Arbetsgivarna

Suppleant

Werner ABELHAUSEN

Fackförening

Ordinarie

Ann WOUTERS

Fackförening

Ordinarie

Hervé DECUYPER

Fackförening

Suppleant

Vera DOS SANTOS COSTA

Cypern

Regeringen

Ordinarie

Ioannis MODITIS

Regeringen

Ordinarie

Alexandros ALEXANDROU

Regeringen

Suppleant

Georgios HORRATAS

Arbetsgivarna

Ordinarie

Georgios PANTELIDES

Arbetsgivarna

Ordinarie

Emilios MICHAEL

Arbetsgivarna

Suppleant

Michael ANTONIOU

Fackförening

Ordinarie

Nikos MOISEOS

Fackförening

Ordinarie

Andreas PAVLIKAS

Fackförening

Suppleant

Diomedes DIOMEDOUS

Tjeckien

Regeringen

Ordinarie

Frantisek KONICEK

Regeringen

Ordinarie

Iva SOLCOVA

Regeringen

Suppleant

Thomas KUCHTÍK

Arbetsgivarna

Ordinarie

Jiri KOHOUTEK

Arbetsgivarna

Ordinarie

Jiri SVOBODA

Arbetsgivarna

Suppleant

Vladimira DRBALOVA

Fackförening

Ordinarie

Zdenek MALEK

Fackförening

Ordinarie

Pavel JANICKO

Fackförening

Suppleant

Hana MALKOVA

Danmark

Regeringen

Ordinarie

Marina NØRLYNG

Regeringen

Ordinarie

Allan PHILIPS

Regeringen

Suppleant

Henning ERIKSEN

Arbetsgivarna

Ordinarie

Lise SKANTING

Arbetsgivarna

Ordinarie

Henning GADE

Arbetsgivarna

Suppleant

Jørgen BANG PETERSEN

Fackförening

Ordinarie

Kim KNUDSEN

Fackförening

Ordinarie

Lisbeth WILSTER

Fackförening

Suppleant

Tyge GROES

Estland

Regeringen

Ordinarie

Kertu SAKS

Regeringen

Ordinarie

Annemari PÄLL

Regeringen

Suppleant

Merlin ORGLA

Arbetsgivarna

Ordinarie

Eve PÄÄRENDSON

Arbetsgivarna

Ordinarie

Aire MILL

Arbetsgivarna

Suppleant

Ruta KRUUDA

Fackförening

Ordinarie

Harri TALIGA

Fackförening

Ordinarie

Mare VIIES

Fackförening

Suppleant

Liina CARR

Frankrike

Regeringen

Ordinarie

Bertrand GAUDIN

Regeringen

Ordinarie

Jean-François CHEVALLERAU

Regeringen

Suppleant

Stéphane SAUREL

Arbetsgivarna

Ordinarie

François TRAISNEL

Arbetsgivarna

Ordinarie

Philippe GARZON

Arbetsgivarna

Suppleant

Alexandra DENIS

Fackförening

Ordinarie

Marie-France BOUTROUE

Fackförening

Ordinarie

Huguette BRUNEL

Fackförening

Suppleant

Jean-Jacques DANIS

Tyskland

Regeringen

Ordinarie

Günter WINKLER

Regeringen

Ordinarie

Inken KLASSEN

Regeringen

Suppleant

Christian KONOW

Arbetsgivarna

Ordinarie

Alexandra-Friederike Prinzessin zu SCHOENAICH-CAROLATH

Arbetsgivarna

Ordinarie

Ilka HOUBEN

Arbetsgivarna

Suppleant

Alexandra HÖRDER

Fackförening

Ordinarie

Inge KAUFMANN

Fackförening

Ordinarie

Jochen LAUX

Fackförening

Suppleant

Ingo KOLF

Grekland

Regeringen

Ordinarie

Anna DALAPORTA

Regeringen

Ordinarie

Konstantinos MAGAS

Regeringen

Suppleant

Ourania ANTHOPOULOU

Arbetsgivarna

Ordinarie

Labros PAPAIOANNOU

Arbetsgivarna

Ordinarie

Petros GIANNOULOPOULOS

Arbetsgivarna

Suppleant

Ioanna PAPAYANNI

Fackförening

Ordinarie

Dimitris TSOUKALAS

Fackförening

Ordinarie

Panagiotis POLYMENAKOS

Fackförening

Suppleant

Vassilis PAPADOGAMBROS

Ungern

Regeringen

Ordinarie

Judit RÓZSA

Regeringen

Ordinarie

Renáta TÓTH

Regeringen

Suppleant

Erzsébet BUDAVÁRI

Arbetsgivarna

Ordinarie

Antal CSUPORT

Arbetsgivarna

Ordinarie

István WIMMER

Arbetsgivarna

Suppleant

László KRISÁN

Fackförening

Ordinarie

Erzsébet HANTI

Fackförening

Ordinarie

László KOZÁK

Fackförening

Suppleant

Edit PINK

Irland

Regeringen

Ordinarie

William PARNELL

Regeringen

Ordinarie

John HUGHES

Regeringen

Suppleant

Eamonn BALMER

Arbetsgivarna

Ordinarie

Maria CRONIN

Arbetsgivarna

Ordinarie

Heidi LOUGHEED

Arbetsgivarna

Suppleant

Arthur FORBES

Fackförening

Ordinarie

Dan MURPHY

Fackförening

Ordinarie

Noirin GREENE

Fackförening

Suppleant

Jim DORNEY

Italien

Regeringen

Ordinarie

Aviana BULGARELLI

Regeringen

Ordinarie

Silvana AMADORI

Regeringen

Suppleant

Alessandra TOMAI

Arbetsgivarna

Ordinarie

Claudio GENTILI

Arbetsgivarna

Ordinarie

Eleonora PISICCHIO

Arbetsgivarna

Suppleant

MSilvia CIUFFINI

Fackförening

Ordinarie

Graziano TRERÈ

Fackförening

Ordinarie

Roberto PETTENELLO

Fackförening

Suppleant

Maria Antonietta TIMI

Lettland

Regeringen

Ordinarie

Andžs ŪBELIS

Regeringen

Ordinarie

Elita MILČA

Regeringen

Suppleant

Inta GEIBA

Arbetsgivarna

Ordinarie

Elina EGLE

Arbetsgivarna

Ordinarie

Daiga ERMSONE

Arbetsgivarna

Suppleant

Anita NIPĀNE

Fackförening

Ordinarie

Pēteris KRĪGERS

Fackförening

Ordinarie

Iveta OZOLA

Fackförening

Suppleant

Irina HOMKO

Litauen

Regeringen

Ordinarie

Nijolė MACKEVIČIENĖ

Regeringen

Ordinarie

Jekaterina ŠARMAVIČIENĖ

Regeringen

Suppleant

Aurimas MORKŪNAS

Arbetsgivarna

Ordinarie

Egidijus KASELIS

Arbetsgivarna

Ordinarie

Vaidotas LEVICKAS

Arbetsgivarna

Suppleant

Laura SIRVYDIENĖ

Fackförening

Ordinarie

Daiva KVĖDARAITĖ

Fackförening

Ordinarie

Irena PETRAITIENĖ

Fackförening

Suppleant

Janina ŠVEDIENĖ

Luxemburg

Regeringen

Ordinarie

Maryse FISCH

Regeringen

Ordinarie

Jeannot BERG

Regeringen

Suppleant

Chantal FANDEL

Arbetsgivarna

Ordinarie

François ENGELS

Arbetsgivarna

Ordinarie

Romain LANNERS

Arbetsgivarna

Suppleant

Christiane BERTRAND-SCHAUL

Fackförening

Ordinarie

René PIZZAFERRI

Fackförening

Ordinarie

Roby SCHADECK

Fackförening

Suppleant

Viviane GOERGEN

Malta

Regeringen

Ordinarie

Edward GRIMA BALDACCHINO

Regeringen

Ordinarie

Alison SCERRI

Regeringen

Suppleant

Sue VELLA

Arbetsgivarna

Ordinarie

Vincent FARRUGIA

Arbetsgivarna

Ordinarie

Joseph FARRUGIA

Arbetsgivarna

Suppleant

John SCICLUNA

Fackförening

Ordinarie

Emmanuel MICALLEF

Fackförening

Ordinarie

William PORTELLI

Fackförening

Suppleant

Charles MAGRO

Nederländerna

Regeringen

Ordinarie

Louis GEELHOED

Regeringen

Ordinarie

Korrie LOUWES

Regeringen

Suppleant

Vanessa MONFILS

Arbetsgivarna

Ordinarie

Hans KOOLE

Arbetsgivarna

Ordinarie

André VAN DER LEEST

Arbetsgivarna

Suppleant

L. M. VAN HOOGSTRATEN-VAN EMBDEN ANDRES

Fackförening

Ordinarie

Arjan PLOEGMAKERS

Fackförening

Ordinarie

R.C. ROELOFSE

Polen

Regeringen

Ordinarie

Adriana NIEDOSZEWSKA

Regeringen

Ordinarie

Piotr STRONKOWSKI

Regeringen

Suppleant

Anna MICKIEWICZ

Arbetsgivarna

Ordinarie

Andrzej JANKOWSKI

Arbetsgivarna

Ordinarie

Wiesław SINKIEWICZ

Arbetsgivarna

Suppleant

Magda KOPCZYNSKA

Fackförening

Ordinarie

Katarzyna SOSNOWSKA

Fackförening

Ordinarie

Michał MENES

Fackförening

Suppleant

Agata BARANOWSKA-GRYCUK

Portugal

Regeringen

Ordinarie

António VALADAS DA SILVA

Regeringen

Ordinarie

Luís COSTA

Regeringen

Suppleant

José REALINHO DE MATOS

Arbetsgivarna

Ordinarie

Clara GUERREIRO

Arbetsgivarna

Ordinarie

Helena LEAL

Arbetsgivarna

Suppleant

António ABRANTES

Fackförening

Ordinarie

Eugénio Óscar GARCIA DA ROSA

Fackförening

Ordinarie

Maria Leonor MALTEZ PARREIRA CORTEZ DOS SANTOS

Fackförening

Suppleant

Ana Paula MATA BERNARDO

Spanien

Regeringen

Ordinarie

Carlos TORTUERO MARTIN

Regeringen

Ordinarie

Gonzalo GÓMEZ DE VILLALOBOS

Regeringen

Suppleant

Miguel COLINA ROBLEDO

Arbetsgivarna

Ordinarie

José Isaías RODRIGUEZ GARCIA CARO

Arbetsgivarna

Ordinarie

Begoña MORTON

Arbetsgivarna

Suppleant

Ana BELTRÁN BLÁSQUEZ

Fackförening

Ordinarie

Ana HERMOSO

Fackförening

Ordinarie

Luis GALIANO RÁBAGO

Fackförening

Suppleant

Laura GONZÁLEZ DE TXABARRI

Slovakien

Regeringen

Ordinarie

Andrea KOSTOLNÁ

Regeringen

Ordinarie

Ivan HROMADA

Regeringen

Suppleant

Anna NOGOVÁ

Arbetsgivarna

Ordinarie

Peter MASARYK

Arbetsgivarna

Ordinarie

Daniel HRDINA

Arbetsgivarna

Suppleant

Viola KROMEROVÁ

Fackförening

Ordinarie

Jozefa ŠVIRECOVÁ

Fackförening

Ordinarie

Milan BUŠO

Fackförening

Suppleant

Margita ANČICOVÁ

Slovenien

Regeringen

Ordinarie

Staša BALOH PLAHUTNIK

Regeringen

Ordinarie

Nastja STERGAR

Regeringen

Suppleant

...

Arbetsgivarna

Ordinarie

Janja MEGLIČ

Arbetsgivarna

Ordinarie

Nina GLOBOČNIK

Arbetsgivarna

Suppleant

Sonja SPOLJARIČ

Fackförening

Ordinarie

Jure SNOJ

Fackförening

Ordinarie

Stane KOŠIR

Fackförening

Suppleant

Jurij AHAČIČ

Finland

Regeringen

Ordinarie

Pertti TOIVONEN

Regeringen

Ordinarie

Merja NIEMI

Regeringen

Suppleant

Eeva-Liisa KOIVUNEVA

Arbetsgivarna

Ordinarie

Riitta WÄRN

Arbetsgivarna

Ordinarie

Heikki SUOMALAINEN

Arbetsgivarna

Suppleant

Jukka AHTELA

Fackförening

Ordinarie

Eine MIKKONEN

Fackförening

Ordinarie

Mervi HUUSKONEN

Fackförening

Suppleant

Heikki LIEDE

Sverige

Regeringen

Ordinarie

Mari MILD

Regeringen

Ordinarie

Ingmar PAULSSON

Regeringen

Suppleant

Lars STENSTRÖM

Arbetsgivarna

Ordinarie

Gunilla SAHLIN

Arbetsgivarna

Ordinarie

Torgny LJUNGQVIST

Arbetsgivarna

Suppleant

Vivi JACOBSON LIBIETIS

Fackförening

Ordinarie

Thomas FREDEN

Fackförening

Ordinarie

Erika KJELLSTRAND

Fackförening

Suppleant

Charlotta KRAFFT

Förenade kungariket

Regeringen

Ordinarie

Gordon PURSGLOVE

Regeringen

Ordinarie

Ken LAMBERT

Regeringen

Suppleant

Tim FIGURES

Arbetsgivarna

Ordinarie

Anthony THOMPSON

Arbetsgivarna

Ordinarie

Martin MORTON

Arbetsgivarna

Suppleant

Anne LINDSAY

Fackförening

Ordinarie

Alan MANNING

Fackförening

Ordinarie

Liz SMITH

Fackförening

Suppleant

Joe FEARNEHOUGH

---

Kommissionen

| 12.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 252/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 252/9

---

Eurons växelkurs (1)

11 oktober 2005

(2005/C 252/02)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2022 |
| JPY | japansk yen | 137,22 |
| DKK | dansk krona | 7,4622 |
| GBP | pund sterling | 0,6865 |
| SEK | svensk krona | 9,3353 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5474 |
| ISK | isländsk krona | 73,71 |
| NOK | norsk krona | 7,845 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9555 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5731 |
| CZK | tjeckisk koruna | 29,54 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 249,96 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6968 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,875 |
| RON | rumänsk leu | 3,5872 |
| SIT | slovensk tolar | 239,52 |
| SKK | slovakisk koruna | 38,767 |
| TRY | turkisk lira | 1,6207 |
| AUD | australisk dollar | 1,5929 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4203 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,3258 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7318 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0298 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 249,69 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,8378 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,7233 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3805 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 106,15 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5342 |
| PHP | filippinsk peso | 67,083 |
| RUB | rysk rubel | 34,337 |
| THB | thailändsk baht | 49,162 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2022

JPY

japansk yen

137,22

DKK

dansk krona

7,4622

GBP

pund sterling

0,6865

SEK

svensk krona

9,3353

CHF

schweizisk franc

1,5474

ISK

isländsk krona

73,71

NOK

norsk krona

7,845

BGN

bulgarisk lev

1,9555

CYP

cypriotiskt pund

0,5731

CZK

tjeckisk koruna

29,54

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

249,96

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6968

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,875

RON

rumänsk leu

3,5872

SIT

slovensk tolar

239,52

SKK

slovakisk koruna

38,767

TRY

turkisk lira

1,6207

AUD

australisk dollar

1,5929

CAD

kanadensisk dollar

1,4203

HKD

Hongkongdollar

9,3258

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7318

SGD

singaporiansk dollar

2,0298

KRW

sydkoreansk won

1 249,69

ZAR

sydafrikansk rand

7,8378

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,7233

HRK

kroatisk kuna

7,3805

IDR

indonesisk rupiah

12 106,15

MYR

malaysisk ringgit

4,5342

PHP

filippinsk peso

67,083

RUB

rysk rubel

34,337

THB

thailändsk baht

49,162

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 12.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 252/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 252/10

---

STATLIGT STÖD – ITALIEN

Statligt stöd C 61/2003 (f.d. NN 42/2001) – Legge Aeronautica n. 808/85 – Utvidgning av förfarandet

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2005/C 252/03)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 22 juni 2005, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att utvidga det förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd som inleddes genom beslut C(2003) 3374 slutlig av den 1 oktober 2003, offentliggjort i EUT C 16, 22.1.2004, s. 2.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på det stöd för vilket kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| GD Konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| BE-1000 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

GD Konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

BE-1000 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Uppge ärendets namn och nummer vid all korrespondens.

Synpunkterna kommer att meddelas de italienska myndigheterna. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING AV SKRIVELSEN TILL DEN ITALIENSKA STATEN

Italien anmälde den 20 oktober 1984 lag 808/85 av den 4 december 1985”Interventi per lo sviluppo e l'accrescimento di competitività delle industrie operanti nel settore aeronautico” (nedan kallad lag 808/85) till kommissionen, som godkände den enligt reglerna om statligt stöd den 14 maj 1986.

Enligt lag 808/85 kan staten finansiera en del av kostnaderna för projekt om forskning och utveckling som italienska företag genomför inom luftfartssektorn. Finansieringen erbjuds i form av lån där reglerna för återbetalning fastställs från fall till fall.

När kommissionen godkände lag 808/85 påminde den de italienska myndigheterna om skyldigheten att i enlighet med reglerna om statligt stöd anmäla individuella stöd på stora belopp för att få ett förhandsgodkännande från kommissionen.

Sedan lag 808/85 trädde i kraft har inget enskilt ärende som omfattar ett stort belopp anmälts till kommissionen. De italienska myndigheterna erkände, efter ett klagomål som kommissionen tog emot under år 2000 avseende detta, att 13 individuella stöd på stora belopp som beviljats genom tillämpning av lag 808/85 inte hade anmälts till kommissionen.

Kommissionen bedömde dessa ärenden och drog den 1 oktober 2003 slutsatsen att den inte hade några invändningar avseende förenligheten med den gemensamma marknaden vad gällde sju av de 13 ärendena och att allvarliga tvivel förelåg vad gällde förenligheten för resterande sex ärenden Kommissionen inledde förfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget avseende dessa sex ärenden (1).

Den slutsats som drogs grundades på antagandet att de lån som beviljats enligt lag 808/85 inte påfördes ränta, men att lånebeloppet alltid skulle återbetalas i sin helhet. [...] (2).

Under loppet av förfarandet inkom Frankrike och en tredje part, som önskar behålla sin anonymitet, med synpunkter som inte bara omfattade tillämpningen av förfarandet med de sex ärendena, utan hela tillämpningen av lag 808/85.

Enligt dessa tredje parter återbetalades inte alltid hela beloppet för de lån som beviljades enligt lag 808/85. I praktiken är återbetalningsskyldigheten för lånebeloppet kopplad till försäljningen. Vidare påstod också parterna att Italien skulle ha underlåtit att anmäla fler individuella stöd på stora belopp än de 13 ärenden som landet tidigare erkänt till kommissionen.

De berörda tredje parterna lämnade dokument som stöd för sina påståenden. Kommissionen hittade också andra dokument. När de italienska myndigheterna fick en förfrågan om detta nekade de till påståendena från de berörda parterna.

På begäran från kommissionen lämnade de italienska myndigheterna utdrag ur den rättsliga grunden för beviljandet av lånen avseende de sex ärenden som granskades i enlighet med förfarandet. Dessa utdrag var alltför ofullständiga för att ge kommissionen möjlighet att inta en slutlig ståndpunkt om återbetalningsskyldigheten av lånebeloppet för ärendena i fråga. De italienska myndigheterna vägrade att lämna den fullständiga texten till den rättsliga grunden av orsaker som rörde nationella säkerhetsintressen.

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det föreligger allvarliga tvivel vad gäller de exakta bestämmelserna om återbetalning av de lånebelopp som beviljats enligt lag 808/85. Dessa bestämmelser har betydande effekter på stödens förenlighet, eftersom bruttobidragsekvivalenten för ett lån är större om lånebeloppet inte behöver återbetalas än om man bara bortser från räntorna. Bruttobidragsekvivalenten är avgörande för att fastställa stödnivån, som i sin tur är är avgörande för att besluta om ett stöd till forskning och utveckling uppfyller villkoren i gemenskapens rambestämmelser om statligt stöd till forskning och utveckling (3).

Kommissionen drog också slutsatsen att det förelåg allvarliga tvivel om att det kunde förekomma ytterligare individuella stöd på stora belopp som inte hade anmälts, utöver de 13 som redan erkänts.

Dessa nya tvivel sträcker sig utöver det förfarande som inleddes den 1 oktober 2003, inte bara för att de rör frågor som inte omfattades av detta förfarande, utan också för att de inte är begränsade till de sex ärendena i fråga.

Med beaktande av vad som sägs ovan har kommissionen fattat beslut om att utvidga förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget till att omfatta tvivel avseende bestämmelserna om återbetalning av lånebeloppen och eventuell underlåtelse att anmäla individuella stöd på stora belopp samt att utvidga räckvidden för dessa tvivel till att omfatta hela tillämpningen av lag 808/85. Utvidgningen begränsas dock till tillämpningar av lag 808/85 på det civilrättsliga området.

Enligt artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren.

SKRIVELSEN

«La Commissione informa l'Italia che dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sulla misura in oggetto e sulla base delle indagini da essa svolte, ha deciso di estendere l'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE avviato con decisione C(2003)3374 def. dell'1.10.2003.

I.   IL PROCEDIMENTO

| 1. | L'1.10.2003 la Commissione ha avviato il procedimento di indagine formale (di seguito: ’il procedimento di indagine originario’) nei confronti di sei casi di aiuto di importo elevato a favore di progetti di Ricerca e sviluppo (di seguito: ’R&S’) che non erano stati notificati dall'Italia. |
| --- | --- |

1.

L'1.10.2003 la Commissione ha avviato il procedimento di indagine formale (di seguito: ’il procedimento di indagine originario’) nei confronti di sei casi di aiuto di importo elevato a favore di progetti di Ricerca e sviluppo (di seguito: ’R&S’) che non erano stati notificati dall'Italia.

| 2. | Per le fasi procedurali precedenti la succitata decisione della Commissione dell'1.10.2003, si rinvia alla sezione 1 di detta decisione. |
| --- | --- |

2.

Per le fasi procedurali precedenti la succitata decisione della Commissione dell'1.10.2003, si rinvia alla sezione 1 di detta decisione.

| 3. | Il 22.1.2004 la decisione di avviare il procedimento di indagine formale è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
   (4). |
| --- | --- |

3.

Il 22.1.2004 la decisione di avviare il procedimento di indagine formale è stata pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
   (4).

| 4. | Con lettera del 3.2.2004, registrata dalla Commissione il 4.2.2004, l'Italia ha presentato le sue osservazioni sul procedimento avviato. |
| --- | --- |

4.

Con lettera del 3.2.2004, registrata dalla Commissione il 4.2.2004, l'Italia ha presentato le sue osservazioni sul procedimento avviato.

| 5. | Con lettera del 20.2.2004, registrata dalla Commissione lo stesso giorno, la Francia ha inviato osservazioni in merito. |
| --- | --- |

5.

Con lettera del 20.2.2004, registrata dalla Commissione lo stesso giorno, la Francia ha inviato osservazioni in merito.

| 6. | Con lettera del 20.2.2004, registrata dalla Commissione il 23.2.2004, Finmeccanica ha inviato osservazioni sul procedimento di indagine originario. |
| --- | --- |

6.

Con lettera del 20.2.2004, registrata dalla Commissione il 23.2.2004, Finmeccanica ha inviato osservazioni sul procedimento di indagine originario.

| 7. | Con lettera del 18.2.2004, registrata dalla Commissione il 23.2.2004, l'Italia ha presentato una versione emendata delle sue osservazioni sul procedimento di indagine originario. |
| --- | --- |

7.

Con lettera del 18.2.2004, registrata dalla Commissione il 23.2.2004, l'Italia ha presentato una versione emendata delle sue osservazioni sul procedimento di indagine originario.

| 8. | Con lettera del 23.2.2004, registrata dalla Commissione lo stesso giorno, un terzo interessato che intendeva rimanere anonimo (in prosieguo ’il terzo interessato anonimo’) ha presentato osservazioni sul procedimento di indagine originario. |
| --- | --- |

8.

Con lettera del 23.2.2004, registrata dalla Commissione lo stesso giorno, un terzo interessato che intendeva rimanere anonimo (in prosieguo ’il terzo interessato anonimo’) ha presentato osservazioni sul procedimento di indagine originario.

| 9. | Con lettera D/52115 del 22.3.2004, le osservazioni pervenute alla Commissione sono state trasmesse all'Italia. |
| --- | --- |

9.

Con lettera D/52115 del 22.3.2004, le osservazioni pervenute alla Commissione sono state trasmesse all'Italia.

| 10. | Con lettera del 26.5.2004, registrata dalla Commissione il 28.5.2004, l'Italia ha replicato alle succitate osservazioni. |
| --- | --- |

10.

Con lettera del 26.5.2004, registrata dalla Commissione il 28.5.2004, l'Italia ha replicato alle succitate osservazioni.

| 11. | Con lettera dell'1.7.2004, registrata dalla Commissione il 6.7.2004, il terzo interessato anonimo ha fornito ulteriori informazioni concernenti l'applicazione della Legge n. 808 del 4 dicembre 1985, ’Interventi per lo sviluppo e l'accrescimento di competitività delle industrie operanti nel settore aeronautico’ (in prosieguo la Legge n. 808/85 oppure ’la legge’) legge che costituisce la base giuridica dei sei casi interessati dal procedimento di indagine originario. |
| --- | --- |

11.

Con lettera dell'1.7.2004, registrata dalla Commissione il 6.7.2004, il terzo interessato anonimo ha fornito ulteriori informazioni concernenti l'applicazione della Legge n. 808 del 4 dicembre 1985, ’Interventi per lo sviluppo e l'accrescimento di competitività delle industrie operanti nel settore aeronautico’ (in prosieguo la Legge n. 808/85 oppure ’la legge’) legge che costituisce la base giuridica dei sei casi interessati dal procedimento di indagine originario.

| 12. | Con lettera del 3.8.2004, registrata dalla Commissione il 4.8.2004, l'Italia ha fornito ulteriori informazioni sulla Legge n. 808/85 e sull'applicazione della stessa ai casi in esame nell'ambito del procedimento di indagine originario. |
| --- | --- |

12.

Con lettera del 3.8.2004, registrata dalla Commissione il 4.8.2004, l'Italia ha fornito ulteriori informazioni sulla Legge n. 808/85 e sull'applicazione della stessa ai casi in esame nell'ambito del procedimento di indagine originario.

| 13. | Con lettera del 19.8.2004, registrata dalla Commissione il 20.8.2004, il terzo interessato anonimo ha inviato ulteriori informazioni sulla Legge n. 808/85 e sull'applicazione della stessa a casi singoli. |
| --- | --- |

13.

Con lettera del 19.8.2004, registrata dalla Commissione il 20.8.2004, il terzo interessato anonimo ha inviato ulteriori informazioni sulla Legge n. 808/85 e sull'applicazione della stessa a casi singoli.

| 14. | Con lettera D/56489 del 13.9.2004, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni sui casi in esame nell'ambito del procedimento di indagine originario. |
| --- | --- |

14.

Con lettera D/56489 del 13.9.2004, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni sui casi in esame nell'ambito del procedimento di indagine originario.

| 15. | Con lettera del 20.9.2004, registrata dalla Commissione il 22.9.2004, il terzo interessato anonimo ha fornito ulteriori informazioni sulla Legge n. 808/85 e sull'applicazione della stessa a casi singoli. |
| --- | --- |

15.

Con lettera del 20.9.2004, registrata dalla Commissione il 22.9.2004, il terzo interessato anonimo ha fornito ulteriori informazioni sulla Legge n. 808/85 e sull'applicazione della stessa a casi singoli.

| 16. | Con lettera del 30.9.2004, registrata dalla Commissione l'1.10.2004, l'Italia ha risposto alla succitata lettera della Commissione D/56489 del 13.9.2004. |
| --- | --- |

16.

Con lettera del 30.9.2004, registrata dalla Commissione l'1.10.2004, l'Italia ha risposto alla succitata lettera della Commissione D/56489 del 13.9.2004.

| 17. | Con lettera D/57276 del 12.10.2004, la Commissione ha avvertito l'Italia che riteneva che avesse fornito risposte incomplete alla sua lettera D/56489 del 13.9.2004. La Commissione ha fatto presente all'Italia la sua richiesta, precisando che in caso di mancata risposta o di risposta incompleta, avrebbe ingiunto al governo italiano di fornire informazioni ai sensi dell'articolo 10, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (5) (in prosieguo ’il regolamento di procedura’). |
| --- | --- |

17.

Con lettera D/57276 del 12.10.2004, la Commissione ha avvertito l'Italia che riteneva che avesse fornito risposte incomplete alla sua lettera D/56489 del 13.9.2004. La Commissione ha fatto presente all'Italia la sua richiesta, precisando che in caso di mancata risposta o di risposta incompleta, avrebbe ingiunto al governo italiano di fornire informazioni ai sensi dell'articolo 10, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (5) (in prosieguo ’il regolamento di procedura’).

| 18. | Con lettera del 15.10.2004, registrata dalla Commissione lo stesso giorno e con lettera del 22.10.2004, registrata dalla Commissione il 25.10.2004, l'Italia ha risposto alla succitata lettera della Commissione D/57276 del 12.10.2004. |
| --- | --- |

18.

Con lettera del 15.10.2004, registrata dalla Commissione lo stesso giorno e con lettera del 22.10.2004, registrata dalla Commissione il 25.10.2004, l'Italia ha risposto alla succitata lettera della Commissione D/57276 del 12.10.2004.

| 19. | Il 10.12.2004 la Commissione ha deciso di ingiungere all'Italia di fornire informazioni (6) ed ha richiesto una risposta completa agli interrogativi sollevati nella succitata lettera D/56489 del 13.9.2004. La decisione è stata notificata all'Italia il 13.12.2004, con lettera n. C(2004)5009 del 10.12.2004. |
| --- | --- |

19.

Il 10.12.2004 la Commissione ha deciso di ingiungere all'Italia di fornire informazioni (6) ed ha richiesto una risposta completa agli interrogativi sollevati nella succitata lettera D/56489 del 13.9.2004. La decisione è stata notificata all'Italia il 13.12.2004, con lettera n. C(2004)5009 del 10.12.2004.

| 20. | Con lettera del 23.12.2004, registrata dalla Commissione lo stesso giorno, l'Italia ha chiesto una proroga del termine fissato per rispondere all'ingiunzione di inviare informazioni. La proroga è stata concessa con lettera D/50036 del 5.1.2005. |
| --- | --- |

20.

Con lettera del 23.12.2004, registrata dalla Commissione lo stesso giorno, l'Italia ha chiesto una proroga del termine fissato per rispondere all'ingiunzione di inviare informazioni. La proroga è stata concessa con lettera D/50036 del 5.1.2005.

| 21. | Con lettera del 19.1.2005, registrata dalla Commissione il 21.1.2005, l'Italia ha risposto all'ingiunzione di fornire informazioni. |
| --- | --- |

21.

Con lettera del 19.1.2005, registrata dalla Commissione il 21.1.2005, l'Italia ha risposto all'ingiunzione di fornire informazioni.

| 22. | Con lettera del 10.3.2005, registrata dalla Commissione il 14.3.2005, l'Italia ha inviato un complemento di informazioni alla sua risposta all'ingiunzione di fornire informazioni. |
| --- | --- |

22.

Con lettera del 10.3.2005, registrata dalla Commissione il 14.3.2005, l'Italia ha inviato un complemento di informazioni alla sua risposta all'ingiunzione di fornire informazioni.

II.   DESCRIZIONE DELL'AIUTO

2.1.   Il regime — Legge n. 808/85

| 23. | La Legge n. 808/85 era stata notificata alla Commissione ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3 (7), del trattato CE con lettera del 20.10.1984. |
| --- | --- |

23.

La Legge n. 808/85 era stata notificata alla Commissione ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3 (7), del trattato CE con lettera del 20.10.1984.

| 24. | La legge prevedeva tre tipi di possibili interventi da parte dello Stato a favore di società del settore aeronautico. Dei tre tipi di intervento, ne sussiste soltanto uno risalente a quell'epoca e forma oggetto della presente decisione, più precisamente gli interventi disciplinati dall'articolo 3, lettera a) della legge. |
| --- | --- |

24.

La legge prevedeva tre tipi di possibili interventi da parte dello Stato a favore di società del settore aeronautico. Dei tre tipi di intervento, ne sussiste soltanto uno risalente a quell'epoca e forma oggetto della presente decisione, più precisamente gli interventi disciplinati dall'articolo 3, lettera a) della legge.

| 25. | Tali interventi consistono nel finanziamento da parte dello Stato di una parte dei costi dei progetti di Ricerca e sviluppo realizzati da società italiane in collaborazione con società straniere nel settore aeronautico. |
| --- | --- |

25.

Tali interventi consistono nel finanziamento da parte dello Stato di una parte dei costi dei progetti di Ricerca e sviluppo realizzati da società italiane in collaborazione con società straniere nel settore aeronautico.

| 26. | La Legge n. 808/85 stabilisce che i finanziamenti dello Stato devono essere restituiti mediante quote sul ricavato della vendita dei prodotti oggetto del programma [...] determinate in relazione ai previsti risultati commerciali ed economici. La legge stabilisce inoltre che dette modalità saranno fissate dalla disciplina di attuazione. |
| --- | --- |

26.

La Legge n. 808/85 stabilisce che i finanziamenti dello Stato devono essere restituiti mediante quote sul ricavato della vendita dei prodotti oggetto del programma [...] determinate in relazione ai previsti risultati commerciali ed economici. La legge stabilisce inoltre che dette modalità saranno fissate dalla disciplina di attuazione.

| 27. | La Legge, quale notificata alla Commissione, prevedeva una dotazione di 690 miliardi di ITL per detti interventi, da spendere nel periodo 1985-1989. |
| --- | --- |

27.

La Legge, quale notificata alla Commissione, prevedeva una dotazione di 690 miliardi di ITL per detti interventi, da spendere nel periodo 1985-1989.

| 28. | La legge era stata autorizzata dalla Commissione, con lettera del 14.5.1986 (8), a titolo di aiuto di Stato compatibile con il trattato CE. Nella lettera la Commissione prendeva atto del fatto che le modalità esatte del finanziamento pubblico, in particolare per quanto riguarda i rimborsi, sarebbero state fissate successivamente per ciascun progetto specifico. Essa faceva presente alle autorità italiane che la disciplina, che all'epoca era appena stata adottata, degli aiuti di Stato per la Ricerca e sviluppo (9) prevedeva la notifica individuale alla Commissione di aiuti alla Ricerca e sviluppo concessi nel quadro di regimi di aiuti di Stato autorizzati a favore di progetti di costo superiore a 20 milioni di ECU. |
| --- | --- |

28.

La legge era stata autorizzata dalla Commissione, con lettera del 14.5.1986 (8), a titolo di aiuto di Stato compatibile con il trattato CE. Nella lettera la Commissione prendeva atto del fatto che le modalità esatte del finanziamento pubblico, in particolare per quanto riguarda i rimborsi, sarebbero state fissate successivamente per ciascun progetto specifico. Essa faceva presente alle autorità italiane che la disciplina, che all'epoca era appena stata adottata, degli aiuti di Stato per la Ricerca e sviluppo (9) prevedeva la notifica individuale alla Commissione di aiuti alla Ricerca e sviluppo concessi nel quadro di regimi di aiuti di Stato autorizzati a favore di progetti di costo superiore a 20 milioni di ECU.

| 29. | Le autorità italiane non hanno mai notificato alla Commissione ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE casi singoli di applicazione della legge. |
| --- | --- |

29.

Le autorità italiane non hanno mai notificato alla Commissione ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE casi singoli di applicazione della legge.

| 30. | La legge originariamente notificata è stata rifinanziata varie volte dopo il 1989, ma nessun rifinanziamento è stato notificato alla Commissione ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE. |
| --- | --- |

30.

La legge originariamente notificata è stata rifinanziata varie volte dopo il 1989, ma nessun rifinanziamento è stato notificato alla Commissione ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE.

| 31. | Dopo l'entrata in vigore dell'attuale disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla Ricerca e sviluppo (10), le autorità italiane, con lettera datata 27.3.1996 (A/32247), hanno accettato le misure utili proposte dalla Commissione in tale disciplina, riguardanti l'obbligo di notifica di tutti i progetti individuali di ricerca che superano il costo di 25 milioni di ECU e per i quali viene proposta la concessione di aiuti di equivalente sovvenzione lorda superiore a 5 milioni di euro. |
| --- | --- |

31.

Dopo l'entrata in vigore dell'attuale disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla Ricerca e sviluppo (10), le autorità italiane, con lettera datata 27.3.1996 (A/32247), hanno accettato le misure utili proposte dalla Commissione in tale disciplina, riguardanti l'obbligo di notifica di tutti i progetti individuali di ricerca che superano il costo di 25 milioni di ECU e per i quali viene proposta la concessione di aiuti di equivalente sovvenzione lorda superiore a 5 milioni di euro.

| 32. | Negli anni 2001-2002, tra la Commissione e le autorità italiane vi è stato uno scambio di corrispondenza (11) sul regime in questione allo scopo di modificare il regime per renderlo conforme ai criteri della succitata disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla Ricerca e sviluppo. |
| --- | --- |

32.

Negli anni 2001-2002, tra la Commissione e le autorità italiane vi è stato uno scambio di corrispondenza (11) sul regime in questione allo scopo di modificare il regime per renderlo conforme ai criteri della succitata disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla Ricerca e sviluppo.

| 33. | Lo scambio di corrispondenza aveva portato all'adozione da parte dell'Italia di un testo volto ad applicare i criteri di detta disciplina (12). In seguito all'invio alla Commissione di detto documento, in data 22.11.2002, la Commissione aveva chiuso il caso con lettera del 18.12.2002. |
| --- | --- |

33.

Lo scambio di corrispondenza aveva portato all'adozione da parte dell'Italia di un testo volto ad applicare i criteri di detta disciplina (12). In seguito all'invio alla Commissione di detto documento, in data 22.11.2002, la Commissione aveva chiuso il caso con lettera del 18.12.2002.

| 34. | Da notare che nel quadro di detta corrispondenza la Commissione si è riferita al regime di aiuti come aiuto esistente. |
| --- | --- |

34.

Da notare che nel quadro di detta corrispondenza la Commissione si è riferita al regime di aiuti come aiuto esistente.

2.2.   La denuncia originaria

| 35. | Il 19.10.1999 è pervenuta alla Commissione una denuncia concernente aiuti di Stato concessi illegalmente in base alla Legge n. 808/85. |
| --- | --- |

35.

Il 19.10.1999 è pervenuta alla Commissione una denuncia concernente aiuti di Stato concessi illegalmente in base alla Legge n. 808/85.

| 36. | Secondo il denunciante, l'Italia avrebbe concesso un certo numero di aiuti di Stato, ai sensi della Legge n. 808/85, al di là della soglia che fa scattare la notifica individuale, senza darne prima notifica alla Commissione. |
| --- | --- |

36.

Secondo il denunciante, l'Italia avrebbe concesso un certo numero di aiuti di Stato, ai sensi della Legge n. 808/85, al di là della soglia che fa scattare la notifica individuale, senza darne prima notifica alla Commissione.

| 37. | Dopo aver ricevuto una richiesta di informazioni dalla Commissione, le autorità italiane hanno informato la Commissione che tali aiuti erano effettivamente stati concessi. Secondo le autorità italiane si sarebbe trattato di tredici casi di aiuti singoli. Le autorità italiane hanno fornito l'elenco di questi tredici casi (in prosieguo ’i tredici casi’) nonché ragguagli sul loro contenuto. |
| --- | --- |

37.

Dopo aver ricevuto una richiesta di informazioni dalla Commissione, le autorità italiane hanno informato la Commissione che tali aiuti erano effettivamente stati concessi. Secondo le autorità italiane si sarebbe trattato di tredici casi di aiuti singoli. Le autorità italiane hanno fornito l'elenco di questi tredici casi (in prosieguo ’i tredici casi’) nonché ragguagli sul loro contenuto.

| 38. | Le autorità italiane hanno indicato che in ciascuno dei tredici casi l'aiuto era stato concesso sotto forma di prestito agevolato senza corresponsione di interessi. Tuttavia il capitale prestato doveva comunque essere restituito integralmente, secondo uno scadenzario prestabilito per ciascun caso singolo. Lo scadenzario è stato fornito. |
| --- | --- |

38.

Le autorità italiane hanno indicato che in ciascuno dei tredici casi l'aiuto era stato concesso sotto forma di prestito agevolato senza corresponsione di interessi. Tuttavia il capitale prestato doveva comunque essere restituito integralmente, secondo uno scadenzario prestabilito per ciascun caso singolo. Lo scadenzario è stato fornito.

| 39. | Le autorità italiane hanno calcolato l'equivalente sovvenzione lordo dei prestiti applicando il metodo indicato nell'allegato I, sezione 3, degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale (13). A tal fine avevano utilizzato il tasso di riferimento comunitario e il tasso di sconto applicabili all'Italia, maggiorati di un premio di rischio per tener conto del rischio sostenuto dai singoli progetti di Ricerca e sviluppo in questione. |
| --- | --- |

39.

Le autorità italiane hanno calcolato l'equivalente sovvenzione lordo dei prestiti applicando il metodo indicato nell'allegato I, sezione 3, degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale (13). A tal fine avevano utilizzato il tasso di riferimento comunitario e il tasso di sconto applicabili all'Italia, maggiorati di un premio di rischio per tener conto del rischio sostenuto dai singoli progetti di Ricerca e sviluppo in questione.

| 40. | La Commissione ha analizzato ciascuno dei tredici casi e, con decisione dell'1.10.2003 (14), ha concluso che:






  — | due aiuti singoli effettivamente non superavano le soglie richieste per la notifica individuale (15); |
| --- | --- | --- |

40.

La Commissione ha analizzato ciascuno dei tredici casi e, con decisione dell'1.10.2003 (14), ha concluso che:

—

due aiuti singoli effettivamente non superavano le soglie richieste per la notifica individuale (15);

| — | un aiuto singolo riguardava un progetto militare e quindi non doveva formare oggetto di esame da parte della Commissione; |
| --- | --- |

—

un aiuto singolo riguardava un progetto militare e quindi non doveva formare oggetto di esame da parte della Commissione;

| — | i quattro aiuti singoli, diversi dai tre succitati e che erano stati concessi prima del 17.2.1996, erano compatibili con i criteri fissati nella disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla ricerca e sviluppo in vigore all'epoca in cui erano stati accordati (16); |
| --- | --- |

—

i quattro aiuti singoli, diversi dai tre succitati e che erano stati concessi prima del 17.2.1996, erano compatibili con i criteri fissati nella disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla ricerca e sviluppo in vigore all'epoca in cui erano stati accordati (16);

| — | sussistevano dubbi quanto alla compatibilità degli altri sei aiuti singoli con la disciplina comunitaria attualmente in vigore per gli aiuti di Stato alla ricerca e sviluppo (17) (in prosieguo la disciplina R&S). Tali dubbi riguardavano, in particolare, le fasi di ricerca, le intensità di aiuto e l'effetto di incentivazione dell'aiuto. |
| --- | --- |

—

sussistevano dubbi quanto alla compatibilità degli altri sei aiuti singoli con la disciplina comunitaria attualmente in vigore per gli aiuti di Stato alla ricerca e sviluppo (17) (in prosieguo la disciplina R&S). Tali dubbi riguardavano, in particolare, le fasi di ricerca, le intensità di aiuto e l'effetto di incentivazione dell'aiuto.

| 41. | Ciò premesso la Commissione non aveva sollevato obiezioni rispetto ai primi sette aiuti singoli, mentre aveva avviato il procedimento di indagine formale ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE nei confronti degli ultimi sei (in prosieguo ’i sei casi’). |
| --- | --- |

41.

Ciò premesso la Commissione non aveva sollevato obiezioni rispetto ai primi sette aiuti singoli, mentre aveva avviato il procedimento di indagine formale ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE nei confronti degli ultimi sei (in prosieguo ’i sei casi’).

| 42. | Per giungere a tale conclusione la Commissione, nel suo ragionamento, si era sempre basata sulla presunzione che [...] (18) la forma degli aiuti come aiuto agevolato il cui capitale è sempre rimborsabile integralmente. Ciò significava, in particolare, che l'equivalente sovvenzione lordo poteva essere calcolato utilizzando il metodo di cui all'allegato I, sezione 3, degli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale. |
| --- | --- |

42.

Per giungere a tale conclusione la Commissione, nel suo ragionamento, si era sempre basata sulla presunzione che [...] (18) la forma degli aiuti come aiuto agevolato il cui capitale è sempre rimborsabile integralmente. Ciò significava, in particolare, che l'equivalente sovvenzione lordo poteva essere calcolato utilizzando il metodo di cui all'allegato I, sezione 3, degli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale.

| 43. | Quest'ipotesi di base era stata un fattore determinante ai fini del risultato della valutazione della Commissione, in particolare per il fatto che l'equivalente sovvenzione lordo dell'aiuto è un fattore cruciale per determinare se un aiuto singolo ecceda la soglia richiesta per la notifica individuale (19). |
| --- | --- |

43.

Quest'ipotesi di base era stata un fattore determinante ai fini del risultato della valutazione della Commissione, in particolare per il fatto che l'equivalente sovvenzione lordo dell'aiuto è un fattore cruciale per determinare se un aiuto singolo ecceda la soglia richiesta per la notifica individuale (19).

2.3.   Nuove questioni sollevate nel corso del procedimento

| 44. | La Commissione ha pubblicato l'avvio del procedimento concernente i sei casi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea del 22.1.2004. Come prevede il regolamento di procedura, con la pubblicazione dell'avviso la Commissione ha invitato gli Stati membri e i terzi interessati a trasmetterle le loro osservazioni sul caso in esame. |
| --- | --- |

44.

La Commissione ha pubblicato l'avvio del procedimento concernente i sei casi nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea del 22.1.2004. Come prevede il regolamento di procedura, con la pubblicazione dell'avviso la Commissione ha invitato gli Stati membri e i terzi interessati a trasmetterle le loro osservazioni sul caso in esame.

| 45. | Tre terzi hanno inviato osservazioni alla Commissione, più precisamente: Finmeccanica — attuale proprietario dei beneficiari degli aiuti –, la Francia e un terzo interessato, che ha preferito mantenere l'anonimato. |
| --- | --- |

45.

Tre terzi hanno inviato osservazioni alla Commissione, più precisamente: Finmeccanica — attuale proprietario dei beneficiari degli aiuti –, la Francia e un terzo interessato, che ha preferito mantenere l'anonimato.

| 46. | Tutti i terzi interessati hanno rinviato osservazioni sui dubbi espressi dalla Commissione circa i sei casi. |
| --- | --- |

46.

Tutti i terzi interessati hanno rinviato osservazioni sui dubbi espressi dalla Commissione circa i sei casi.

| 47. | Tuttavia, sia la Francia che il terzo interessato anonimo hanno anche inviato commenti di carattere più generale che vanno al di là dell'ambito del procedimento. A loro avviso, il capitale dei prestiti concessi in base alla Legge n. 808/85, inclusi i tredici casi, non sarebbe sempre rimborsato integralmente. Inoltre vi sarebbero stati molti altri casi di aiuti singoli, oltre ai tredici in questione, eccedenti le soglie richieste per la notifica individuale che non sarebbero mai stati notificati dall'Italia. |
| --- | --- |

47.

Tuttavia, sia la Francia che il terzo interessato anonimo hanno anche inviato commenti di carattere più generale che vanno al di là dell'ambito del procedimento. A loro avviso, il capitale dei prestiti concessi in base alla Legge n. 808/85, inclusi i tredici casi, non sarebbe sempre rimborsato integralmente. Inoltre vi sarebbero stati molti altri casi di aiuti singoli, oltre ai tredici in questione, eccedenti le soglie richieste per la notifica individuale che non sarebbero mai stati notificati dall'Italia.

| 48. | Ai sensi dell'articolo 6, paragrafo 2, del regolamento di procedura le osservazioni ricevute sono comunicate allo Stato membro interessato. Dato che le osservazioni concernenti i sei casi erano state inviate congiuntamente a commenti di carattere più generale e formavano un tutto unico, erano state trasmesse congiuntamente all'Italia. |
| --- | --- |

48.

Ai sensi dell'articolo 6, paragrafo 2, del regolamento di procedura le osservazioni ricevute sono comunicate allo Stato membro interessato. Dato che le osservazioni concernenti i sei casi erano state inviate congiuntamente a commenti di carattere più generale e formavano un tutto unico, erano state trasmesse congiuntamente all'Italia.

| 49. | Pertanto l'Italia aveva già avuto la possibilità di esprimersi anche riguardo a questi commenti di carattere più generale. Tale opportunità non pregiudica il diritto dell'Italia di esprimere nuovamente il suo punto di vista nel quadro dell'estensione del procedimento, risultante dalla presente decisione. |
| --- | --- |

49.

Pertanto l'Italia aveva già avuto la possibilità di esprimersi anche riguardo a questi commenti di carattere più generale. Tale opportunità non pregiudica il diritto dell'Italia di esprimere nuovamente il suo punto di vista nel quadro dell'estensione del procedimento, risultante dalla presente decisione.

In merito al rimborso dei capitali prestati

| 50. | Secondo la Francia e il terzo interessato anonimo, le autorità italiane non avrebbero descritto correttamente la forma degli aiuti concessi in base alla Legge n. 808/85. |
| --- | --- |

50.

Secondo la Francia e il terzo interessato anonimo, le autorità italiane non avrebbero descritto correttamente la forma degli aiuti concessi in base alla Legge n. 808/85.

| 51. | In particolare, diversamente da quanto sostengono le autorità italiane, il capitale dei prestiti concessi in virtù della Legge n. 808/85 non sarebbe sempre rimborsabile integralmente. Di fatto il capitale dei prestiti verrebbe rimborsato unicamente in caso di successo commerciale dei programmi cui sia stato destinato. In caso di insuccesso la restituzione di parte o della totalità del capitale del prestito verrebbe annullata. Va sottolineato che, secondo la Francia e il terzo interessato anonimo, ciò varrebbe non solo per i sei casi o per i tredici casi, bensì per tutta l'applicazione della Legge n. 808/85. |
| --- | --- |

51.

In particolare, diversamente da quanto sostengono le autorità italiane, il capitale dei prestiti concessi in virtù della Legge n. 808/85 non sarebbe sempre rimborsabile integralmente. Di fatto il capitale dei prestiti verrebbe rimborsato unicamente in caso di successo commerciale dei programmi cui sia stato destinato. In caso di insuccesso la restituzione di parte o della totalità del capitale del prestito verrebbe annullata. Va sottolineato che, secondo la Francia e il terzo interessato anonimo, ciò varrebbe non solo per i sei casi o per i tredici casi, bensì per tutta l'applicazione della Legge n. 808/85.

| 52. | Interrogate sui particolari del meccanismo di rimborso dei prestiti, più precisamente sul legame tra rimborso e vendite, le autorità italiane hanno ribadito la loro dichiarazione, ossia che il capitale dei prestiti è sempre rimborsato integralmente (20). Esse hanno aggiunto che il legame tra vendite e rimborso di fatto verrebbe stabilito ex ante in quanto i tempi per il rimborso dei prestiti si baserebbero sulle previsioni di vendita. Nel caso in cui le vendite risultassero inferiori alle previsioni fatte ex ante, la società sarebbe comunque tenuta a rimborsare il prestito secondo i tempi previsti. |
| --- | --- |

52.

Interrogate sui particolari del meccanismo di rimborso dei prestiti, più precisamente sul legame tra rimborso e vendite, le autorità italiane hanno ribadito la loro dichiarazione, ossia che il capitale dei prestiti è sempre rimborsato integralmente (20). Esse hanno aggiunto che il legame tra vendite e rimborso di fatto verrebbe stabilito ex ante in quanto i tempi per il rimborso dei prestiti si baserebbero sulle previsioni di vendita. Nel caso in cui le vendite risultassero inferiori alle previsioni fatte ex ante, la società sarebbe comunque tenuta a rimborsare il prestito secondo i tempi previsti.

| 53. | Successivamente, il terzo interessato anonimo ha presentato un ulteriore documento a sostegno della sua posizione (21). Si tratta di una relazione di una grande banca d'investimento [...]. In tale relazione, [...], la banca scrive che Finmeccanica avrebbe dichiarato che ’il capitale deve essere rimborsato soltanto quando le consegne eccedano un determinato volume[...] per cui Finmeccanica ha rimborsi molto bassi da effettuare[...] ed è molto meno probabile che debba restituire tutto l'anticipo’. |
| --- | --- |

53.

Successivamente, il terzo interessato anonimo ha presentato un ulteriore documento a sostegno della sua posizione (21). Si tratta di una relazione di una grande banca d'investimento [...]. In tale relazione, [...], la banca scrive che Finmeccanica avrebbe dichiarato che ’il capitale deve essere rimborsato soltanto quando le consegne eccedano un determinato volume[...] per cui Finmeccanica ha rimborsi molto bassi da effettuare[...] ed è molto meno probabile che debba restituire tutto l'anticipo’.

| 54. | Per valutare dettagliatamente se e in base a quale meccanismo il capitale dei prestiti debba essere rimborsato, la Commissione ha chiesto alle autorità italiane di fornirle una copia dei singoli decreti di concessione per i sei casi. |
| --- | --- |

54.

Per valutare dettagliatamente se e in base a quale meccanismo il capitale dei prestiti debba essere rimborsato, la Commissione ha chiesto alle autorità italiane di fornirle una copia dei singoli decreti di concessione per i sei casi.

| 55. | Le autorità italiane, in un primo tempo, hanno fornito alla Commissione estratti dei decreti di concessione che però non ne comprendevano i considerando. Le autorità italiane sostenevano infatti che i considerando non potevano essere forniti alla Commissione per ragioni di sicurezza nazionale. Di fatto, i considerando dei decreti di concessione di aiuti in base alla Legge n. 808/85 sarebbero identici sia per i prodotti civili che per quelli militari. Pertanto, benché i sei casi riguardino l'aviazione civile, i considerando dei relativi decreti di concessione conterrebbero anch'essi questioni concernenti la sicurezza nazionale. |
| --- | --- |

55.

Le autorità italiane, in un primo tempo, hanno fornito alla Commissione estratti dei decreti di concessione che però non ne comprendevano i considerando. Le autorità italiane sostenevano infatti che i considerando non potevano essere forniti alla Commissione per ragioni di sicurezza nazionale. Di fatto, i considerando dei decreti di concessione di aiuti in base alla Legge n. 808/85 sarebbero identici sia per i prodotti civili che per quelli militari. Pertanto, benché i sei casi riguardino l'aviazione civile, i considerando dei relativi decreti di concessione conterrebbero anch'essi questioni concernenti la sicurezza nazionale.

| 56. | Gli estratti dei decreti di concessione forniti dalle autorità italiane non hanno permesso alla Commissione di elaborare un'opinione definitiva sulle condizioni previste per il rimborso dei prestiti. |
| --- | --- |

56.

Gli estratti dei decreti di concessione forniti dalle autorità italiane non hanno permesso alla Commissione di elaborare un'opinione definitiva sulle condizioni previste per il rimborso dei prestiti.

| 57. | In particolare, l'articolo dei decreti di concessione concernente il rimborso (22) è scritto in maniera ambigua in quanto stabilisce che l'aiuto ’verrà restituito mediante quote progressive calcolate sulla base degli incassi relativi alle vendite ...’ ma aggiunge che ciò avverrà secondo le modalità dei decreti di concessione, inclusa una tabella con uno scadenzario prestabilito per i rimborsi, il cui totale rappresenta il 100 % del capitale prestato |
| --- | --- |

57.

In particolare, l'articolo dei decreti di concessione concernente il rimborso (22) è scritto in maniera ambigua in quanto stabilisce che l'aiuto ’verrà restituito mediante quote progressive calcolate sulla base degli incassi relativi alle vendite ...’ ma aggiunge che ciò avverrà secondo le modalità dei decreti di concessione, inclusa una tabella con uno scadenzario prestabilito per i rimborsi, il cui totale rappresenta il 100 % del capitale prestato

| 58. | Nessuno degli estratti forniti contiene disposizioni atte a risolvere questi due aspetti che sembrano contraddittori. Poiché non si poteva escludere che una disposizione del genere figurasse nelle parti mancanti dei testi, la Commissione ha ingiunto all'Italia di fornirle informazioni (23) ed ha richiesto il testo integrale dei decreti di concessione. |
| --- | --- |

58.

Nessuno degli estratti forniti contiene disposizioni atte a risolvere questi due aspetti che sembrano contraddittori. Poiché non si poteva escludere che una disposizione del genere figurasse nelle parti mancanti dei testi, la Commissione ha ingiunto all'Italia di fornirle informazioni (23) ed ha richiesto il testo integrale dei decreti di concessione.

| 59. | Le autorità italiane inizialmente (24) hanno rifiutato di fornire altre informazioni, sostenendo ancora una volta, che la rivelazione di altri elementi contenuti nei testi avrebbe inciso su interessi di sicurezza nazionale dell'Italia. |
| --- | --- |

59.

Le autorità italiane inizialmente (24) hanno rifiutato di fornire altre informazioni, sostenendo ancora una volta, che la rivelazione di altri elementi contenuti nei testi avrebbe inciso su interessi di sicurezza nazionale dell'Italia.

| 60. | Successivamente, le autorità italiane hanno fornito alla Commissione versioni più complete dei decreti di concessione che includevano, oltre agli estratti già forniti, l'intestazione del ministero, le firme delle parti e la maggior parte dei considerando dei decreti di concessione. Tuttavia alcuni considerando continuavano a mancare. |
| --- | --- |

60.

Successivamente, le autorità italiane hanno fornito alla Commissione versioni più complete dei decreti di concessione che includevano, oltre agli estratti già forniti, l'intestazione del ministero, le firme delle parti e la maggior parte dei considerando dei decreti di concessione. Tuttavia alcuni considerando continuavano a mancare.

| 61. | Ciò nonostante, il testo più completo contenuto nelle nuove versioni non ha permesso di risolvere in maniera convincente l'apparente contraddizione delle disposizioni relative alla restituzione dei prestiti. |
| --- | --- |

61.

Ciò nonostante, il testo più completo contenuto nelle nuove versioni non ha permesso di risolvere in maniera convincente l'apparente contraddizione delle disposizioni relative alla restituzione dei prestiti.

| 62. | Alla fine, dopo che le autorità italiane le avevano fornito documenti più completi, la Commissione ha appreso l'esistenza di una relazione della Corte dei conti sull'applicazione della Legge n. 808/85 (25). |
| --- | --- |

62.

Alla fine, dopo che le autorità italiane le avevano fornito documenti più completi, la Commissione ha appreso l'esistenza di una relazione della Corte dei conti sull'applicazione della Legge n. 808/85 (25).

| 63. | Nella sezione 6 di detto documento, la Corte dei conti analizza la situazione dei rimborsi. |
| --- | --- |

63.

Nella sezione 6 di detto documento, la Corte dei conti analizza la situazione dei rimborsi.

| 64. | In questa sezione la Corte dei conti cita un decreto ministeriale (26), che fisserebbe il meccanismo previsto per il rimborso dei prestiti concessi in base alla Legge n. 808/85. Questo decreto ministeriale non è mai stato trasmesso alla Commissione dalle autorità italiane né sembra che sia stato reso pubblico in Italia. La Corte dei conti lo cita unicamente con il numero di registrazione presso la Corte. |
| --- | --- |

64.

In questa sezione la Corte dei conti cita un decreto ministeriale (26), che fisserebbe il meccanismo previsto per il rimborso dei prestiti concessi in base alla Legge n. 808/85. Questo decreto ministeriale non è mai stato trasmesso alla Commissione dalle autorità italiane né sembra che sia stato reso pubblico in Italia. La Corte dei conti lo cita unicamente con il numero di registrazione presso la Corte.

| 65. | Secondo la Corte dei conti, il meccanismo istituito nel succitato decreto ministeriale stabilirebbe, in particolare, che i rimborsi previsti siano indicati in una tabella contenente le rate da restituire allo Stato. |
| --- | --- |

65.

Secondo la Corte dei conti, il meccanismo istituito nel succitato decreto ministeriale stabilirebbe, in particolare, che i rimborsi previsti siano indicati in una tabella contenente le rate da restituire allo Stato.

| 66. | Tuttavia non sarebbe stato necessario rispettare lo scadenzario figurante in questa tabella se il programma non riportava il successo tecnico o economico inizialmente previsto. In particolare l'articolo 3 del decreto ministeriale stabilisce che ’qualora per motivazioni commerciali e/o economiche il programma venisse chiuso prima del completamento della restituzione del finanziamento ... l'impresa inoltrerà apposita dichiarazione al ministero dell'Industria, del commercio e dell'artigianato; successivamente non sarà tenuta agli adempimenti’. |
| --- | --- |

66.

Tuttavia non sarebbe stato necessario rispettare lo scadenzario figurante in questa tabella se il programma non riportava il successo tecnico o economico inizialmente previsto. In particolare l'articolo 3 del decreto ministeriale stabilisce che ’qualora per motivazioni commerciali e/o economiche il programma venisse chiuso prima del completamento della restituzione del finanziamento ... l'impresa inoltrerà apposita dichiarazione al ministero dell'Industria, del commercio e dell'artigianato; successivamente non sarà tenuta agli adempimenti’.

| 67. | La Corte dei conti prosegue affermando che l'incidenza delle quote dei rimborsi dei finanziamenti varia dallo 0,86 % all'80,18 %,precisa che l'importo totale dei rimborsi effettuati incide sul totale dei finanziamenti concessi per una quota pari a 68,92 % (27) e spiega che in taluni casi i rimborsi sono stati posticipati o non hanno avuto luogo. |
| --- | --- |

67.

La Corte dei conti prosegue affermando che l'incidenza delle quote dei rimborsi dei finanziamenti varia dallo 0,86 % all'80,18 %,precisa che l'importo totale dei rimborsi effettuati incide sul totale dei finanziamenti concessi per una quota pari a 68,92 % (27) e spiega che in taluni casi i rimborsi sono stati posticipati o non hanno avuto luogo.

In merito ad ulteriori casi non notificati di aiuti singoli di importo elevato

| 68. | La Francia e il terzo interessato anonimo presentano elenchi di altri programmi diversi dai tredici casi che avrebbero fruito di aiuti in base alla Legge n. 808/85 di importo superiore alle soglie richieste per la notifica individuale, che, ciò nonostante non sarebbero stati notificati alla Commissione. |
| --- | --- |

68.

La Francia e il terzo interessato anonimo presentano elenchi di altri programmi diversi dai tredici casi che avrebbero fruito di aiuti in base alla Legge n. 808/85 di importo superiore alle soglie richieste per la notifica individuale, che, ciò nonostante non sarebbero stati notificati alla Commissione.

| 69. | Mentre le autorità francesi non indicano la loro fonte di informazione su questi eventuali altri casi non notificati, il terzo interessato anonimo cita relazioni del governo italiano al Parlamento quale sua principale fonte di informazione al riguardo. |
| --- | --- |

69.

Mentre le autorità francesi non indicano la loro fonte di informazione su questi eventuali altri casi non notificati, il terzo interessato anonimo cita relazioni del governo italiano al Parlamento quale sua principale fonte di informazione al riguardo.

| 70. | La seguente tabella elenca i progetti che, secondo le autorità francesi e secondo il terzo interessato anonimo, non sarebbero stati notificati, insieme ai commenti delle autorità italiane.








  Denominazione del progetto | Finanziamento totale in base alla Legge n. 808/85
  (milioni di euro) | Opinione delle autorità italiane |
| --- | --- | --- | --- |
| secondo la Francia | secondo il terzo interessato anonimo |
| AB 139 | [...] | [...] | Progetto militare |
| BA 609 | [...] | [...] | Progetto militare |
| ATR 62C | [...] | [...] (28) | Non è stato concesso alcun aiuto di Stato |
| ATR 82-100 | [...] | [...] (29) | Non è stato concesso alcun aiuto di Stato |
| A119 | — | [...] | Incluso nella decisione della Commissione di non formulare obiezioni dell'1.10.2003 (30) |
| MD 95 | — | [...] | Già incluso nel procedimento della Commissione |
| MD 11 | — | [...] | Già incluso nel procedimento della Commissione |
| A380 | [...] | [...] | Notificato in base all'accordo bilaterale 1992 CEE/USA sui velivoli civili di grandi dimensioni |
| A330/340 — Ribs | — | [...] | |
| A340/600 — Tail cone | — | [...] | |
| A318 | — | [...] | Non è stato concesso alcun aiuto di Stato |
| B717 (ex MD95-30) | — | [...] | |
| B717 (ex MD95-20) | — | [...] | Non è stato concesso alcun aiuto di Stato |
| B767-400 | — | [...] | L'importo effettivo dell'aiuto di Stato è inferiore alla soglia richiesta per la notifica individuale |
| B727DF o QF (31) | — | [...] | Non è stato concesso alcun aiuto di Stato |
| Amx Export (32) | — | [...] | Non è stato concesso alcun aiuto di Stato |
| G222J | — | [...] | Non è stato concesso alcun aiuto di Stato |
| C27 | — | [...] | Progetto militare |
| SMALLJET 70 | — | [...] | Non è stato concesso alcun aiuto di Stato |

70.

La seguente tabella elenca i progetti che, secondo le autorità francesi e secondo il terzo interessato anonimo, non sarebbero stati notificati, insieme ai commenti delle autorità italiane.

Denominazione del progetto

Finanziamento totale in base alla Legge n. 808/85

(milioni di euro)

Opinione delle autorità italiane

secondo la Francia

secondo il terzo interessato anonimo

AB 139

[...]

[...]

Progetto militare

BA 609

[...]

[...]

Progetto militare

ATR 62C

[...]

[...] (28)

Non è stato concesso alcun aiuto di Stato

ATR 82-100

[...]

[...] (29)

Non è stato concesso alcun aiuto di Stato

A119

—

[...]

Incluso nella decisione della Commissione di non formulare obiezioni dell'1.10.2003 (30)

MD 95

—

[...]

Già incluso nel procedimento della Commissione

MD 11

—

[...]

Già incluso nel procedimento della Commissione

A380

[...]

[...]

Notificato in base all'accordo bilaterale 1992 CEE/USA sui velivoli civili di grandi dimensioni

A330/340 — Ribs

—

[...]

A340/600 — Tail cone

—

[...]

A318

—

[...]

Non è stato concesso alcun aiuto di Stato

B717 (ex MD95-30)

—

[...]

B717 (ex MD95-20)

—

[...]

Non è stato concesso alcun aiuto di Stato

B767-400

—

[...]

L'importo effettivo dell'aiuto di Stato è inferiore alla soglia richiesta per la notifica individuale

B727DF o QF (31)

—

[...]

Non è stato concesso alcun aiuto di Stato

Amx Export (32)

—

[...]

Non è stato concesso alcun aiuto di Stato

G222J

—

[...]

Non è stato concesso alcun aiuto di Stato

C27

—

[...]

Progetto militare

SMALLJET 70

—

[...]

Non è stato concesso alcun aiuto di Stato

[...]

| 71. | Da notare che le cifre fornite dai terzi e riassunte sopra indicano gli importi prestati anziché l'equivalente sovvenzione lordo. Il rapporto tra importo del prestito e equivalente sovvenzione lordo dipende dalla modalità di rimborso degli aiuti. Come si è già osservato, i terzi e le autorità italiane non concordano su dette modalità. |
| --- | --- |

71.

Da notare che le cifre fornite dai terzi e riassunte sopra indicano gli importi prestati anziché l'equivalente sovvenzione lordo. Il rapporto tra importo del prestito e equivalente sovvenzione lordo dipende dalla modalità di rimborso degli aiuti. Come si è già osservato, i terzi e le autorità italiane non concordano su dette modalità.

| 72. | Interrogate al riguardo, le autorità italiane hanno spiegato che le cifre provenienti dai terzi erano, almeno in parte, incorrette. In particolare le relazioni che il terzo interessato anonimo cita come fonte principale di informazione conterrebbero soltanto ipotesi di eventuali aiuti futuri. Non tutti i progetti presi in considerazione in dette relazioni ai fini dell'aiuto sarebbero stati effettivamente avviati. Inoltre, alcuni dei progetti che sono stati avviati non avrebbero beneficiato di aiuto o avrebbero ricevuto meno aiuto di quanto inizialmente previsto nelle relazioni. Infine, alcuni dei progetti sarebbero di natura militare. |
| --- | --- |

72.

Interrogate al riguardo, le autorità italiane hanno spiegato che le cifre provenienti dai terzi erano, almeno in parte, incorrette. In particolare le relazioni che il terzo interessato anonimo cita come fonte principale di informazione conterrebbero soltanto ipotesi di eventuali aiuti futuri. Non tutti i progetti presi in considerazione in dette relazioni ai fini dell'aiuto sarebbero stati effettivamente avviati. Inoltre, alcuni dei progetti che sono stati avviati non avrebbero beneficiato di aiuto o avrebbero ricevuto meno aiuto di quanto inizialmente previsto nelle relazioni. Infine, alcuni dei progetti sarebbero di natura militare.

III.   VALUTAZIONE

3.1.   Sussistenza di aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| 73. | Una misura costituisce aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE quando, attraverso la concessione di risorse statali, reca un vantaggio selettivo in termini di concorrenza e incide sugli scambi intracomunitari. |
| --- | --- |

73.

Una misura costituisce aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE quando, attraverso la concessione di risorse statali, reca un vantaggio selettivo in termini di concorrenza e incide sugli scambi intracomunitari.

| 74. | I prestiti accordati in virtù della Legge n. 808/85 chiaramente sono selettivi, non foss'altro in quanto ne fruiscono unicamente imprese attive nel settore aeronautico. |
| --- | --- |

74.

I prestiti accordati in virtù della Legge n. 808/85 chiaramente sono selettivi, non foss'altro in quanto ne fruiscono unicamente imprese attive nel settore aeronautico.

| 75. | I prestiti in questione sono concessi tramite fondi provenienti dal bilancio dello Stato e quindi comportano risorse statali. |
| --- | --- |

75.

I prestiti in questione sono concessi tramite fondi provenienti dal bilancio dello Stato e quindi comportano risorse statali.

| 76. | I prestiti sono senza corresponsione di interesse per cui conferiscono un vantaggio alle imprese che ne fruiscono rispetto alle imprese che finanziano i propri progetti ricorrendo al mercato. |
| --- | --- |

76.

I prestiti sono senza corresponsione di interesse per cui conferiscono un vantaggio alle imprese che ne fruiscono rispetto alle imprese che finanziano i propri progetti ricorrendo al mercato.

| 77. | Infine, nella maggior parte dei casi, i progetti in questione riguardano prodotti (elicotteri, piccoli aeromobili o talvolta parti di aeromobili più grandi) caratterizzati da importanti scambi intracomunitari. |
| --- | --- |

77.

Infine, nella maggior parte dei casi, i progetti in questione riguardano prodotti (elicotteri, piccoli aeromobili o talvolta parti di aeromobili più grandi) caratterizzati da importanti scambi intracomunitari.

3.2.   Dubbi espressi dalla Commissione

| 78. | Da quando la Commissione ha avviato l'indagine in merito alla denuncia originaria concernente l'applicazione della Legge n. 808/85, le autorità italiane hanno continuato a sostenere che, almeno per i tredici casi, gli aiuti concessi in virtù della legge erano sì stati accordati sotto forma di prestiti agevolati, senza corresponsione di interesse, ma che il capitale dei medesimi è sempre rimborsabile integralmente. |
| --- | --- |

78.

Da quando la Commissione ha avviato l'indagine in merito alla denuncia originaria concernente l'applicazione della Legge n. 808/85, le autorità italiane hanno continuato a sostenere che, almeno per i tredici casi, gli aiuti concessi in virtù della legge erano sì stati accordati sotto forma di prestiti agevolati, senza corresponsione di interesse, ma che il capitale dei medesimi è sempre rimborsabile integralmente.

| 79. | La Francia e il terzo interessato anonimo contestano tale tesi. A loro avviso i capitali prestati devono essere restituiti soltanto nella misura in cui i programmi in questione riscuotano successi commerciali (33). |
| --- | --- |

79.

La Francia e il terzo interessato anonimo contestano tale tesi. A loro avviso i capitali prestati devono essere restituiti soltanto nella misura in cui i programmi in questione riscuotano successi commerciali (33).

| 80. | La Commissione ha cercato di stabilire quale di queste posizioni sia corretta, almeno per i sei casi che formavano oggetto del procedimento nel corso del quale erano intervenuti la Francia e il terzo interessato anonimo. |
| --- | --- |

80.

La Commissione ha cercato di stabilire quale di queste posizioni sia corretta, almeno per i sei casi che formavano oggetto del procedimento nel corso del quale erano intervenuti la Francia e il terzo interessato anonimo.

| 81. | Occorre innanzitutto notare che sia la posizione dell'Italia che della Francia e del terzo interessato anonimo sono compatibili con il testo della legge quale notificato alla Commissione nel 1984. |
| --- | --- |

81.

Occorre innanzitutto notare che sia la posizione dell'Italia che della Francia e del terzo interessato anonimo sono compatibili con il testo della legge quale notificato alla Commissione nel 1984.

| 82. | Tale testo stabilisce che ’i finanziamenti vanno restituiti senza corresponsione di interessi, mediante quote sul ricavato della vendita dei prodotti oggetto del programma in collaborazione, determinate in relazione ai previsti risultati commerciali ed economici’ (34). |
| --- | --- |

82.

Tale testo stabilisce che ’i finanziamenti vanno restituiti senza corresponsione di interessi, mediante quote sul ricavato della vendita dei prodotti oggetto del programma in collaborazione, determinate in relazione ai previsti risultati commerciali ed economici’ (34).

| 83. | Il testo effettivamente indica che le modalità di rimborso possono dipendere dalle vendite. Le modalità per il rimborso di un prestito possono comprendere l'importo del capitale che deve essere restituito e/o i tempi previsti per il rimborso. |
| --- | --- |

83.

Il testo effettivamente indica che le modalità di rimborso possono dipendere dalle vendite. Le modalità per il rimborso di un prestito possono comprendere l'importo del capitale che deve essere restituito e/o i tempi previsti per il rimborso.

| 84. | Pertanto sia la posizione dell'Italia (che soltanto i tempi di rimborso dipendono dalle vendite) che quella della Francia e del terzo interessato anonimo (che non solo i tempi di rimborso, ma anche le quote da rimborsare dipendono dalle vendite) sono compatibili con il testo della legge. |
| --- | --- |

84.

Pertanto sia la posizione dell'Italia (che soltanto i tempi di rimborso dipendono dalle vendite) che quella della Francia e del terzo interessato anonimo (che non solo i tempi di rimborso, ma anche le quote da rimborsare dipendono dalle vendite) sono compatibili con il testo della legge.

| 85. | Per stabilire quale delle due posizioni sia corretta si dovrebbero quindi esaminare le specifiche modalità di esecuzione che, come stabilisce la legge originaria e come ha indicato la Commissione nella decisione del 1986 sulla legge in questione (35) dovrebbero essere fissate da altri testi. |
| --- | --- |

85.

Per stabilire quale delle due posizioni sia corretta si dovrebbero quindi esaminare le specifiche modalità di esecuzione che, come stabilisce la legge originaria e come ha indicato la Commissione nella decisione del 1986 sulla legge in questione (35) dovrebbero essere fissate da altri testi.

| 86. | Pertanto l'accesso alla base giuridica dei sei casi, in particolare al testo integrale di detti decreti di concessione, probabilmente avrebbe permesso alla Commissione di formulare una conclusione al riguardo. |
| --- | --- |

86.

Pertanto l'accesso alla base giuridica dei sei casi, in particolare al testo integrale di detti decreti di concessione, probabilmente avrebbe permesso alla Commissione di formulare una conclusione al riguardo.

| 87. | La Commissione osserva che l'Italia ha rifiutato di concederle l'accesso al testo integrale di detti decreti di concessione in questione. La Commissione prende atto della tesi sostenuta dall'Italia a questo proposito concernente gli interessi di sicurezza nazionale. Pur non pronunciandosi in questa fase dell'analisi sul contenuto di tale tesi, la Commissione osserva che l'impossibilità di accedere al testo integrale di siffatti documenti cruciali può unicamente suscitare dubbi circa le rivendicazioni delle autorità italiane. |
| --- | --- |

87.

La Commissione osserva che l'Italia ha rifiutato di concederle l'accesso al testo integrale di detti decreti di concessione in questione. La Commissione prende atto della tesi sostenuta dall'Italia a questo proposito concernente gli interessi di sicurezza nazionale. Pur non pronunciandosi in questa fase dell'analisi sul contenuto di tale tesi, la Commissione osserva che l'impossibilità di accedere al testo integrale di siffatti documenti cruciali può unicamente suscitare dubbi circa le rivendicazioni delle autorità italiane.

| 88. | Tali dubbi sono rafforzati dall'apparente incoerenza degli estratti dei testi che sono stati forniti. La mancanza di coerenza è ancora più rilevante dato che questi testi dovevano chiarire le disposizioni generali della legge. |
| --- | --- |

88.

Tali dubbi sono rafforzati dall'apparente incoerenza degli estratti dei testi che sono stati forniti. La mancanza di coerenza è ancora più rilevante dato che questi testi dovevano chiarire le disposizioni generali della legge.

| 89. | I dubbi sono peraltro ulteriormente rafforzati dalla summenzionata relazione della banca e, da ultimo, dalla relazione della Corte dei conti che sembrano contraddire la posizione delle autorità italiane. |
| --- | --- |

89.

I dubbi sono peraltro ulteriormente rafforzati dalla summenzionata relazione della banca e, da ultimo, dalla relazione della Corte dei conti che sembrano contraddire la posizione delle autorità italiane.

| 90. | Considerato quanto sopra, la Commissione nutre seri dubbi sul fatto che i capitali prestati in base alla Legge n. 808/85 siano sempre integralmente restituiti. |
| --- | --- |

90.

Considerato quanto sopra, la Commissione nutre seri dubbi sul fatto che i capitali prestati in base alla Legge n. 808/85 siano sempre integralmente restituiti.

| 91. | La Commissione sottolinea che la questione se i capitali prestati debbano essere rimborsati integralmente in tutte le occasioni oppure se debbano essere rimborsati soltanto in funzione del successo commerciale dei programmi ha un notevole peso su un certo numero di criteri utilizzati per valutare la compatibilità degli aiuti di Stato per la Ricerca e sviluppo. |
| --- | --- |

91.

La Commissione sottolinea che la questione se i capitali prestati debbano essere rimborsati integralmente in tutte le occasioni oppure se debbano essere rimborsati soltanto in funzione del successo commerciale dei programmi ha un notevole peso su un certo numero di criteri utilizzati per valutare la compatibilità degli aiuti di Stato per la Ricerca e sviluppo.

| 92. | Infatti l'equivalente sovvenzione lordo di un prestito, il cui capitale non dovesse essere restituito integralmente, sarebbe notevolmente superiore a quella di un prestito in cui solo gli interessi fossero condonati. Se nessun capitale dovesse essere rimborsato, l'equivalente sovvenzione lordo sarebbe pari all'importo del prestito. |
| --- | --- |

92.

Infatti l'equivalente sovvenzione lordo di un prestito, il cui capitale non dovesse essere restituito integralmente, sarebbe notevolmente superiore a quella di un prestito in cui solo gli interessi fossero condonati. Se nessun capitale dovesse essere rimborsato, l'equivalente sovvenzione lordo sarebbe pari all'importo del prestito.

| 93. | La prima conseguenza di questo aumento dell'equivalente sovvenzione lordo consisterebbe nel fatto che un maggiore numero di aiuti singoli raggiungerebbe la soglia richiesta per la notifica individuale in base alla disciplina Ricerca e sviluppo, dato che uno dei due criteri di detta soglia è espresso in termini di equivalente sovvenzione lordo. |
| --- | --- |

93.

La prima conseguenza di questo aumento dell'equivalente sovvenzione lordo consisterebbe nel fatto che un maggiore numero di aiuti singoli raggiungerebbe la soglia richiesta per la notifica individuale in base alla disciplina Ricerca e sviluppo, dato che uno dei due criteri di detta soglia è espresso in termini di equivalente sovvenzione lordo.

| 94. | Una seconda conseguenza, non meno importante, consisterebbe nel fatto che aumenterebbero anche le intensità di aiuto. Poiché le intensità di aiuto sono un aspetto importante ai fini della valutazione della compatibilità degli aiuti in base alla disciplina Ricerca e sviluppo, un incremento dell'equivalente sovvenzione lordo potrebbe avere un'incidenza significativa sulla compatibilità dell'aiuto. |
| --- | --- |

94.

Una seconda conseguenza, non meno importante, consisterebbe nel fatto che aumenterebbero anche le intensità di aiuto. Poiché le intensità di aiuto sono un aspetto importante ai fini della valutazione della compatibilità degli aiuti in base alla disciplina Ricerca e sviluppo, un incremento dell'equivalente sovvenzione lordo potrebbe avere un'incidenza significativa sulla compatibilità dell'aiuto.

| 95. | I dubbi espressi dalla Commissione sulla natura dei prestiti devono quindi essere intesi come inclusivi anche di tutte le potenziali implicazioni del mutamento dell'equivalente sovvenzione lordo in termine di compatibilità degli aiuti con i criteri della disciplina Ricerca e sviluppo. |
| --- | --- |

95.

I dubbi espressi dalla Commissione sulla natura dei prestiti devono quindi essere intesi come inclusivi anche di tutte le potenziali implicazioni del mutamento dell'equivalente sovvenzione lordo in termine di compatibilità degli aiuti con i criteri della disciplina Ricerca e sviluppo.

| 96. | Infine, qualora il rimborso dei capitali prestati fosse effettivamente collegato al successo dei programmi in questione, si potrebbe sostenere che l'aiuto assumerebbe la forma di ’anticipi rimborsabili unicamente in caso di successo delle attività di ricerca’ ai sensi del punto 5.6 della disciplina Ricerca e sviluppo. |
| --- | --- |

96.

Infine, qualora il rimborso dei capitali prestati fosse effettivamente collegato al successo dei programmi in questione, si potrebbe sostenere che l'aiuto assumerebbe la forma di ’anticipi rimborsabili unicamente in caso di successo delle attività di ricerca’ ai sensi del punto 5.6 della disciplina Ricerca e sviluppo.

| 97. | In tal caso la Commissione dubiterebbe della compatibilità di questi anticipi con la prassi da essa costantemente seguita per quanto concerne l'applicazione del succitato punto 5.6 (36), per i seguenti motivi: |
| --- | --- |

97.

In tal caso la Commissione dubiterebbe della compatibilità di questi anticipi con la prassi da essa costantemente seguita per quanto concerne l'applicazione del succitato punto 5.6 (36), per i seguenti motivi:

| 98. | Innanzitutto, è prassi costante della Commissione (37) considerare che le modalità di restituzione di anticipi che sono rimborsabili unicamente in caso di esito positivo dell'attività di ricerca (in prosieguo ’anticipi rimborsabili’) si basino su un piano di rimborso fondato su un'ipotesi realistica di vendite. In tal caso, il rimborso dovrebbe quindi essere almeno pari al capitale prestato, maggiorato degli interessi calcolati secondo il tasso di sconto della Commissione in vigore all'epoca della concessione degli anticipi rimborsabili. Inoltre, qualora il successo del programma dovesse superare le previsioni della succitata ipotesi, il piano di rimborso dovrebbe prevedere pagamenti supplementari allo Stato, oltre a quelli summenzionati. |
| --- | --- |

98.

Innanzitutto, è prassi costante della Commissione (37) considerare che le modalità di restituzione di anticipi che sono rimborsabili unicamente in caso di esito positivo dell'attività di ricerca (in prosieguo ’anticipi rimborsabili’) si basino su un piano di rimborso fondato su un'ipotesi realistica di vendite. In tal caso, il rimborso dovrebbe quindi essere almeno pari al capitale prestato, maggiorato degli interessi calcolati secondo il tasso di sconto della Commissione in vigore all'epoca della concessione degli anticipi rimborsabili. Inoltre, qualora il successo del programma dovesse superare le previsioni della succitata ipotesi, il piano di rimborso dovrebbe prevedere pagamenti supplementari allo Stato, oltre a quelli summenzionati.

| 99. | In secondo luogo, è prassi della Commissione ritenere che, in ogni caso, l'importo dell'anticipo rimborsabile non ecceda il 40 % dei costi ammissibili per le attività di sviluppo precompetitive e il 60 % dei costi ammissibili per le attività di ricerca industriale ai sensi dell'allegato I della disciplina Ricerca e sviluppo (38). Tale prassi è seguita ormai da anni. In particolare era seguita all'epoca in cui è stata adottata la precedente disciplina Ricerca e sviluppo (39)
   (40). |
| --- | --- |

99.

In secondo luogo, è prassi della Commissione ritenere che, in ogni caso, l'importo dell'anticipo rimborsabile non ecceda il 40 % dei costi ammissibili per le attività di sviluppo precompetitive e il 60 % dei costi ammissibili per le attività di ricerca industriale ai sensi dell'allegato I della disciplina Ricerca e sviluppo (38). Tale prassi è seguita ormai da anni. In particolare era seguita all'epoca in cui è stata adottata la precedente disciplina Ricerca e sviluppo (39)
   (40).

| 100. | Considerato quanto sopra la Commissione inoltre nutre seri dubbi sul fatto [...] (41) informata di tutti i casi singoli eccedenti le soglie richieste per la notifica individuale, ai sensi sia della decisione originaria del 1986 che delle misure utili accettate dall'Italia nel 1996. |
| --- | --- |

100.

Considerato quanto sopra la Commissione inoltre nutre seri dubbi sul fatto [...] (41) informata di tutti i casi singoli eccedenti le soglie richieste per la notifica individuale, ai sensi sia della decisione originaria del 1986 che delle misure utili accettate dall'Italia nel 1996.

| 101. | A questo proposito la Commissione sottolinea che, come spiegato al punto 94, qualora l'affermazione della Francia e del terzo interessato anonimo circa il rimborso non integrale dei capitali prestati risultasse corretta, il calcolo utilizzato dalle autorità italiane per determinare quali progetti dovevano essere notificati risulterebbe incorretto, traducendosi potenzialmente in molti altri casi che esigerebbero la notifica individuale. |
| --- | --- |

101.

A questo proposito la Commissione sottolinea che, come spiegato al punto 94, qualora l'affermazione della Francia e del terzo interessato anonimo circa il rimborso non integrale dei capitali prestati risultasse corretta, il calcolo utilizzato dalle autorità italiane per determinare quali progetti dovevano essere notificati risulterebbe incorretto, traducendosi potenzialmente in molti altri casi che esigerebbero la notifica individuale.

| 102. | La Commissione riconosce che la natura di un determinato tipo di aiuti rende impossibile determinarne ex ante l'equivalente sovvenzione lordo dato che dipenderebbe da ipotesi di evoluzione del mercato. La Commissione ritiene che in tali casi, salvo possano basarsi su statistiche solide e incontestate, gli Stati membri dovrebbero considerare per difetto l'ipotesi peggiore ai fini del calcolo dell'equivalente sovvenzione lordo, per valutare se un aiuto singolo ecceda la soglia richiesta per la notifica individuale. |
| --- | --- |

102.

La Commissione riconosce che la natura di un determinato tipo di aiuti rende impossibile determinarne ex ante l'equivalente sovvenzione lordo dato che dipenderebbe da ipotesi di evoluzione del mercato. La Commissione ritiene che in tali casi, salvo possano basarsi su statistiche solide e incontestate, gli Stati membri dovrebbero considerare per difetto l'ipotesi peggiore ai fini del calcolo dell'equivalente sovvenzione lordo, per valutare se un aiuto singolo ecceda la soglia richiesta per la notifica individuale.

| 103. | La Commissione prende atto dell'elenco di potenziali aiuti non notificati fornito dalla Francia e dal terzo interessato anonimo. A suo avviso, le autorità italiane non le hanno fornito informazioni chiare e convincenti che le asserzioni dei terzi al riguardo fossero incorrette. |
| --- | --- |

103.

La Commissione prende atto dell'elenco di potenziali aiuti non notificati fornito dalla Francia e dal terzo interessato anonimo. A suo avviso, le autorità italiane non le hanno fornito informazioni chiare e convincenti che le asserzioni dei terzi al riguardo fossero incorrette.

| 104. | In particolare, la spiegazione delle autorità italiane, secondo cui le fonti del terzo interessato anonimo riguardano unicamente ipotesi di sostegni pubblici futuri anziché il sostegno effettivo concesso può essere convincente da un punto di vista teorico. Tuttavia la Commissione ritiene che di fatto, per dissipare i dubbi, le autorità italiane dovrebbero fornire prove concrete per ogni caso singolo attestanti che i sostegni effettivamente concessi, erano indubbiamente diversi dalle ipotesi originarie. |
| --- | --- |

104.

In particolare, la spiegazione delle autorità italiane, secondo cui le fonti del terzo interessato anonimo riguardano unicamente ipotesi di sostegni pubblici futuri anziché il sostegno effettivo concesso può essere convincente da un punto di vista teorico. Tuttavia la Commissione ritiene che di fatto, per dissipare i dubbi, le autorità italiane dovrebbero fornire prove concrete per ogni caso singolo attestanti che i sostegni effettivamente concessi, erano indubbiamente diversi dalle ipotesi originarie.

| 105. | Inoltre la Commissione dubita che i progetti AB139 e BA609 possano essere definiti militari, [...]. |
| --- | --- |

105.

Inoltre la Commissione dubita che i progetti AB139 e BA609 possano essere definiti militari, [...].

| 106. | Quanto al progetto AB139, la Commissione rileva, ad esempio, che il sito web di AgustaWestland (42) fornisce il seguente elenco di applicazioni per questo progetto: servizio medico d'urgenza, lotta antincendi, navetta per il capo pilota del porto, applicazione della legge, offshore, ricerca e salvataggio, e VIP/Corporate. La Commissione ritiene che nessuna di queste applicazioni sia militare. |
| --- | --- |

106.

Quanto al progetto AB139, la Commissione rileva, ad esempio, che il sito web di AgustaWestland (42) fornisce il seguente elenco di applicazioni per questo progetto: servizio medico d'urgenza, lotta antincendi, navetta per il capo pilota del porto, applicazione della legge, offshore, ricerca e salvataggio, e VIP/Corporate. La Commissione ritiene che nessuna di queste applicazioni sia militare.

| 107. | Quanto al progetto BA609, la Commissione rileva ad esempio che il sito web di Bell Agusta (43) contiene un elenco di FAQ, in cui, alla domanda ’Il BA609 presenta una configurazione sia civile che militare?’ la società risponde ’Il BA609 attualmente è previsto unicamente con la configurazione civile. La configurazione più vicina a quella militare sarebbe la configurazione FAR [Ricerca e salvataggio] per il velivolo destinato ai guardiacoste. Attualmente non sono disponibili configurazioni militari’. |
| --- | --- |

107.

Quanto al progetto BA609, la Commissione rileva ad esempio che il sito web di Bell Agusta (43) contiene un elenco di FAQ, in cui, alla domanda ’Il BA609 presenta una configurazione sia civile che militare?’ la società risponde ’Il BA609 attualmente è previsto unicamente con la configurazione civile. La configurazione più vicina a quella militare sarebbe la configurazione FAR [Ricerca e salvataggio] per il velivolo destinato ai guardiacoste. Attualmente non sono disponibili configurazioni militari’.

3.3.   Basi procedurali della presente decisione

| 108. | Benché il procedimento di indagine originario riguardasse unicamente i sei casi, e malgrado le osservazioni dei terzi siano state presentate in tale ambito, da quanto sopra si evince chiaramente che i nuovi dubbi sollevati da dette osservazioni vanno ben oltre i sei casi. |
| --- | --- |

108.

Benché il procedimento di indagine originario riguardasse unicamente i sei casi, e malgrado le osservazioni dei terzi siano state presentate in tale ambito, da quanto sopra si evince chiaramente che i nuovi dubbi sollevati da dette osservazioni vanno ben oltre i sei casi.

| 109. | Fatta salva la precisazione di cui al punto seguente, questi dubbi riguardano tutta l'applicazione della Legge n. 808/85. Di conseguenza riguardano, naturalmente, tutte le applicazioni individuali di detta legge e quindi anche ciascuno dei tredici casi (44), inclusi quelli che erano stati considerati non richiedere la notifica preventiva e quelli sui quali la Commissione non ha sollevato obiezioni nella sua decisione dell'1.10.2003. |
| --- | --- |

109.

Fatta salva la precisazione di cui al punto seguente, questi dubbi riguardano tutta l'applicazione della Legge n. 808/85. Di conseguenza riguardano, naturalmente, tutte le applicazioni individuali di detta legge e quindi anche ciascuno dei tredici casi (44), inclusi quelli che erano stati considerati non richiedere la notifica preventiva e quelli sui quali la Commissione non ha sollevato obiezioni nella sua decisione dell'1.10.2003.

| 110. | Tuttavia, a causa del diverso status giuridico in termini di aiuti di Stato delle varie applicazioni della legge, la presente decisione di estensione del procedimento si basa su una serie di aspetti procedurali, a seconda che l'aiuto debba essere considerato esistente oppure illegale. |
| --- | --- |

110.

Tuttavia, a causa del diverso status giuridico in termini di aiuti di Stato delle varie applicazioni della legge, la presente decisione di estensione del procedimento si basa su una serie di aspetti procedurali, a seconda che l'aiuto debba essere considerato esistente oppure illegale.

| 111. | La Commissione osserva che la sua decisione del 1986 non specificava le intensità di aiuto da osservare per progetti al di sotto della soglia di notifica (individuale) ed è consapevole del fatto che la sua corrispondenza amministrativa con le autorità italiane in merito a opportune misure circa la legge in questione, registrata con il numero di aiuto di Stato E 48/2001 (45), definiva tale legge come ’aiuto esistente’. |
| --- | --- |

111.

La Commissione osserva che la sua decisione del 1986 non specificava le intensità di aiuto da osservare per progetti al di sotto della soglia di notifica (individuale) ed è consapevole del fatto che la sua corrispondenza amministrativa con le autorità italiane in merito a opportune misure circa la legge in questione, registrata con il numero di aiuto di Stato E 48/2001 (45), definiva tale legge come ’aiuto esistente’.

| 112. | Tuttavia aiuti singoli eccedenti le soglie richieste per la notifica individuale, come stabilito nel 1986 e successivamente nel 1996, devono essere considerati come aiuti nuovi. Inoltre, tutte le applicazioni della legge successive alla trasmissione alla Commissione da parte delle autorità italiane, in data 22.11.2002, del testo volto a dare attuazione ai criteri della disciplina Comunitaria degli aiuti di Stato alla Ricerca e Sviluppo del 1996, che non risultassero in linea con detti criteri, come applicati dall'Italia, costituirebbero anch'esse aiuti nuovi o, in ogni caso, attuazione abusiva di aiuti. |
| --- | --- |

112.

Tuttavia aiuti singoli eccedenti le soglie richieste per la notifica individuale, come stabilito nel 1986 e successivamente nel 1996, devono essere considerati come aiuti nuovi. Inoltre, tutte le applicazioni della legge successive alla trasmissione alla Commissione da parte delle autorità italiane, in data 22.11.2002, del testo volto a dare attuazione ai criteri della disciplina Comunitaria degli aiuti di Stato alla Ricerca e Sviluppo del 1996, che non risultassero in linea con detti criteri, come applicati dall'Italia, costituirebbero anch'esse aiuti nuovi o, in ogni caso, attuazione abusiva di aiuti.

| 113. | Pertanto la presente decisione non riguarda progetti individuali sotto la soglia per la notifica individuale, con le eccezioni qui di seguito indicate. I dubbi della Commissione si riferiscono all'applicazione della legge 808/85, inclusi tutti i provvedimenti di concessione individuali il cui ammontare era inferiore alla soglia richiesta per la notifica individuale, adottati a decorrere dal 22.11.2002. A tale riguardo, la presente decisione viene adottata ai sensi dell'articolo 16 del regolamento di procedura. |
| --- | --- |

113.

Pertanto la presente decisione non riguarda progetti individuali sotto la soglia per la notifica individuale, con le eccezioni qui di seguito indicate. I dubbi della Commissione si riferiscono all'applicazione della legge 808/85, inclusi tutti i provvedimenti di concessione individuali il cui ammontare era inferiore alla soglia richiesta per la notifica individuale, adottati a decorrere dal 22.11.2002. A tale riguardo, la presente decisione viene adottata ai sensi dell'articolo 16 del regolamento di procedura.

| 114. | Per quei casi, tra i tredici, che alla data dell'1.10.2003 formavano oggetto di una decisione della Commissione di non sollevare obiezioni (46), la presente decisione è ancora adottata in base all'articolo 16 del regolamento di procedura. Per i due casi per i quali la notifica preventiva non era stata ritenuta necessaria, la presente decisione è assunta ai sensi dell'art.16 così come dell'art.9 del regolamento di procedura. Infatti, qualora i dubbi sulla restituzione dei capitali prestati risultassero fondati, tale decisione si sarebbe basata su informazioni incorrette [...]. Come spiegato ai punti 42 e 43, questa informazione incorretta è stata un fattore determinante ai fini della decisione di non sollevare obiezioni in quanto aveva implicazioni riguardo alla necessità della notifica individuale. |
| --- | --- |

114.

Per quei casi, tra i tredici, che alla data dell'1.10.2003 formavano oggetto di una decisione della Commissione di non sollevare obiezioni (46), la presente decisione è ancora adottata in base all'articolo 16 del regolamento di procedura. Per i due casi per i quali la notifica preventiva non era stata ritenuta necessaria, la presente decisione è assunta ai sensi dell'art.16 così come dell'art.9 del regolamento di procedura. Infatti, qualora i dubbi sulla restituzione dei capitali prestati risultassero fondati, tale decisione si sarebbe basata su informazioni incorrette [...]. Come spiegato ai punti 42 e 43, questa informazione incorretta è stata un fattore determinante ai fini della decisione di non sollevare obiezioni in quanto aveva implicazioni riguardo alla necessità della notifica individuale.

| 115. | Un aiuto individuale ai sensi dell'articolo 1, lettera e) del regolamento di procedura che avrebbe dovuto essere notificato e che non lo è stato costituisce un aiuto illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f) del medesimo regolamento di procedura. Per quanto riguarda gli aiuti illegali la presente decisione viene adottata in base all'articolo 13 del regolamento di procedura. |
| --- | --- |

115.

Un aiuto individuale ai sensi dell'articolo 1, lettera e) del regolamento di procedura che avrebbe dovuto essere notificato e che non lo è stato costituisce un aiuto illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f) del medesimo regolamento di procedura. Per quanto riguarda gli aiuti illegali la presente decisione viene adottata in base all'articolo 13 del regolamento di procedura.

| 116. | Questa è appunto la situazione dei sei casi. Infatti, dato che la Commissione non ha mai approvato questi casi e ha perfino già avviato nei loro confronti un procedimento ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 2, i casi in questione continuano a costituire aiuti illegali ai sensi dell'articolo 1, lettera f) del regolamento di procedura. |
| --- | --- |

116.

Questa è appunto la situazione dei sei casi. Infatti, dato che la Commissione non ha mai approvato questi casi e ha perfino già avviato nei loro confronti un procedimento ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 2, i casi in questione continuano a costituire aiuti illegali ai sensi dell'articolo 1, lettera f) del regolamento di procedura.

| 117. | Questa è anche la situazione di potenziali altri casi non notificati di importo elevato diversi dai tredici casi. Infatti un aiuto individuale ai sensi dell'articolo 1, lettera e) del regolamento di procedura che avrebbe dovuto essere notificato e che non lo è stato costituisce un aiuto illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f) del regolamento di procedura. |
| --- | --- |

117.

Questa è anche la situazione di potenziali altri casi non notificati di importo elevato diversi dai tredici casi. Infatti un aiuto individuale ai sensi dell'articolo 1, lettera e) del regolamento di procedura che avrebbe dovuto essere notificato e che non lo è stato costituisce un aiuto illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f) del regolamento di procedura.

3.4.   Ambito della presente decisione

| 118. | L'ambito della presente decisione si limita agli aiuti individuali concessi a progetti civili. |
| --- | --- |

118.

L'ambito della presente decisione si limita agli aiuti individuali concessi a progetti civili.

| 119. | La Commissione sottolinea che in questa fase dell'analisi essa ritiene che i progetti consistenti nel modificare un prodotto militare per adattarlo ad uso civile siano da considerarsi come progetti civili. |
| --- | --- |

119.

La Commissione sottolinea che in questa fase dell'analisi essa ritiene che i progetti consistenti nel modificare un prodotto militare per adattarlo ad uso civile siano da considerarsi come progetti civili.

| 120. | Conformemente all'art.15 del regolamento (CE) n. 659/1999, la presente decisione non si applica ad aiuti individuali con riferimento ai quali il periodo limite sia spirato. |
| --- | --- |

120.

Conformemente all'art.15 del regolamento (CE) n. 659/1999, la presente decisione non si applica ad aiuti individuali con riferimento ai quali il periodo limite sia spirato.

3.5.   Varie

| 121. | La presente decisione non pregiudica eventuali azioni della Commissione concernenti la risposta incompleta dell'Italia all'ingiunzione di fornire informazioni del 10.12.2004. |
| --- | --- |

121.

La presente decisione non pregiudica eventuali azioni della Commissione concernenti la risposta incompleta dell'Italia all'ingiunzione di fornire informazioni del 10.12.2004.

IV.   CONCLUSIONE

| 122. | Alla luce di quanto sopra, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, intima all'Italia di presentare osservazioni e di fornire, entro un mese dalla data di ricezione della presente, qualsiasi informazione che possa contribuire a chiarire i punti specifici in causa, in particolare:






  — | Tutti gli atti giuridici pubblicati e non pubblicati concernenti l'applicazione del meccanismo di finanziamento della Legge n. 808/85, incluso in particolare il testo del decreto ministeriale del ministro dell'Industria del 14.3.1988 (47); |
| --- | --- | --- |

122.

Alla luce di quanto sopra, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, intima all'Italia di presentare osservazioni e di fornire, entro un mese dalla data di ricezione della presente, qualsiasi informazione che possa contribuire a chiarire i punti specifici in causa, in particolare:

—

Tutti gli atti giuridici pubblicati e non pubblicati concernenti l'applicazione del meccanismo di finanziamento della Legge n. 808/85, incluso in particolare il testo del decreto ministeriale del ministro dell'Industria del 14.3.1988 (47);

| — | Tutti gli atti legislativi che emendano la Legge n. 808/85; |
| --- | --- |

—

Tutti gli atti legislativi che emendano la Legge n. 808/85;

| — | L'elenco di tutti i progetti civili finanziati in base alla Legge n. 808/85, che superano la soglia oltre la quale è richiesta la notifica individuale nonché la lista di tutti i progetti finanziati a decorrere dal 22.11.2002, unitamente a:






  a) | una copia completa delle delibere di concessione di aiuti a detti progetti; |
| --- | --- | --- |

—

L'elenco di tutti i progetti civili finanziati in base alla Legge n. 808/85, che superano la soglia oltre la quale è richiesta la notifica individuale nonché la lista di tutti i progetti finanziati a decorrere dal 22.11.2002, unitamente a:

a)

una copia completa delle delibere di concessione di aiuti a detti progetti;

| b) | dati esatti concernenti l'aiuto erogato e gli scadenziari di rimborso per ciascuno di detti progetti. Tali dati dovrebbero essere corroborati da prove indipendenti di pagamento e/o di rimborso, ad esempio rilasciate da banche; |
| --- | --- |

b)

dati esatti concernenti l'aiuto erogato e gli scadenziari di rimborso per ciascuno di detti progetti. Tali dati dovrebbero essere corroborati da prove indipendenti di pagamento e/o di rimborso, ad esempio rilasciate da banche;

| — | Un elenco dei progetti non civili finanziati in base alla Legge n. 808/85, che superano la soglia per la notifica individuale nonché di tutti quelli finanziati dal 22.11.2002, unitamente, per ciascuno di detti progetti, ad elementi che ne comprovino la natura militare; |
| --- | --- |

—

Un elenco dei progetti non civili finanziati in base alla Legge n. 808/85, che superano la soglia per la notifica individuale nonché di tutti quelli finanziati dal 22.11.2002, unitamente, per ciascuno di detti progetti, ad elementi che ne comprovino la natura militare;

| — | Copie degli atti legislativi di ciascun provvedimento di rifinanziamento della legge e, qualora ciò non risulti dagli atti, l'indicazione dell'importo e della durata di ciascun provvedimento di rifinanziamento. |
| --- | --- |

—

Copie degli atti legislativi di ciascun provvedimento di rifinanziamento della legge e, qualora ciò non risulti dagli atti, l'indicazione dell'importo e della durata di ciascun provvedimento di rifinanziamento.

| 123. | La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente ai potenziali beneficiari dell'aiuto. |
| --- | --- |

123.

La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente ai potenziali beneficiari dell'aiuto.

| 124. | La Commissione fa presente all'Italia l'effetto sospensivo dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato in rapporto ad aiuti non coperti dalla decisione della Commissione del 1986, tenendo conto degli emendamenti trasmessi alla Commissione dall'Italia in data 22.11.2002, e richiama all'attenzione del governo italiano l'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio in base al quale tutti gli aiuti illegali possono formare oggetto di recupero presso il beneficiario.» |
| --- | --- |

124.

La Commissione fa presente all'Italia l'effetto sospensivo dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato in rapporto ad aiuti non coperti dalla decisione della Commissione del 1986, tenendo conto degli emendamenti trasmessi alla Commissione dall'Italia in data 22.11.2002, e richiama all'attenzione del governo italiano l'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio in base al quale tutti gli aiuti illegali possono formare oggetto di recupero presso il beneficiario.»

---

(1)  EUT C 16, 22.1.2004, s. 2.

1

(2)  Affärshemlighet.

2

(3)  EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

3

(4)  GU C 16 del 22.1.2004, pag. 2.

4

(5)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

5

(6)  Lettera della Commissione C(2004)5009 del 10.12.2004.

6

(7)  All'epoca articolo 93, paragrafo 3.

7

(8)  SG(86) D/5685.

8

(9)  GU C 83 dell'11.4.1986, pag. 2.

9

(10)  GU C 45 del 17.2.1996, pag. 5.

10

(11)  Lettera della Commissione rif. D/54984 del 30.11.2001, D/50557 dell'11.2.2002, D/52819 del 4.6.2002, e lettera dall'Italia rif. A/30747 dell'1.2.2002, A/31921 del 13.3.2002 e A/57170 del 18.12.2002.

11

(12)  Delibera CIPE 2 Agosto 2002. ’Direttive per gli interventi nel settore aerospaziale’.

12

Direttive per gli interventi nel settore aerospaziale

(13)  GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

13

(14)  Cfr. nota a piè di pagina n. 3.

14

(15)  Queste soglie variavano a seconda dell'epoca in cui l'aiuto era stato concesso. Per gli aiuti concessi prima del 17.2.1996 era obbligatoria una notifica individuale qualora i costi ammissibili fossero superiori a 20 milioni di euro. Per gli aiuti concessi dopo il 17.2.1996 la notifica individuale è obbligatoria qualora i costi ammissibili superino 25 milioni di euro e l'equivalente sovvenzione lordo dell'aiuto sia superiore a 5 milioni di euro. Per il periodo precedente l'introduzione dell'euro, l'ECU sostituisce l'euro.

15

(16)  Disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla ricerca e sviluppo GU C 83 dell'11.4.1986, pag. 2.

16

(17)  GU C 45 del 17.2.1996, pag. 5.

17

(18)  Segreto professionale.

18

(19)  Per gli aiuti concessi dopo il 17.2.1996.

19

(20)  Lettera del 3.8.2004, registrata dalla Commissione il 4.8.2004.

20

(21)  Lettera del 20.9.2004, registrata dalla Commissione il 22.9.2004.

21

(22)  Recante il numero 3 in tutti i decreti di concessione.

22

(23)  Lettera della Commissione n. C(2004)5009 del 10.12.2004.

23

(24)  Lettera del 19.1.2005, registrata dalla Commissione il 21.1.2005.

24

(25)  Corte dei Conti – Indagine sulla promozione dello sviluppo tecnologico dell'industria aeronautica ed aumento dei livelli occupazionali nel settore di cui alla legge 24 dicembre 1985, n. 808. Disponibile sul sito web della Corte dei Conti

25

Corte dei Conti

http://www.corteconti.it/Ricerca-e-1/Gli-Atti-d/Controllo-/Documenti/Sezione-ce1/Anno-2003/Secondo-co/allegati-d7/indagine-industria-aeronautica.doc_cvt.htm.

(26)  Decreto del Ministro dell'industria, del commercio e dell'artigianato del 14 marzo 1988 (registrato alla Corte dei conti il successivo 20 luglio, reg. n. 11 ind. fg. 154). Secondo gli allegati a numerose relazioni annuali al Parlamento sull'applicazione della legge, il titolo del decreto sarebbe ’criteri generali per modalità e tempi di erogazione, condizioni e modo di restituzione dei finanziamenti ex art. 3 della legge 808 del 24 dicembre 1985’.

26

criteri generali per modalità e tempi di erogazione, condizioni e modo di restituzione dei finanziamenti ex art. 3 della legge 808 del 24 dicembre 1985

(27)  Tuttavia non è chiaro a quali casi singoli si riferisca la Corte dei conti né quale sia la base per il calcolo della media.

27

(28)  Il terzo interessato anonimo indica questo progetto come progetto “ATR C”.

28

(29)  Il terzo interessato anonimo indica questo progetto come progetto “ATR-100 Pax”.

29

(30)  Cfr. Nota a piè di pagina n. 1

30

(31)  Indicato come DF dalle terze parti e come QF dall'Italia, ma potrebbe trattarsi dello stesso progetto

31

(32)  Alla Commissione risulta che le due abbreviazioni “Amx E” e “Amx Export” utilizzate dal terzo interessato anonimo si riferiscono allo stesso programma.

32

(33)  Nessuno nega che i prestiti siano senza interessi.

33

(34)  Articolo 4, ultimo paragrafo della legge.

34

(35)  Cfr. nota a piè di pagina n. 5.

35

(36)  Cfr. ad esempio la decisone della Commissione nel caso N 234/01 – Francia – Aiuto alla Ricerca e sviluppo in favore di Snecma e relativi riferimenti. GU C 133 del 5.6.2002, pag. 10.

36

(37)  ’conformemente agli obblighi internazionali dell'UE derivanti, per esempio, dall'accordo dell'Uuruguay Round sulle sovvenzioni e sulle misure compensatorie’

37

(38)  Cfr. ad esempio il caso N 234/01 summenzionato nonché i riferimenti alla nota a piè di pagina 30 del medesimo.

38

(39)  Cfr. nota a piè di pagina 8.

39

(40)  Cfr. ad esempio la decisione della Commissione N. 97/807/CE del 30 aprile 1997 concernente l'aiuto concesso dalla Spagna alla società aerospaziale Construcciones Aeronáuticas, SA (Casa). GU L 331 del 3.12.1997, pag. 10.La nota a piè di pagina 5 di detta decisione contiene riferimenti di decisioni conformi a tale prassi risalenti al 28.10.1988.

40

(41)  Leggere ’di essere stata’.

41

(42)  http://www.agustawestland.com/products01_01.asp?id_product=15

42

(43)  http://www.bellagusta.com/air_ba_faq.cfm#8

43

(44)  Con eccezione de caso che era stato considerato di natura militare.

44

(45)  Cfr. punti 32=34.

45

(46)  Ad eccezione del caso che era stato ritenuto di natura militare.

46

(47)  Cfr. nota a piè di pagina 24.

47

---

| 12.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 252/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 252/21

---

Informationförfarande – tekniska föreskrifter

(2005/C 252/04)

(Text av betydelse för EES)

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37; EGT L 217, 5.8.1998, s. 20)

Anmälningar av förslag till tekniska föreskrifter som kommissionen mottagit

| Hänvisning (1) | Titel | Status quo-perioden på tre månder går ut (2) |
| --- | --- | --- |
| 2005/0456/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om särskilda material och installationer som övervakas av Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission | 9.12.2005 |
| 2005/0457/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om de maximala mängder av kärnmaterial och radioaktivt avfall vid vilka inga atomskador förväntas | 9.12.2005 |
| 2005/0458/SK | Förslag till dekret från Republikens Slovakiens kärnkontrollkommission med bestämmelser om metoder för rapportering av driftsolyckor, olyckor under transport samt detaljer för att fastställa olyckornas orsaker | 9.12.2005 |
| 2005/0459/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om återkommande utvärdering av kärnsäkerheten | 9.12.2005 |
| 2005/0460/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission med bestämmelser om kravet på kärnsäkerhet vid kärnenergianläggningar under lokalisering, planering, konstruktion, idrifttagning, drift, avställning och stängning av förvaringsplatser, samt även kriterier för kategorisering av utvalda anläggningar i olika säkerhetsklasser | 9.12.2005 |
| 2005/0461/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission med bestämmelser om krav för tillhandahållande av fysiskt skydd | 9.12.2005 |
| 2005/0462/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om specialistbehörighet | 9.12.2005 |
| 2005/0463/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission med bestämmelser om krav för hantering av kärnmaterial, radioaktivt avfall och utbränt kärnbränsle | 9.12.2005 |
| 2005/0464/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om registrering och kontroll av kärnmaterial och rapportering av utvalda aktiviteter | 9.12.2005 |
| 2005/0465/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om detaljer för beredskapsplanering för olyckor och nödsituationer | 9.12.2005 |
| 2005/0466/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission med bestämmelser om krav vid transport av kärnmaterial | 9.12.2005 |
| 2005/0467/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om kraven på dokumentation av tillståndsinnehavarnas kvalitetssystem samt uppgifter om kvalitetskrav för kärnenergianläggningar, uppgifter om kvalitetskrav för utvalda anläggningar och uppgifter om syftet med deras godkännande | 9.12.2005 |
| 2005/0468/SK | Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om omfattning, innehåll och metod vad gäller utformning av sådan dokumentation för kärnenergianläggningar som krävs för enskilda beslut | 9.12.2005 |
| 2005/0469/FIN | Lag om isklasser för fartyg och om isbrytarhjälp | 12.12.2005 |
| 2005/0470/F | Förslag till tekniska föreskrifter för de kommunala bolagen i Aire sur l'Adour för rörledningar för distribution av gas och med tillämpning av dekret 2004-555 av den 15 juni 2004 om tekniska föreskrifter om rörledningar för överföring, distribution och lagring av gas | 12.12.2005 |
| 2005/0471/F | Förslag till tekniska föreskrifter för den kommunala sammanslutningen för försörjning av naturgas för kommunerna Huningue, Saint-Louis Hégenheim och Village-Neuf för rörledningar för distribution av gas och med tillämpning av dekret nr 2004-555 av den 15 juni 2004 om tekniska föreskrifter för rörledningar och anslutningar till anläggningar för överföring, distribution och lagring av gas | 12.12.2005 |
| 2005/0472/NL | Förordning av ministern för hälsovård, välfärd och idrott, i samförstånd med ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet, om ändring av förordningen om bekämpningsmedelsrester | 12.12.2005 |
| 2005/0475/HU | Om ändring av Kultur- och Utbildningsministeriets förordning 11/1994. (VI. 8.) om verksamheten vid skol- och utbildningsanstalter | 13.12.2005 |
| 2005/0479/UK | Ändring av anvisningar i 2004 års byggförordning (Skottland) | 14.12.2005 |

Hänvisning (1)

Titel

Status quo-perioden på tre månder går ut (2)

2005/0456/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om särskilda material och installationer som övervakas av Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission

9.12.2005

2005/0457/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om de maximala mängder av kärnmaterial och radioaktivt avfall vid vilka inga atomskador förväntas

9.12.2005

2005/0458/SK

Förslag till dekret från Republikens Slovakiens kärnkontrollkommission med bestämmelser om metoder för rapportering av driftsolyckor, olyckor under transport samt detaljer för att fastställa olyckornas orsaker

9.12.2005

2005/0459/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om återkommande utvärdering av kärnsäkerheten

9.12.2005

2005/0460/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission med bestämmelser om kravet på kärnsäkerhet vid kärnenergianläggningar under lokalisering, planering, konstruktion, idrifttagning, drift, avställning och stängning av förvaringsplatser, samt även kriterier för kategorisering av utvalda anläggningar i olika säkerhetsklasser

9.12.2005

2005/0461/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission med bestämmelser om krav för tillhandahållande av fysiskt skydd

9.12.2005

2005/0462/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om specialistbehörighet

9.12.2005

2005/0463/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission med bestämmelser om krav för hantering av kärnmaterial, radioaktivt avfall och utbränt kärnbränsle

9.12.2005

2005/0464/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om registrering och kontroll av kärnmaterial och rapportering av utvalda aktiviteter

9.12.2005

2005/0465/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om detaljer för beredskapsplanering för olyckor och nödsituationer

9.12.2005

2005/0466/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission med bestämmelser om krav vid transport av kärnmaterial

9.12.2005

2005/0467/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om kraven på dokumentation av tillståndsinnehavarnas kvalitetssystem samt uppgifter om kvalitetskrav för kärnenergianläggningar, uppgifter om kvalitetskrav för utvalda anläggningar och uppgifter om syftet med deras godkännande

9.12.2005

2005/0468/SK

Förslag till dekret från Republiken Slovakiens kärnkontrollkommission om omfattning, innehåll och metod vad gäller utformning av sådan dokumentation för kärnenergianläggningar som krävs för enskilda beslut

9.12.2005

2005/0469/FIN

Lag om isklasser för fartyg och om isbrytarhjälp

12.12.2005

2005/0470/F

Förslag till tekniska föreskrifter för de kommunala bolagen i Aire sur l'Adour för rörledningar för distribution av gas och med tillämpning av dekret 2004-555 av den 15 juni 2004 om tekniska föreskrifter om rörledningar för överföring, distribution och lagring av gas

12.12.2005

2005/0471/F

Förslag till tekniska föreskrifter för den kommunala sammanslutningen för försörjning av naturgas för kommunerna Huningue, Saint-Louis Hégenheim och Village-Neuf för rörledningar för distribution av gas och med tillämpning av dekret nr 2004-555 av den 15 juni 2004 om tekniska föreskrifter för rörledningar och anslutningar till anläggningar för överföring, distribution och lagring av gas

12.12.2005

2005/0472/NL

Förordning av ministern för hälsovård, välfärd och idrott, i samförstånd med ministern för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet, om ändring av förordningen om bekämpningsmedelsrester

12.12.2005

2005/0475/HU

Om ändring av Kultur- och Utbildningsministeriets förordning 11/1994. (VI. 8.) om verksamheten vid skol- och utbildningsanstalter

13.12.2005

2005/0479/UK

Ändring av anvisningar i 2004 års byggförordning (Skottland)

14.12.2005

Kommissionen vill rikta uppmärksamhet mot domen av den 30 april 1996 i fallet ”CIA Security” (fall C-194/94 – REG 1996n s. I-2201), i vilket domstolen fastslår att artiklarna 8 och 9 i direktiv 98/34/EG (f.d. 83/189/EEG) skall tolkas på så sätt att medborgare kan förlita sig på dem inför nationell rätt, och att den nationella domstolen måste avstå från att använda en teknisk föreskrift som inte har anmälts i enlighet med direktivet.

Denna dom är en bekräftelse av kommissionens meddelande av den 1 oktober 1986 (EGT C 245, 1.10.1986, s. 4).

Bristande kunskap om anmälningsskyldigheten medför således att berörda tekniska föreskrifter inte kan tillämpas, och kan därför inte anföras mot enskilda personer.

För mer information om anmälningsförfarandet kontakta:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| GD Näringsliv och industri, Unite C3 |
| BE-1049 Bryssel |
| E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Europeiska kommissionen

GD Näringsliv och industri, Unite C3

BE-1049 Bryssel

E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Besök också följande sida: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ytterligare upplysningar om dessa anmälningar kan erhållas från de nationella avdelningarna vars adresser anges nedan.

FÖRTECKNING ÖVER DE NATIONELLA MYNDIGHETER SOM HAR ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN AV DIREKTIV 98/34/EG

BELGIEN

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II / 16 |
| BE-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps |
| Tfn (32-2) 206 46 89 |
| Fax (32-2) 206 57 46 |
| E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Gemensam e-post: belnotif@mineco.fgov.be |
| Internet: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

boulevard du Roi Albert II / 16

BE-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps

Tfn (32-2) 206 46 89

Fax (32-2) 206 57 46

E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Gemensam e-post: belnotif@mineco.fgov.be

Internet: http://www.mineco.fgov.be

REPUBLIKEN TJECKIEN

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Mr Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tfn (420) 224 907 123 |
| Fax (420) 224 914 990 |
| E-post: chloupek@unmz.cz |
| Gemensam e-post: eu9834@unmz.cz |
| Internet: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Mr Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tfn (420) 224 907 123

Fax (420) 224 914 990

E-post: chloupek@unmz.cz

Gemensam e-post: eu9834@unmz.cz

Internet: http://www.unmz.cz

DANMARK

| Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tfn (45) 35 46 66 89 (direktanknytning) |
| Fax (45) 35 46 62 03 |
| E-post: Birgitte Spühler Hansen – bsh@ebst.dk |
| Gemensam e-post för meddelanden – noti@ebst.dk |
| Internet: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tfn (45) 35 46 66 89 (direktanknytning)

Fax (45) 35 46 62 03

E-post: Birgitte Spühler Hansen – bsh@ebst.dk

Gemensam e-post för meddelanden – noti@ebst.dk

Internet: http://www.ebst.dk/Notifikationer

TYSKLAND

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34–37 |
| DE-10115 Berlin |
| Christina Jäckel |
| Tfn (49-30) 20 14 63 53 |
| Fax (49-30) 20 14 53 79 |
| E-post: infonorm@bmwa.bund.de |
| Internet: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat XA2

Scharnhorststr. 34–37

DE-10115 Berlin

Christina Jäckel

Tfn (49-30) 20 14 63 53

Fax (49-30) 20 14 53 79

E-post: infonorm@bmwa.bund.de

Internet: http://www.bmwa.bund.de

ESTLAND

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern |
| Tfn (372) 6 256 405 |
| Fax (372) 6 313 660 |
| E-post: karl.stern@mkm.ee |
| Gemensam e-post: el.teavitamine@mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern

Tfn (372) 6 256 405

Fax (372) 6 313 660

E-post: karl.stern@mkm.ee

Gemensam e-post: el.teavitamine@mkm.ee

GREKLAND

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| EL-101 92 Aten |
| Tfn (30) 210 696 98 63 |
| Fax (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

EL-101 92 Aten

Tfn (30) 210 696 98 63

Fax (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| EL-111 45 Aten |
| Tfn (30) 210 212 03 01 |
| Fax (30) 210 228 62 19 |
| E-post: 83189in@elot.gr |
| Internet: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

EL-111 45 Aten

Tfn (30) 210 212 03 01

Fax (30) 210 228 62 19

E-post: 83189in@elot.gr

Internet: http://www.elot.gr

SPANIEN

| Ministerio de Asuntos Exteriores |
| --- |
| Secretaría de Estado de Asuntos Europeos |
| Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias |
| Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218 |
| ES-28006 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa |
| Tfn (34) 91 379 83 32 |
| Esther Pérez Peláez |
| Teknisk rådgivare |
| E-post: esther.perez@ue.mae.es |
| Tfn (34) 91 379 84 64 |
| Fax (34) 91 379 84 01 |
| Gemensam e-post: d83-189@ue.mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores

Secretaría de Estado de Asuntos Europeos

Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias

Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218

ES-28006 Madrid

Angel Silván Torregrosa

Tfn (34) 91 379 83 32

Esther Pérez Peláez

Teknisk rådgivare

E-post: esther.perez@ue.mae.es

Tfn (34) 91 379 84 64

Fax (34) 91 379 84 01

Gemensam e-post: d83-189@ue.mae.es

FRANKRIKE

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| FR-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau |
| Tfn (33-1) 53 44 97 04 |
| Fax (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard |
| Tfn (33-1) 53 44 97 05 |
| Fax (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

FR-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau

Tfn (33-1) 53 44 97 04

Fax (33-1) 53 44 98 88

E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard

Tfn (33-1) 53 44 97 05

Fax (33-1) 53 44 98 88

E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

IRLAND

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| IE-Dublin 9 |
| Tony Losty |
| Tfn (353-1) 807 38 80 |
| Fax (353-1) 807 38 38 |
| E-post: tony.losty@nsai.ie |
| Internet: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

Glasnevin

IE-Dublin 9

Tony Losty

Tfn (353-1) 807 38 80

Fax (353-1) 807 38 38

E-post: tony.losty@nsai.ie

Internet: http://www.nsai.ie/

ITALIEN

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Dipartimento per le imprese |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria – Ufficio F1 |
| Via Molise 2 |
| IT-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia |
| Tfn (39-06) 47 05 22 05 |
| Fax (39-06) 47 88 78 05 |
| E-post: vincenzo.correggia@minindustria.it |
| Enrico Castiglioni |
| Tfn (39-06) 47 05 26 69 |
| Fax (39-06) 47 88 77 48 |
| E-post: enrico.castiglioni@minindustria.it |
| Gemensam e-post: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Internet: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Dipartimento per le imprese

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria – Ufficio F1

Via Molise 2

IT-00187 Roma

Vincenzo Correggia

Tfn (39-06) 47 05 22 05

Fax (39-06) 47 88 78 05

E-post: vincenzo.correggia@minindustria.it

Enrico Castiglioni

Tfn (39-06) 47 05 26 69

Fax (39-06) 47 88 77 48

E-post: enrico.castiglioni@minindustria.it

Gemensam e-post: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Internet: http://www.minindustria.it

CYPERN

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tfn (357) 22 40 93 13 eller (357) 22 37 50 53 |
| Fax (357) 22 75 41 03 |
| Antonis Ioannou |
| Tfn (357) 22 40 94 09 |
| Fax (357) 22 75 41 03 |
| E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Thea Andreou |
| Tfn (357) 22 409 404 |
| Fax (357) 22 754 103 |
| E-post: tandreou@cys.mcit.gov.cy |
| Gemensam e-post: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Internet: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tfn (357) 22 40 93 13 eller (357) 22 37 50 53

Fax (357) 22 75 41 03

Antonis Ioannou

Tfn (357) 22 40 94 09

Fax (357) 22 75 41 03

E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Thea Andreou

Tfn (357) 22 409 404

Fax (357) 22 754 103

E-post: tandreou@cys.mcit.gov.cy

Gemensam e-post: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Internet: http://www.cys.mcit.gov.cy

LETTLAND

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Cordination Centre |
| 55, Brivibas Street |
| LV-1519 Riga |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Cordination Centre

55, Brivibas Street

LV-1519 Riga

| Reinis Berzins |
| --- |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tfn (371) 701 32 30 |
| Fax (371) 728 08 82 |

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tfn (371) 701 32 30

Fax (371) 728 08 82

| Zanda Liekna |
| --- |
| Solvit Coordination Centre |
| Tfn (371) 701 32 36 |
| Fax (371) 728 08 82 |
| E-post: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Gemensam e-post: notification@em.gov.lv |

Zanda Liekna

Solvit Coordination Centre

Tfn (371) 701 32 36

Fax (371) 728 08 82

E-post: zanda.liekna@em.gov.lv

Gemensam e-post: notification@em.gov.lv

LITAUEN

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene |
| Tfn (370) 52 70 93 47 |
| Fax (370) 52 70 93 67 |
| E-post: dir9834@lsd.lt |
| Internet: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene

Tfn (370) 52 70 93 47

Fax (370) 52 70 93 67

E-post: dir9834@lsd.lt

Internet: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| (statens energitjänst) |
| 34, avenue de la Porte-Neuve |
| B.P. 10 |
| LU-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann |
| Tfn (352) 46 97 46 1 |
| Fax (352) 22 25 24 |
| E-post: see.direction@eg.etat.lu |
| Internet: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

(statens energitjänst)

34, avenue de la Porte-Neuve

B.P. 10

LU-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann

Tfn (352) 46 97 46 1

Fax (352) 22 25 24

E-post: see.direction@eg.etat.lu

Internet: http://www.see.lu

UNGERN

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Budapest |
| Honvéd u. 13–15. |
| HU-1055 |
| Zsolt Fazekas |
| E-post: fazekaszs@gkm.hu |
| Tfn (36) 1 374 2873 |
| Fax (36) 1 473 1622 |
| E-post: notification@gkm.hu |
| Internet: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Budapest

Honvéd u. 13–15.

HU-1055

Zsolt Fazekas

E-post: fazekaszs@gkm.hu

Tfn (36) 1 374 2873

Fax (36) 1 473 1622

E-post: notification@gkm.hu

Internet: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tfn (356) 2124 2420 |
| Fax (356) 2124 2406 |
| Lorna Cachia |
| E-post: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Gemensam e-post: notification@msa.org.mt |
| Internet: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tfn (356) 2124 2420

Fax (356) 2124 2406

Lorna Cachia

E-post: lorna.cachia@msa.org.mt

Gemensam e-post: notification@msa.org.mt

Internet: http://www.msa.org.mt

NEDERLÄNDERNA

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| NL-9700 RD Groningen |
| Ebel van der Heide |
| Tfn (31-50) 5 23 21 34 |
| Hennie Boekema |
| Tfn (31-50) 5 23 21 35 |
| Tineke Elzer |
| Tfn (31-50) 5 23 21 33 |
| Fax (31-50) 5 23 21 59 |
| Gemensam e-post: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

NL-9700 RD Groningen

Ebel van der Heide

Tfn (31-50) 5 23 21 34

Hennie Boekema

Tfn (31-50) 5 23 21 35

Tineke Elzer

Tfn (31-50) 5 23 21 33

Fax (31-50) 5 23 21 59

Gemensam e-post:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

ÖSTERRIKE

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| AT-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm |
| Tfn (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax (43-1) 715 96 51 eller (43-1) 712 06 80 |
| E-post: not9834@bmwa.gv.at |
| Internet: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

AT-1010 Wien

Brigitte Wikgolm

Tfn (43-1) 711 00 58 96

Fax (43-1) 715 96 51 eller (43-1) 712 06 80

E-post: not9834@bmwa.gv.at

Internet: http://www.bmwa.gv.at

POLEN

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara Nieciak |
| Tfn (48) 22 693 54 07 |
| Fax (48) 22 693 40 28 |
| E-post: barnie@mg.gov.pl |
| Agata Gągor |
| Tfn (48) 22 693 56 90 |
| Gemensam e-post: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara Nieciak

Tfn (48) 22 693 54 07

Fax (48) 22 693 40 28

E-post: barnie@mg.gov.pl

Agata Gągor

Tfn (48) 22 693 56 90

Gemensam e-post: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGAL

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| PT-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires |
| Tfn (351-21) 294 82 36/81 00 |
| Fax (351-21) 294 82 23 |
| E-post: c.pires@mail.ipq.pt |
| Gemensam e-post: not9834@mail.ipq.pt |
| Internet: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

PT-2829-513 Caparica

Cândida Pires

Tfn (351-21) 294 82 36/81 00

Fax (351-21) 294 82 23

E-post: c.pires@mail.ipq.pt

Gemensam e-post: not9834@mail.ipq.pt

Internet: http://www.ipq.pt

SLOVENIEN

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tfn (386) 1 478 3041 |
| Fax (386) 1 478 3098 |
| E-post: contact@sist.si |
| Vesna Stražišar |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SI-1000 Ljubljana

Tfn (386) 1 478 3041

Fax (386) 1 478 3098

E-post: contact@sist.si

Vesna Stražišar

SLOVAKIEN

| Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tfn (421) 2 5249 3521 |
| Fax (421) 2 5249 1050 |
| E-post: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tfn (421) 2 5249 3521

Fax (421) 2 5249 1050

E-post: steinlova@normoff.gov.sk

FINLAND

| Kauppa- ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Besöksadress: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FI-00170 Helsinki |
| och |
| Ratakatu 3 |
| FI-00120 Helsinki |
| Postadress: |
| PB 32 |
| FI-00023 Statsrådet |
| Tuomas Mikkola |
| Tfn (358-9) 5786 32 65 |
| Fax (358-9) 1606 46 22 |
| E-post: tuomas.mikkola@ktm.fi |
| Katri Amper |
| Gemensam e-post: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Internet: http://www.ktm.fi |

Kauppa- ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Besöksadress:

Aleksanterinkatu 4

FI-00170 Helsinki

och

Ratakatu 3

FI-00120 Helsinki

Postadress:

PB 32

FI-00023 Statsrådet

Tuomas Mikkola

Tfn (358-9) 5786 32 65

Fax (358-9) 1606 46 22

E-post: tuomas.mikkola@ktm.fi

Katri Amper

Gemensam e-post: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Internet: http://www.ktm.fi

SVERIGE

| Kommerskollegium |
| --- |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson |
| Tfn (46-8) 690 48 82/00 |
| Fax (46-8) 690 48 40 eller (46-8) 30 67 59 |
| E-post: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Gemensam e-post: 9834@kommers.se |
| Internet: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

Box 6803

Drottninggatan 89

SE-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson

Tfn (46-8) 690 48 82/00

Fax (46-8) 690 48 40 eller (46-8) 30 67 59

E-post: kerstin.carlsson@kommers.se

Gemensam e-post: 9834@kommers.se

Internet: http://www.kommers.se

STORBRITANNIEN

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| UK-London SW1 W 9SS |
| Philip Plumb |
| Tfn (44-20) 72 15 14 88 |
| Fax (44-20) 72 15 15 29 |
| E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Gemensam e-post: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Internet: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

UK-London SW1 W 9SS

Philip Plumb

Tfn (44-20) 72 15 14 88

Fax (44-20) 72 15 15 29

E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Gemensam e-post: 9834@dti.gsi.gov.uk

Internet: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| BE-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer |
| Tfn (32-2) 286 18 61 |
| Fax (32-2) 286 18 00 |
| E-post: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma |
| Tfn (32) 2 286 18 71 |
| Fax (32) 2 286 18 00 |
| E-post: tri@eftasurv.int |
| Gemensam e-post: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Internet: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

BE-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer

Tfn (32-2) 286 18 61

Fax (32-2) 286 18 00

E-post: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma

Tfn (32) 2 286 18 71

Fax (32) 2 286 18 00

E-post: tri@eftasurv.int

Gemensam e-post: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Internet: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| BE-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne |
| Tfn (32-2) 286 17 49 |
| Fax (32-2) 286 17 42 |
| E-post: kathleen.byrne@efta.int |
| Gemensam e-post: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Internet: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

BE-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne

Tfn (32-2) 286 17 49

Fax (32-2) 286 17 42

E-post: kathleen.byrne@efta.int

Gemensam e-post: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Internet: http://www.efta.int

TURKIET

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek – Ankara |
| Mehmet Comert |
| Tfn (90-312) 212 58 98 |
| Fax (90-312) 212 87 68 |
| E-post: comertm@dtm.gov.tr |
| Internet: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek – Ankara

Mehmet Comert

Tfn (90-312) 212 58 98

Fax (90-312) 212 87 68

E-post: comertm@dtm.gov.tr

Internet: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  År – registreringsnummer – ursprungsmedlemsstat.

(2)  Period under vilken projektet inte kan antas.

(3)  Ingen status quo-period, eftersom kommissionen godtagit den anmälande medlemsstatens motivering för särskild ordning.

(4)  Ingen status quo-period, på grund av tekniska specifikationer eller andra krav eller föreskrifter för tjänster som har att göra med skattemässiga eller finansiella åtgärder i enlighet med artikel 1.11, andra stycket, tredje strecksatsen i direktiv 98/34/EG.

(5)  Informationsproceduren avslutad.

---

| 12.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 252/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 252/27

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2005/C 252/05)

(Text av betydelse för EES)

Datum for antagande:

Medlemsstater: Portugal

Stöd nr: N 479/2004

Rubrik: Stöd till Nestlé Portugal S.A./bidrag

Ändamål: Utbildning

Rättslig grund: Portaria No 1285/2003, DR I-Série B, No 266, of 17 November 2003

Budget: 1 178 519,91 EUR

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Italien, Sicilien

Stöd nr: N 565/2003

Benämning: ”Stöd till skydd för miljön och energisparande”

Syfte: Stödordningen är avsedd att stimulera små och medelstora företags investeringar i energisparande och kraftvärmeverk

Rättslig grund: Legge regionale 3 maggio 2001 n. 6 — articolo 1, comma 4, lettera a), e relativo progetto di bando che stabilisce le modalità d'applicazione

Budget: 34 397 029,48 EUR totalt

Stödnivå eller stödbelopp: 35 % nettobidragsekvivalent + 15 % bruttobidragsekvivalent (regiontillägg för små och medelstora företag) + 10 % inom ramen för miljöriktlinjer

Varaktighet: 2005–2006

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Spanien

Stöd nr: N 583/04

Benämning: Nationellt program för utökning av bredband på landsbygden och i isolerade områden

Syfte: Erbjuda bredbandstjänster, på liknande villkor som i städerna, i vissa landsbygdsområden och avlägsna delar av Spanien, där dessa tjänster inte erbjuds för närvarande och där det inte finns planer för täckning inom en nära framtid

Rättslig grund: Proyecto de Orden por la que se regulan las bases, el régimen de ayudas y la gestión y se realiza la convocatoria del programa de extensión de la banda ancha en zonas rurales y aisladas

Budget: Totalt direkta bidrag: 26,4 miljoner EUR

Totalt lån: 111,9 miljoner EUR

Stödnivå: inte känd, beror på erbjudanden från leverantörer och avtal som sluts med den som väljs som leverantör, högst 30 % av de stödberättigande kostnaderna

Varaktighet: 2005–2008

Övriga upplysningar: De leverantörer som väljs kommer att få i uppdrag att erbjuda icke-diskriminerande teleoperatöraccess för utomstående operatörer

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

III Upplysningar

Kommissionen

| 12.10.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 252/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 252/28

---

FÖRSLAGSINFORDRAN

Stöd till åtgärder för information om den gemensamma jordbrukspolitiken

(2005/C 252/06)

1.   BAKGRUND

Den 17 april 2000 antog rådet förordning (EG) nr 814/2000 om åtgärder för information om den gemensamma jordbrukspolitiken (1), där det beskrivs vilken typ av åtgärder och vilket innehåll som kan finansieras av EU.

Inom ramen för ett nytt och förenklat tillvägagångssätt har kommissionen genom kommissionens förordning (EG) nr 2208/2002 fastställt tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 814/2000 (2). I denna förslagsinfordran anges prioriterade ämnen och åtgärder samt senaste datum för ansökan och för inledning av åtgärderna, i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 2208/2002, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1820/2004 (3).

Detta är en förslagsinfordran som gäller finansiering av årsprogram eller punktinsatser genom anslagen i 2006 års budget.

2.   PRIORITERADE ÅTGÄRDER FÖR 2006

I enlighet med denna förslagsinfordran önskar kommissionen prioritera följande:

| — | Förmedla budskapet om den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken som ett bidrag till sysselsättning, konkurrenskraft, tillväxt och stabilitet i EU-25. |
| --- | --- |

—

Förmedla budskapet om den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken som ett bidrag till sysselsättning, konkurrenskraft, tillväxt och stabilitet i EU-25.

| — | Skapa debatt om vilket utbyte jordbrukssektorn, landsbygdsregionerna och samhället som helhet, både i och utanför Europa, kan få av den gemensamma jordbrukspolitiken, och vilka möjligheter det öppnar för en ökad närvaro på världsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Skapa debatt om vilket utbyte jordbrukssektorn, landsbygdsregionerna och samhället som helhet, både i och utanför Europa, kan få av den gemensamma jordbrukspolitiken, och vilka möjligheter det öppnar för en ökad närvaro på världsmarknaden.

| — | Förmedla den europeiska jordbruksmodellen till resten av världen. |
| --- | --- |

—

Förmedla den europeiska jordbruksmodellen till resten av världen.

De sökande förväntas redovisa och motivera vilka informationskanaler de anser vara lämpliga för olika frågor och olika målgrupper inom detta område. De sökande uppmanas också tillhandahålla en mediaplan för sina projektförslag. Mediaplanen skall omfatta uppgifter om projektets genomförande, förmedling av budskap och effektivitetskontroll. Vid urvalet bland de sökande kommer det att fästas särskild vikt vid mediaplanen, som beskrivs i punkt 6 i bilaga II.

2.1.   Budskapets innehåll

De viktigaste budskapen som kommissionen vill förmedla till målgrupperna gäller följande aspekter och mål för den gemensamma jordbrukspolitiken:

| — | Att utveckla och stärka landsbygdsområdena i det utvidgade EU, skydda miljön och bevara EU:s samhällsstruktur genom en förstärkt strategi för landsbygdsutveckling och genom att bidra till sammanhållningen inom EU. |
| --- | --- |

—

Att utveckla och stärka landsbygdsområdena i det utvidgade EU, skydda miljön och bevara EU:s samhällsstruktur genom en förstärkt strategi för landsbygdsutveckling och genom att bidra till sammanhållningen inom EU.

| — | Att genomföra den nya gemensamma jordbrukspolitiken och dess instrument, dvs. det frikopplade samlade gårdsstödet, samt bidra till en stabil utveckling av jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

—

Att genomföra den nya gemensamma jordbrukspolitiken och dess instrument, dvs. det frikopplade samlade gårdsstödet, samt bidra till en stabil utveckling av jordbrukssektorn.

| — | Att öka marknadsorienteringen och stärka konkurrenskraften för jordbruket i EU, uppmuntra innovation och erbjuda nya möjligheter för producenter, i EU och på världsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Att öka marknadsorienteringen och stärka konkurrenskraften för jordbruket i EU, uppmuntra innovation och erbjuda nya möjligheter för producenter, i EU och på världsmarknaden.

| — | Att inrikta sig på produkter och tjänster som efterfrågas av allmänheten för att göra dem mer marknadsorienterade och förbättra produktkvaliteten och miljövärdet. |
| --- | --- |

—

Att inrikta sig på produkter och tjänster som efterfrågas av allmänheten för att göra dem mer marknadsorienterade och förbättra produktkvaliteten och miljövärdet.

| — | Att, inom ramen för WTO och de regionala överenskommelserna med Europas grannar, förklara målen och fördelarna med den europeiska jordbruksmodellen, särskilt de förbättrade handelsvillkoren för tredjeländer, skyddet av miljön, landsbygdsutveckling – inbegripet markförvaltning och bosättning – samt livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Att, inom ramen för WTO och de regionala överenskommelserna med Europas grannar, förklara målen och fördelarna med den europeiska jordbruksmodellen, särskilt de förbättrade handelsvillkoren för tredjeländer, skyddet av miljön, landsbygdsutveckling – inbegripet markförvaltning och bosättning – samt livsmedelssäkerhet.

Närmare uppgifter om den gemensamma jordbrukspolitiken finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/agriculture/index-sv.htm

Förtur kommer att ges till projekt som inriktas på konkreta exempel i olika sektorer, som illustrerar praktiska aspekter i samband med ovannämnda mål och som visar att målen är relevanta för målgruppen.

2.2.   Målgrupper

Målgrupper för projekt inom ramen för denna förslagsinfordran är följande:

| — | Jordbruks- och livsmedelssektorerna i Europa, inklusive konsumenter. |
| --- | --- |

—

Jordbruks- och livsmedelssektorerna i Europa, inklusive konsumenter.

| — | Allmänheten. |
| --- | --- |

—

Allmänheten.

De sökande bör uppge om projekten kommer att omfatta målgrupper i fler än ett land, och i så fall vilka länder som berörs och vilka metoder som kommer att användas.

2.3.   Informationskanaler

Kommissionen ser helst att följande informationskanaler används:

| — | Etermedia, både radio och TV på lokal, regional och nationell nivå. Om särskild sändning föreslås, vill kommissionen i förväg ha vissa garantier för att sändningen verkligen kommer att ske. Förslagen får omfatta projekt som innefattar direktdistribution av video- eller audiomaterial som inte skall sändas. |
| --- | --- |

—

Etermedia, både radio och TV på lokal, regional och nationell nivå. Om särskild sändning föreslås, vill kommissionen i förväg ha vissa garantier för att sändningen verkligen kommer att ske. Förslagen får omfatta projekt som innefattar direktdistribution av video- eller audiomaterial som inte skall sändas.

| — | Internet, som får allt större betydelse som informationskälla och debattkanal för många EU-medborgare. |
| --- | --- |

—

Internet, som får allt större betydelse som informationskälla och debattkanal för många EU-medborgare.

| — | Konferenser och seminarier, som vänder sig till den ena eller båda ovannämnda målgrupper. |
| --- | --- |

—

Konferenser och seminarier, som vänder sig till den ena eller båda ovannämnda målgrupper.

| — | Tidningar och tidskrifter. Kommissionen har redan goda förbindelser med pressen inom EU. De projekt som inleds till följd av denna förslagsinfordran torde dock själva väcka intresse i pressen. Sökande bör visa hur de avser att främja ett sådant intresse. |
| --- | --- |

—

Tidningar och tidskrifter. Kommissionen har redan goda förbindelser med pressen inom EU. De projekt som inleds till följd av denna förslagsinfordran torde dock själva väcka intresse i pressen. Sökande bör visa hur de avser att främja ett sådant intresse.

Kommissionen är intresserad av projekt med högt mervärde, där flera mediekanaler kan utnyttjas. Exempelvis kan en konferens besökas av delegater, sändas i TV vid ett senare tillfälle, och de frågor som har tagits upp kan rapporteras i lokal eller regional press och läggas ut på Internet.

2.4.   Mediaplan

I mediaplanen, som beskrivs i punkt 6 i bilaga II, bör de sökande specificera hur de tänker tillgodose följande projektaspekter:

| — | Projektets genomförande: Planering, drift och metoder för att hålla budgeten. Vilken tidsplan gäller? Vilken roll kommer kommissionens personal att spela? |
| --- | --- |

—

Projektets genomförande: Planering, drift och metoder för att hålla budgeten. Vilken tidsplan gäller? Vilken roll kommer kommissionens personal att spela?

| — | Förmedling av budskap: Vilka budskap kommer projektet att förmedla och till vilka målgrupper? Till vilka målgrupper? Vilka media kommer att användas och på vilket sätt? |
| --- | --- |

—

Förmedling av budskap: Vilka budskap kommer projektet att förmedla och till vilka målgrupper? Till vilka målgrupper? Vilka media kommer att användas och på vilket sätt?

| — | Mätning av effektivitet: I första hand kommer de projekt att väljas som möjliggör en mätning av hur effektivt budskapen har förmedlats (mät exempelvis publikens uppskattning av ett seminarium eller radioprogram i stället för att bara mäta publikens storlek, förklara varför det är lämpligt att presentera en fråga på Internet i stället för att bara ange presentationens omfattning). |
| --- | --- |

—

Mätning av effektivitet: I första hand kommer de projekt att väljas som möjliggör en mätning av hur effektivt budskapen har förmedlats (mät exempelvis publikens uppskattning av ett seminarium eller radioprogram i stället för att bara mäta publikens storlek, förklara varför det är lämpligt att presentera en fråga på Internet i stället för att bara ange presentationens omfattning).

För mindre projekt (upp till 30 000 EUR) är utvärderingen efter genomförandet frivillig.

3.   ALLMÄNNA ANSÖKNINGSREGLER

3.1.   Hur skall ansökan förberedas?

Före ansökan bör de sökande noga läsa igenom rådets förordning (EG) nr 814/2000, kommissionens förordning (EG) nr 2208/2002 och samtliga bilagor till denna förslagsinfordran.

Finansieringsansökan skall lämnas in på ett av EU:s officiella språk. Dessutom krävs en översättning till engelska eller franska.

Ansökan skall utformas med hjälp av lämplig blankett på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/agriculture/grants/capinfo/index_sv.htm

3.2.   När och till vem skall ansökan lämnas?

| 1. | Senast den 12 december 2005 skall ett exemplar av fullständig ansökan tillsammans med styrkande handlingar skickas som rekommenderat brev med mottagningsbevis (poststämpelns datum gäller) till följande adress:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Enhet AGRI. B.1 |
| Förslagsinfordran 2005/... .../...) |
| Att. E. Leguen de Lacroix |
| L130 4/148A |
| BE-1049 Bryssel |

1.

Senast den 12 december 2005 skall ett exemplar av fullständig ansökan tillsammans med styrkande handlingar skickas som rekommenderat brev med mottagningsbevis (poststämpelns datum gäller) till följande adress:

Europeiska kommissionen

Enhet AGRI. B.1

Förslagsinfordran 2005/... .../...)

Att. E. Leguen de Lacroix

L130 4/148A

BE-1049 Bryssel

Eftersom alla inkommande dokument till kommissionen måste scannas sida för sida uppmanas Ni att inte häfta samman sidorna i ansökningsbrevet och bifogade dokument.

Ansökan och budgeten måste undertecknas och dateras av den ansökande organisationens juridiska ombud. Vilka handlingar som skall skickas framgår av bilaga I.

| 2. | Samtidigt, dock senast den 12 december 2005, kl. 24.00 (lokal tid i Bryssel), skall ett elektroniskt exemplar, som är identiskt med exemplaret i punkt 1, skickas till följande e-postadress:
  AGRI-GRANTS@cec.eu.int
  Om ansökningarna enligt punkterna 1 och 2 skiljer sig åt, äger den postförsända ansökan företräde framför den e-postade.
  Ansökningar som skickas efter utsatt tid enligt punkterna 1 och 2, eller som skickas till annan postadress eller elektronisk adress än den som anges i punkt 1 respektive punkt 2, eller som skickas endast med e-post, kommer inte att beaktas. |
| --- | --- |

2.

Samtidigt, dock senast den 12 december 2005, kl. 24.00 (lokal tid i Bryssel), skall ett elektroniskt exemplar, som är identiskt med exemplaret i punkt 1, skickas till följande e-postadress:

AGRI-GRANTS@cec.eu.int

Om ansökningarna enligt punkterna 1 och 2 skiljer sig åt, äger den postförsända ansökan företräde framför den e-postade.

Ansökningar som skickas efter utsatt tid enligt punkterna 1 och 2, eller som skickas till annan postadress eller elektronisk adress än den som anges i punkt 1 respektive punkt 2, eller som skickas endast med e-post, kommer inte att beaktas.

3.3.   Hur kommer kommissionen att behandla ansökningarna och vilka tidsfrister gäller?

Först kommer kommissionen att förvissa sig om att ansökan innehåller alla nödvändiga dokument i enlighet med förteckningen i bilaga I. Kommissionen förbehåller sig rätten att avvisa ansökningar som inte innehåller alla dokument som krävs enligt bilaga I.

Därefter kommer en särskild urvalskommitté att bedöma ansökningarna. Ansökningarna bedöms i fyra, på varandra följande etapper såsom beskrivs nedan. Endast de ansökningar som uppfyller kraven för en etapp går vidare till nästa etapp.

| (1) | Bedömning av den sökande enligt kriterierna för stödberättigande i bilaga II. |
| --- | --- |

(1)

Bedömning av den sökande enligt kriterierna för stödberättigande i bilaga II.

| (2) | Bedömning av den sökande enligt kriterierna för uteslutning i artikel 5 i kommissionens förordning nr 2208/2002 och på grundval av de handlingar som lämnats in i enlighet med punkt 3 i bilaga I. |
| --- | --- |

(2)

Bedömning av den sökande enligt kriterierna för uteslutning i artikel 5 i kommissionens förordning nr 2208/2002 och på grundval av de handlingar som lämnats in i enlighet med punkt 3 i bilaga I.

| (3) | Bedömning av den sökande enligt urvalskriterierna i punkt 1 i bilaga III. |
| --- | --- |

(3)

Bedömning av den sökande enligt urvalskriterierna i punkt 1 i bilaga III.

| (4) | Bedömning av ansökningarna enligt tilldelningskriterierna i punkt 2 i bilaga III. |
| --- | --- |

(4)

Bedömning av ansökningarna enligt tilldelningskriterierna i punkt 2 i bilaga III.

Efter denna bedömning kommer urvalskommitté att göra en förteckning över åtgärder av högsta tekniska kvalitet.

Högsta tekniska kvalitet innebär att åtgärden har tilldelats 60 av 100 möjliga poäng i punkt 2 i bilaga III och minst 40 % av poängen för varje kriterium. Beroende på vilken budget som finns tillgänglig kan kommissionen komma att höja det minsta antal poäng som krävs.

Kommissionens beslut om beviljande av bidrag kan komma att avvika från utvärderingskommitténs förslag.

Kommissionens förteckning över bidragstagare och bidragsbelopp förväntas ha godkänts senast 30 juni 2006.

Om det begärda bidraget beviljas, kommer den sökande att få ett bidragsavtal utställt i euro, där finansieringsvillkoren och bidragets storlek anges.

I annat fall kommer den sökande att skriftligen underrättas om varför begäran avslogs, med hänvisning till bland annat kriterierna för stödberättigande samt urvals- och tilldelningskriterierna.

4.   FINANSIERING

Stödberättigande kostnader definieras i bilaga IV. Kommissionens bidrag kan uppgå till högst 50 % av de totala stödberättigande kostnaderna. I undantagsfall kan denna gräns höjas till 75 %, på de villkor som fastställs i artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 2208/2002.

En åtgärd skall anses vara av ovanligt slag i den mening som avses i artikel 7.2 i förordning (EG) nr 2208/2002, om den får minst 75 % av poängen för tilldelningskriterierna 1–4 i punkt 2 i bilaga III.

Åtgärder som beviljas bidrag inom ramen för denna förslagsinfordran får inte förfinansieras.

Att en ansökan väljs ut innebär inte att kommissionen förbinder sig att bevilja hela det belopp som den sökande har begärt. Det beviljade beloppet kan under inga omständigheter vara högre än det begärda beloppet.

---

(1)  EGT L 100, 20.4.2000, s. 7.

(2)  EGT L 337, 13.12.2002, s. 21.

(3)  EUT L 320, 21.10.2004, s. 14.

---

BILAGA I

FÖRSLAGSINFORDRAN

HANDLINGAR SOM KRÄVS FÖR ANSÖKAN

| (1) | Ifyllda ansökningsblanketter [i) skrivelse, ii) blanketter nr 1, 2, 3 och 4, iii) budgetblankett med utgiftsbudget och intäktstabell, iv) blankett med bankuppgifter och v) blankett med uppgifter om rättssubjektet]. Skrivelsen, budgetblanketten med utgiftsbudget och intäktstabell, blanketten med bankuppgifter och blanketten med uppgifter om rättssubjektet måste undertecknas och dateras av den ansökande organisationens juridiska ombud.
  Om ansökan gäller ett årsprogram, som kan omfatta mellan två och fem punktinsatser för information enligt artikel 2 b i kommissionens förordning (EG) nr 2208/2002, skall en blankett nr 4 och en budget (utgiftsbudget och intäktstabell) ifyllas för var och en av årsprogrammets åtgärder. |
| --- | --- |

(1)

Ifyllda ansökningsblanketter [i) skrivelse, ii) blanketter nr 1, 2, 3 och 4, iii) budgetblankett med utgiftsbudget och intäktstabell, iv) blankett med bankuppgifter och v) blankett med uppgifter om rättssubjektet]. Skrivelsen, budgetblanketten med utgiftsbudget och intäktstabell, blanketten med bankuppgifter och blanketten med uppgifter om rättssubjektet måste undertecknas och dateras av den ansökande organisationens juridiska ombud.

Om ansökan gäller ett årsprogram, som kan omfatta mellan två och fem punktinsatser för information enligt artikel 2 b i kommissionens förordning (EG) nr 2208/2002, skall en blankett nr 4 och en budget (utgiftsbudget och intäktstabell) ifyllas för var och en av årsprogrammets åtgärder.

| (2) | Stadgar och senaste verksamhetsberättelser för den sökande organisationen och dess partnerorganisationer, i förekommande fall tillsammans med organisationsplan och arbetsordning, om dessa nämns i stadgarna. |
| --- | --- |

(2)

Stadgar och senaste verksamhetsberättelser för den sökande organisationen och dess partnerorganisationer, i förekommande fall tillsammans med organisationsplan och arbetsordning, om dessa nämns i stadgarna.

| (3) | För sökande (utom offentliga organ):






  (a) | Försäkran på heder och samvete, undertecknad och daterad av den ansökande organisationens juridiska ombud, om att de sökande inte






  — | är i konkurs eller likvidation, är föremål för tvångsförvaltning, har ingått ackordsuppgörelse med borgenärer eller har avbrutit sin näringsverksamhet, eller är i en motsvarande situation till följd av något liknande förfarande enligt nationella lagar och andra författningar, – |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

För sökande (utom offentliga organ):

(a)

Försäkran på heder och samvete, undertecknad och daterad av den ansökande organisationens juridiska ombud, om att de sökande inte

—

är i konkurs eller likvidation, är föremål för tvångsförvaltning, har ingått ackordsuppgörelse med borgenärer eller har avbrutit sin näringsverksamhet, eller är i en motsvarande situation till följd av något liknande förfarande enligt nationella lagar och andra författningar, –

| — | har fällts för brott mot yrkesetiken enligt lagakraftvunnen dom, – |
| --- | --- |

—

har fällts för brott mot yrkesetiken enligt lagakraftvunnen dom, –

| — | har gjort sig skyldiga till ett allvarligt fel i yrkesutövningen, såvida detta på något sätt kan styrkas av den upphandlande myndigheten, – |
| --- | --- |

—

har gjort sig skyldiga till ett allvarligt fel i yrkesutövningen, såvida detta på något sätt kan styrkas av den upphandlande myndigheten, –

| — | De som inte har fullgjort sina skyldigheter att betala socialförsäkringsavgifter eller skatt enligt lagstiftningen i det land där de är etablerade eller i det land där den upphandlande myndigheten finns eller i det land där kontraktet ska genomföras. |
| --- | --- |

—

De som inte har fullgjort sina skyldigheter att betala socialförsäkringsavgifter eller skatt enligt lagstiftningen i det land där de är etablerade eller i det land där den upphandlande myndigheten finns eller i det land där kontraktet ska genomföras.

| — | i en lagakraftvunnen dom dömts för bedrägeri, korruption, deltagande i kriminella organisationer eller någon annan verksamhet som skadar gemenskapens finansiella intressen, – |
| --- | --- |

—

i en lagakraftvunnen dom dömts för bedrägeri, korruption, deltagande i kriminella organisationer eller någon annan verksamhet som skadar gemenskapens finansiella intressen, –

| — | i samband med ett annat upphandlingsförfarande eller ett förfarande för beviljande av bidrag som finansierats genom gemenskapsbudgeten har konstaterats bryta mot de kontraktsenliga skyldigheterna på ett allvarligt sätt. |
| --- | --- |

—

i samband med ett annat upphandlingsförfarande eller ett förfarande för beviljande av bidrag som finansierats genom gemenskapsbudgeten har konstaterats bryta mot de kontraktsenliga skyldigheterna på ett allvarligt sätt.

| (b) | Ett aktuellt utdrag ur det yrkes- eller handelsregister som omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där den sökande är registrerad. |
| --- | --- |

(b)

Ett aktuellt utdrag ur det yrkes- eller handelsregister som omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där den sökande är registrerad.

| (4) | Den sökande organisationen och dess partnerorganisationer: blankett om eventuella intressekonflikter enligt mallen på den webbplats som anges i punkt 3.1. i denna förslagsinfordran. |
| --- | --- |

(4)

Den sökande organisationen och dess partnerorganisationer: blankett om eventuella intressekonflikter enligt mallen på den webbplats som anges i punkt 3.1. i denna förslagsinfordran.

| (5) | Den sökande organisationen (utom offentliga organ): de två senaste årsboksluten eller andra handlingar som styrker den sökande organisationens ekonomiska ställning och dess förmåga att upprätthålla sin verksamhet under åtgärdens genomförandeperiod. |
| --- | --- |

(5)

Den sökande organisationen (utom offentliga organ): de två senaste årsboksluten eller andra handlingar som styrker den sökande organisationens ekonomiska ställning och dess förmåga att upprätthålla sin verksamhet under åtgärdens genomförandeperiod.

| (6) | Den sökande organisationen (begärt bidrag minst 300 000 EUR): en extern revisionsrapport gjord av en auktoriserad revisor, som bestyrker senaste räkenskapsårs bokslut och bedömer den sökandes ekonomiska ställning. |
| --- | --- |

(6)

Den sökande organisationen (begärt bidrag minst 300 000 EUR): en extern revisionsrapport gjord av en auktoriserad revisor, som bestyrker senaste räkenskapsårs bokslut och bedömer den sökandes ekonomiska ställning.

| (7) | Den sökande organisationen och dess partnerorganisationer: meritförteckningar för den personal som kommer att förbereda, genomföra, följa upp och utvärdera den föreslagna åtgärden. |
| --- | --- |

(7)

Den sökande organisationen och dess partnerorganisationer: meritförteckningar för den personal som kommer att förbereda, genomföra, följa upp och utvärdera den föreslagna åtgärden.

| (8) | Om den sökande vill använda sig av leverantörer eller underentreprenörer, och om kostnaden för alla upphandlade tjänster från en leverantör eller underentreprenör överstiger 10 000 EUR, skall den sökande, när denne ansöker om betalning efter varje åtgärd, lägga fram handlingar som styrker att han tagit in minst tre anbud och visar vilket av dem han valt. Samtidigt måste den sökande visa att den valda leverantören/underentreprenören ger mest valuta för pengarna. Om den sökande inte väljer det billigaste anbudet måste valet motiveras. |
| --- | --- |

(8)

Om den sökande vill använda sig av leverantörer eller underentreprenörer, och om kostnaden för alla upphandlade tjänster från en leverantör eller underentreprenör överstiger 10 000 EUR, skall den sökande, när denne ansöker om betalning efter varje åtgärd, lägga fram handlingar som styrker att han tagit in minst tre anbud och visar vilket av dem han valt. Samtidigt måste den sökande visa att den valda leverantören/underentreprenören ger mest valuta för pengarna. Om den sökande inte väljer det billigaste anbudet måste valet motiveras.

| (9) | Om det förekommer andra finansiärer (inklusive partnerorganisationer) som bidrar till den föreslagna åtgärdens finansiering, skall handlingar som styrker denna finansiering lämnas in (åtminstone i form av ett officiellt intyg om finansieringen från var och en av de tilltänkta finansiärerna, med uppgift om åtgärdens benämning och om bidragsbeloppet). |
| --- | --- |

(9)

Om det förekommer andra finansiärer (inklusive partnerorganisationer) som bidrar till den föreslagna åtgärdens finansiering, skall handlingar som styrker denna finansiering lämnas in (åtminstone i form av ett officiellt intyg om finansieringen från var och en av de tilltänkta finansiärerna, med uppgift om åtgärdens benämning och om bidragsbeloppet).

---

BILAGA II

FÖRSLAGSINFORDRAN

KRITERIER FÖR DE FÖRESLAGNA ÅTGÄRDERNAS STÖDBERÄTTIGANDE

| (1) | Bidragsansökningar för årsprogram skall ligga mellan 50 000 och 500 000 EUR. För var och en av varje programs punktinsatser skall det begärda bidraget ligga inom de gränser som anges i punkt 2. |
| --- | --- |

(1)

Bidragsansökningar för årsprogram skall ligga mellan 50 000 och 500 000 EUR. För var och en av varje programs punktinsatser skall det begärda bidraget ligga inom de gränser som anges i punkt 2.

| (2) | Bidragsansökningar för punktinsatser skall ligga mellan 12 500 och 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Bidragsansökningar för punktinsatser skall ligga mellan 12 500 och 100 000 EUR.

| (3) | Årsprogram och punktinsatser skall genomföras mellan den 1 juli 2006 och den 30 juni 2007 (inklusive förberedelser, genomförande, uppföljning och utvärdering). |
| --- | --- |

(3)

Årsprogram och punktinsatser skall genomföras mellan den 1 juli 2006 och den 30 juni 2007 (inklusive förberedelser, genomförande, uppföljning och utvärdering).

| (4) | Endast ett årsprogram eller en punktinsats per sökande får lämnas in under ett och samma budgetår. |
| --- | --- |

(4)

Endast ett årsprogram eller en punktinsats per sökande får lämnas in under ett och samma budgetår.

| (5) | Utöver de åtgärder som nämns i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 814/2000 är följande åtgärder uteslutna:






  a) | Åtgärder som har vinstsyfte. |
| --- | --- | --- |

(5)

Utöver de åtgärder som nämns i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 814/2000 är följande åtgärder uteslutna:

a)

Åtgärder som har vinstsyfte.

| b) | Bolagsstämmor eller andra i bolagsordningen eller stadgarna fastställda sammanträden. |
| --- | --- |

b)

Bolagsstämmor eller andra i bolagsordningen eller stadgarna fastställda sammanträden.

| (6) | För varje punktinsats skall en mediaplan med följande innehåll lämnas:






  a) | Detaljerade föredragningslistor (seminarier och konferenser) eller manus (publikationer och audiovisuella produktioner), av vilka bland annat framgår vilka frågor som skall tas upp, vem som bidrar till arrangemanget, vilken yrkeserfarenhet de har på det aktuella området, samt när, och i förekommande fall var, åtgärden planeras. |
| --- | --- | --- |

(6)

För varje punktinsats skall en mediaplan med följande innehåll lämnas:

a)

Detaljerade föredragningslistor (seminarier och konferenser) eller manus (publikationer och audiovisuella produktioner), av vilka bland annat framgår vilka frågor som skall tas upp, vem som bidrar till arrangemanget, vilken yrkeserfarenhet de har på det aktuella området, samt när, och i förekommande fall var, åtgärden planeras.

| b) | En ingående beskrivning av åtgärden med bland annat följande uppgifter:






  — | En redogörelse för identifierade informationsbehov och åtgärdens förväntade resultat (förhandsutvärdering). |
| --- | --- | --- |

b)

En ingående beskrivning av åtgärden med bland annat följande uppgifter:

—

En redogörelse för identifierade informationsbehov och åtgärdens förväntade resultat (förhandsutvärdering).

| — | Huvudsakliga budskap som åtgärden skall sprida. |
| --- | --- |

—

Huvudsakliga budskap som åtgärden skall sprida.

| — | Målgrupp(er). |
| --- | --- |

—

Målgrupp(er).

| — | Kommunikationsmedel och hur de kommer att användas. |
| --- | --- |

—

Kommunikationsmedel och hur de kommer att användas.

| — | Detaljerad plan för utvärdering av resultaten efter genomförd åtgärd (efterhandsutvärdering), bland annat med en redogörelse för vilka indikatorer eller kriterier som används för mätning i efterhand av den verkan som åtgärden och den valda strategin för informationsspridning har (frivilligt för åtgärder med en budget på upp till 30 000 EUR). |
| --- | --- |

—

Detaljerad plan för utvärdering av resultaten efter genomförd åtgärd (efterhandsutvärdering), bland annat med en redogörelse för vilka indikatorer eller kriterier som används för mätning i efterhand av den verkan som åtgärden och den valda strategin för informationsspridning har (frivilligt för åtgärder med en budget på upp till 30 000 EUR).

| (7) | Budget






  a) | Både intäktstabellen och utgiftsbudgeten (utgiftssidan) skall upprättas i EUR med hjälp av originalhandlingarna på den webbplats som anges i punkt 3.1 i denna förslagsinfordran. |
| --- | --- | --- |

(7)

Budget

a)

Både intäktstabellen och utgiftsbudgeten (utgiftssidan) skall upprättas i EUR med hjälp av originalhandlingarna på den webbplats som anges i punkt 3.1 i denna förslagsinfordran.

| b) | Om ansökan gäller ett årsprogram, som kan omfatta mellan två och fem punktinsatser för information enligt artikel 2 b i kommissionens förordning (EG) nr 2208/2002, skall en blankett nr 4 och en budget (utgiftsbudget och intäktstabell) ifyllas för var och en av årsprogrammets åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Om ansökan gäller ett årsprogram, som kan omfatta mellan två och fem punktinsatser för information enligt artikel 2 b i kommissionens förordning (EG) nr 2208/2002, skall en blankett nr 4 och en budget (utgiftsbudget och intäktstabell) ifyllas för var och en av årsprogrammets åtgärder.

| c) | För den preliminära budgeten gäller dessutom följande:






  — | Inkomster och utgifter skall balansera varandra. Av budgetens utgiftssida skall tydligt framgå vilka kostnader som är stödberättigande i enlighet med bilaga IV. |
| --- | --- | --- |

c)

För den preliminära budgeten gäller dessutom följande:

—

Inkomster och utgifter skall balansera varandra. Av budgetens utgiftssida skall tydligt framgå vilka kostnader som är stödberättigande i enlighet med bilaga IV.

| — | Den skall innehålla detaljerade uppgifter om vilka beräkningsmetoder och uppgifter som har använts vid utarbetandet. |
| --- | --- |

—

Den skall innehålla detaljerade uppgifter om vilka beräkningsmetoder och uppgifter som har använts vid utarbetandet.

| — | Om anbudsgivaren är momspliktig och har rätt att göra avdrag för moms, skall budgeten upprättas utan moms. |
| --- | --- |

—

Om anbudsgivaren är momspliktig och har rätt att göra avdrag för moms, skall budgeten upprättas utan moms.

| — | Den skall under rubriken ”Intäkter” innehålla uppgifter om






  — | direkt finansiering med sökandens egna medel, |
| --- | --- | --- |

—

Den skall under rubriken ”Intäkter” innehålla uppgifter om

—

direkt finansiering med sökandens egna medel,

| — | bidrag från andra finansiärer, i förekommande fall, |
| --- | --- |

—

bidrag från andra finansiärer, i förekommande fall,

| — | alla inkomster som genereras genom projektet, till exempel deltagaravgifter, |
| --- | --- |

—

alla inkomster som genereras genom projektet, till exempel deltagaravgifter,

| — | begärt bidrag, i förekommande fall fördelat på de ansökningar som har lämnats in till kommissionen. |
| --- | --- |

—

begärt bidrag, i förekommande fall fördelat på de ansökningar som har lämnats in till kommissionen.

---

BILAGA III

FÖRSLAGSINFORDRAN

URVALS- OCH TILLDELNINGSKRITERIER

1.   URVALSKRITERIER

För att demonstrera sin tekniska kapacitet skall de sökande för egen del och för sina partnerorganisationer visa att

| — | de har den tekniska kompetens som krävs och som är direkt relevant för att förbereda, genomföra, följa upp och utvärdera det slag av åtgärd som föreslås, |
| --- | --- |

—

de har den tekniska kompetens som krävs och som är direkt relevant för att förbereda, genomföra, följa upp och utvärdera det slag av åtgärd som föreslås,

| — | de har minst tre års erfarenhet av de frågor som förslaget gäller. |
| --- | --- |

—

de har minst tre års erfarenhet av de frågor som förslaget gäller.

För att demonstrera sin ekonomiska kapacitet skall de sökande för egen del och för sina partnerorganisationer visa att

| — | deras ekonomiska ställning är solid så att de kan upprätthålla sin verksamhet under åtgärdens genomförandeperiod. Detta kommer att bedömas baserat på de handlingar som tillhandahålls i enlighet med bilaga I.5 och all annan information som kommissionen anser vara användbar. |
| --- | --- |

—

deras ekonomiska ställning är solid så att de kan upprätthålla sin verksamhet under åtgärdens genomförandeperiod. Detta kommer att bedömas baserat på de handlingar som tillhandahålls i enlighet med bilaga I.5 och all annan information som kommissionen anser vara användbar.

2.   TILLDELNINGSKRITERIER

Varje åtgärd kommer att bedömas utifrån följande kriterier:

| (1) | (högst 25 poäng) Åtgärdens relevans och allmänna intresse bedöms utifrån bland annat följande:






  — | Hur väl åtgärdens mål och innehåll överensstämmer med de mål som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 814/2000 och de prioriterade områden som anges i förslagsinfordran. |
| --- | --- | --- |

(1)

(högst 25 poäng) Åtgärdens relevans och allmänna intresse bedöms utifrån bland annat följande:

—

Hur väl åtgärdens mål och innehåll överensstämmer med de mål som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 814/2000 och de prioriterade områden som anges i förslagsinfordran.

| (2) | (högst 25 poäng) Åtgärdens europeiska dimension och mervärde bedöms utifrån bland annat följande:






  — | Antalet länder som berörs av åtgärden (10 poäng). |
| --- | --- | --- |

(2)

(högst 25 poäng) Åtgärdens europeiska dimension och mervärde bedöms utifrån bland annat följande:

—

Antalet länder som berörs av åtgärden (10 poäng).

| — | Målgruppens dimension och representativitet i förhållande till åtgärdens karaktär (10 poäng). |
| --- | --- |

—

Målgruppens dimension och representativitet i förhållande till åtgärdens karaktär (10 poäng).

| — | Antal organisationer – förutom underentreprenörer – som deltar i utformning, genomförande och spridning av åtgärden, samt deras representativitet (5 poäng). |
| --- | --- |

—

Antal organisationer – förutom underentreprenörer – som deltar i utformning, genomförande och spridning av åtgärden, samt deras representativitet (5 poäng).

| (3) | (högst 25 poäng) Strategin för att sprida information bedöms utifrån bland annat följande:






  — | De budskap som skall spridas och de tänkta målgrupperna (15 poäng). |
| --- | --- | --- |

(3)

(högst 25 poäng) Strategin för att sprida information bedöms utifrån bland annat följande:

—

De budskap som skall spridas och de tänkta målgrupperna (15 poäng).

| — | De kanaler som används för att sprida information (bland annat press, audiovisuella media, Internet, direktdistribution) och kanalernas betydelse för åtgärden (10 poäng). |
| --- | --- |

—

De kanaler som används för att sprida information (bland annat press, audiovisuella media, Internet, direktdistribution) och kanalernas betydelse för åtgärden (10 poäng).

| (4) | (högst 25 poäng) Utvärderingen av åtgärden bedöms utifrån bland annat följande:






  — | Motiveringen av det intresse som åtgärden förväntas ge upphov till och, i förekommande fall, utvärderingen av resultaten efter genomförd åtgärd (15 poäng). |
| --- | --- | --- |

(4)

(högst 25 poäng) Utvärderingen av åtgärden bedöms utifrån bland annat följande:

—

Motiveringen av det intresse som åtgärden förväntas ge upphov till och, i förekommande fall, utvärderingen av resultaten efter genomförd åtgärd (15 poäng).

| — | Använda metoder (opinionsmätning, enkäter, statistik osv.) för att mäta de förmedlade budskapens genomslagskraft (10 poäng). |
| --- | --- |

—

Använda metoder (opinionsmätning, enkäter, statistik osv.) för att mäta de förmedlade budskapens genomslagskraft (10 poäng).

---

BILAGA IV

FÖRSLAGSINFORDRAN

KOSTNADER

| (1) | För att kostnaderna skall vara stödberättigande skall de uppfylla följande kriterier:






  a) | De skall uppstå direkt och uteslutande genom åtgärdens olika faser (förberedelser, genomförande, uppföljning och utvärdering). |
| --- | --- | --- |

(1)

För att kostnaderna skall vara stödberättigande skall de uppfylla följande kriterier:

a)

De skall uppstå direkt och uteslutande genom åtgärdens olika faser (förberedelser, genomförande, uppföljning och utvärdering).

| b) | De skall vara absolut nödvändiga för att åtgärden skall kunna genomföras och motsvara bästa tillgängliga marknadsvillkor. |
| --- | --- |

b)

De skall vara absolut nödvändiga för att åtgärden skall kunna genomföras och motsvara bästa tillgängliga marknadsvillkor.

| c) | Det skall röra sig om faktiska utgifter, vilket innebär att utgifterna skall motsvaras av utbetalningar styrkta av mottagna fakturor, eller av bokföringsdokument som har samma bevisvärde, och att utgifterna skall vara registrerade i stödmottagarens räkenskaper eller skattehandlingar samt vara identifierbara och kontrollerbara.
  Om stödberättigande kostnader betalas direkt av en annan finansiär, skall dessa anges under rubriken ”intäkter” i den preliminära budgeten och i den slutgiltiga budgeten under rubriken ”andra bidrag” och skriftligen bekräftas av finansiären såsom anges i bilaga I.9. |
| --- | --- |

c)

Det skall röra sig om faktiska utgifter, vilket innebär att utgifterna skall motsvaras av utbetalningar styrkta av mottagna fakturor, eller av bokföringsdokument som har samma bevisvärde, och att utgifterna skall vara registrerade i stödmottagarens räkenskaper eller skattehandlingar samt vara identifierbara och kontrollerbara.

Om stödberättigande kostnader betalas direkt av en annan finansiär, skall dessa anges under rubriken ”intäkter” i den preliminära budgeten och i den slutgiltiga budgeten under rubriken ”andra bidrag” och skriftligen bekräftas av finansiären såsom anges i bilaga I.9.

| d) | Kostnaderna måste uppstå under den period som åtgärden är planerad att pågå enligt bidragsavtalet. Den sökande har givetvis själv ansvaret för alla kostnader som uppstår innan avtalet undertecknas, och de innebär inget juridiskt eller ekonomiskt åtagande från kommissionens sida. |
| --- | --- |

d)

Kostnaderna måste uppstå under den period som åtgärden är planerad att pågå enligt bidragsavtalet. Den sökande har givetvis själv ansvaret för alla kostnader som uppstår innan avtalet undertecknas, och de innebär inget juridiskt eller ekonomiskt åtagande från kommissionens sida.

| e) | De måste vara upptagna i den preliminära budgeten. |
| --- | --- |

e)

De måste vara upptagna i den preliminära budgeten.

| (2) | Följande kostnader är inte bidragsberättigande:






  — | Bidrag in natura. |
| --- | --- | --- |

(2)

Följande kostnader är inte bidragsberättigande:

—

Bidrag in natura.

| — | Ospecificerade kostnader eller fasta kostnader, utom i de särskilda fall som anges i denna förslagsinfordran. |
| --- | --- |

—

Ospecificerade kostnader eller fasta kostnader, utom i de särskilda fall som anges i denna förslagsinfordran.

| — | Indirekta kostnader (hyra, elektricitet, vatten, gas, försäkringar, skatter och avgifter etc.). |
| --- | --- |

—

Indirekta kostnader (hyra, elektricitet, vatten, gas, försäkringar, skatter och avgifter etc.).

| — | Fasta kapitalkostnader, avsättningar, betalda räntor, kursförluster, gåvor och onödiga utgifter. |
| --- | --- |

—

Fasta kapitalkostnader, avsättningar, betalda räntor, kursförluster, gåvor och onödiga utgifter.

| — | Kostnader för inköp av ny eller begagnad utrustning. |
| --- | --- |

—

Kostnader för inköp av ny eller begagnad utrustning.

| — | Avdragsgill mervärdesskatt. |
| --- | --- |

—

Avdragsgill mervärdesskatt.

| — | Kostnader som inte ingår i den preliminära budgeten. |
| --- | --- |

—

Kostnader som inte ingår i den preliminära budgeten.

| (3) | Om inte kommissionen meddelar något annat skall bidragsmottagaren alltid då information om genomförandet av arbetsprogrammet utannonseras eller offentliggörs, även på konferenser och seminarier, klart och tydligt nämna att Europeiska gemenskapen deltar i finansieringen av åtgärden och det måste framgå att upphovsmannen är ensam ansvarig för innehållet och att kommissionen inte ansvarar för eventuell användning av den utannonserade eller offentliggjorda informationen. Om en åtgärd inte uppfyller detta villkor förbehåller sig kommissionen rätten att neka utbetalningar till stödmottagaren. |
| --- | --- |

(3)

Om inte kommissionen meddelar något annat skall bidragsmottagaren alltid då information om genomförandet av arbetsprogrammet utannonseras eller offentliggörs, även på konferenser och seminarier, klart och tydligt nämna att Europeiska gemenskapen deltar i finansieringen av åtgärden och det måste framgå att upphovsmannen är ensam ansvarig för innehållet och att kommissionen inte ansvarar för eventuell användning av den utannonserade eller offentliggjorda informationen. Om en åtgärd inte uppfyller detta villkor förbehåller sig kommissionen rätten att neka utbetalningar till stödmottagaren.

| (4) | Särskilda bestämmelser för upprättande av slutredovisningen:






  a) | Kostnaderna skall styrkas med originalen av de styrkande handlingar (biljetter, använda boardingkort, fakturor osv.) som föreskrivs i tabellen nedan och av bevis på betalning.
  När en stödmottagare är skyldig att behålla originalen för sina egna räkenskaper går det att skicka in kopior, på villkor att den person som undertecknat bidragsavtalet på varje kopia intygar att den överensstämmer med originalet. Kopior av dålig kvalitet beaktas inte.
  Alla fakturor skall vara upprättade i vederbörlig ordning, i enlighet med det aktuella landets lagar och bestämmelser. Fakturorna skall innehålla uppgift om pris och mervärdesskattesats. |
| --- | --- | --- |

(4)

Särskilda bestämmelser för upprättande av slutredovisningen:

a)

Kostnaderna skall styrkas med originalen av de styrkande handlingar (biljetter, använda boardingkort, fakturor osv.) som föreskrivs i tabellen nedan och av bevis på betalning.

När en stödmottagare är skyldig att behålla originalen för sina egna räkenskaper går det att skicka in kopior, på villkor att den person som undertecknat bidragsavtalet på varje kopia intygar att den överensstämmer med originalet. Kopior av dålig kvalitet beaktas inte.

Alla fakturor skall vara upprättade i vederbörlig ordning, i enlighet med det aktuella landets lagar och bestämmelser. Fakturorna skall innehålla uppgift om pris och mervärdesskattesats.

| b) | Fakturor rörande arbete utfört av underleverantörer på minst 10 000 euro beaktas endast om underleverantörsarbetet tagits upp i bidragsavtalet. |
| --- | --- |

b)

Fakturor rörande arbete utfört av underleverantörer på minst 10 000 euro beaktas endast om underleverantörsarbetet tagits upp i bidragsavtalet.

| Utgiftskategori | Stödberättigande | Styrkande handlingar |
| --- | --- | --- |
| Personalkostnader | Om åtgärdens totala kostnader (utgifter för anställda undantagna) överstiger 15 000 euro skall ett fast engångsbelopp på högst 10 000 euro betalas ut, inbegripet personalens kostnader för föreberedelse, genomförande och uppföljning.
  Om åtgärdens totala kostnader (utgifter för anställda undantagna) är 15 000 euro eller lägre skall ett fast engångsbelopp på högst 5 000 euro betalas ut, inbegripet personalkostnader för föreberedelse, genomförande och uppföljning. | Inga styrkande handlingar krävs |
| Transportkostnader |
| Tåg | Kostnader för resa i andra klass den kortaste resvägen (1). | Biljett |
| Flyg | Kostnader för flygresor i ekonomiklass med de billigaste och mest förmånliga biljetterna på marknaden (APEX, PEX, Excursion etc.) | — | Biljett eller elektronisk online-bokning (inbegripet pris), |

Utgiftskategori

Stödberättigande

Styrkande handlingar

Personalkostnader

Om åtgärdens totala kostnader (utgifter för anställda undantagna) överstiger 15 000 euro skall ett fast engångsbelopp på högst 10 000 euro betalas ut, inbegripet personalens kostnader för föreberedelse, genomförande och uppföljning.

Om åtgärdens totala kostnader (utgifter för anställda undantagna) är 15 000 euro eller lägre skall ett fast engångsbelopp på högst 5 000 euro betalas ut, inbegripet personalkostnader för föreberedelse, genomförande och uppföljning.

Inga styrkande handlingar krävs

Transportkostnader

Tåg

Kostnader för resa i andra klass den kortaste resvägen (1).

Biljett

Flyg

Kostnader för flygresor i ekonomiklass med de billigaste och mest förmånliga biljetterna på marknaden (APEX, PEX, Excursion etc.)

—

Biljett eller elektronisk online-bokning (inbegripet pris),

| — | Använda boardingpass. På boardingpasset bör namn, datum, avrese- och destinationsort samt platsnummer vara angivna. |
| --- | --- |

—

Använda boardingpass. På boardingpasset bör namn, datum, avrese- och destinationsort samt platsnummer vara angivna.

| — | I förekommande fall, resebyråns faktura. |
| --- | --- |

—

I förekommande fall, resebyråns faktura.

Långfärdsbuss och andra kollektiva transportmedel (2)

Resor mellan städer, den kortaste resvägen

Faktura av vilken åtminstone framgår plats för avresa och återkomst, antalet passagerare och resdagar.

Privat bil eller hyrbil (3)

Högst 300 km tur och retur till en ersättning av 0,25 euro per km.

En deklaration undertecknad av användaren med datum, tidpunkt och plats för avresa och återkomst, antalet km, passagerarnas namn, registreringsskyltens nummer samt syftet med resan.

Kost och logi

Hotell: Ett dagtraktamente (4) per natt (för kost och logi under 24 timmar). Traktamentsbeloppen finns på den webbplats som anges i avsnitt 3.1 i denna förslagsinfordran.

Annan logi: Formula dagtraktamente per dygn (som täcker kost och logi). Det totala traktamentsbeloppet räknas ut så här:

Formula

Antalet timmar räknas från vistelsens början till dess slut vid arrangemanget i fråga.

För ersättning för denna utgift måste hotellräkningen uppvisas. Av fakturan skall framgå personens namn samt datumen och antalet övernattningar. Om fakturan rör en gruppvistelse skall samma uppgifter framgå av hotellräkningen.

För ersättning för denna utgift måste en räkning för varje deltagare uppvisas. Förutom uppgifter om åtgärden (datum, plats och benämning) skall av räkningen framgå deltagarens funktion (föredragshållare, medverkande, ...) och vistelsens längd räknad från och med vistelsens början till och med dess slut. Räkningen skall undertecknas och dateras av deltagaren.

Tolkning

| 1. | Anställda: Kostnaderna är inkluderade i det högsta beloppet för anställda i kategorin ”Personalkostnader”. |
| --- | --- |

1.

Anställda: Kostnaderna är inkluderade i det högsta beloppet för anställda i kategorin ”Personalkostnader”.

Inga styrkande handlingar krävs.

| 2. | Egenföretagare: högst 600 euro per dag (exklusive moms). |
| --- | --- |

2.

Egenföretagare: högst 600 euro per dag (exklusive moms).

Faktura av vilken åtminstone framgår åtgärdens benämning, de språk från och till vilka det har översatts och de dagar då arbetet genomfördes samt antalet arbetade timmar.

Översättning

| 1. | Anställda: Kostnaderna är inkluderade i det högsta beloppet för anställda i kategorin ”Personalkostnader” |
| --- | --- |

1.

Anställda: Kostnaderna är inkluderade i det högsta beloppet för anställda i kategorin ”Personalkostnader”

Inga styrkande handlingar krävs.

| 2. | Egenföretagare: högst 45 euro per sida. |
| --- | --- |

2.

Egenföretagare: högst 45 euro per sida.

Faktura av vilken åtminstone framgår åtgärdens benämning, de språk från och till vilka det har tolkats och de dagar då arbetet genomfördes samt antalet sidor.

Expertarvoden eller föredragshållares arvoden (5)

Högst 600 euro per dag (exklusive moms)

Faktura av vilken åtminstone framgår åtgärdens benämning, arbetets art och de dagar då arbetet genomfördes.

Kost, logi och transportkostnader: se ovan.

Hyreskostnader för konferenslokal och konferensmateriel

Faktura av vilken åtminstone framgår åtgärdens benämning, utrustningens art och de dagar då konferenslokaler och konferensmateriel hyrdes.

---

(1)  Kostnader för resa i annan klass är stödberättigande till det pris som gäller för andra klass, förutsatt att det uppvisas ett intyg från transportföretaget där kostnaderna för resa i andra klass anges.

(2)  Avgifter för buss, tunnelbana, spårvagn och taxi är inte stödberättigande.

(3)  Resenärens kostnader för bensin, parkering, vägavgifter och måltider är inte stödberättigande. Kostnader för hyra av bil är inte stödberättigande.

(4)  Restaurangnotor och räkningar för catering eller kaffepauser kommer inta att godtas. Sådana kostnader täcks av dagtraktamentet.

(5)  Arvoden för experter eller föredragshållare, som är anställda av en nationell eller internationell institution eller av en gemenskapsinstitution, eller som är ledamöter av eller anställda i den bidragsmottagande organisationen eller i närstående eller anslutna organ, är inte stödberättigande.

---