# Uradni list C 13/18.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 13 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4918. januar 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 13

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4918. januar 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2006/C 013/1 | Mnenje št. 10/2005 o osnutku Uredbe Sveta, ki spreminja Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti | 1 |
| 2006/C 013/2 | Mnenje št. 11/2005 o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti | 9 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2006/C 013/1

Mnenje št. 10/2005 o osnutku Uredbe Sveta, ki spreminja Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

1

2006/C 013/2

Mnenje št. 11/2005 o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

9

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 18.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 13/1

---

MNENJE št. 10/2005

o osnutku Uredbe Sveta, ki spreminja Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4), Pogodba ES)

(2006/C 13/01)

KAZALO

UVOD

TRDNOST IN SKLADNOST FINANČNIH PRAVIL

PRORAČUNSKA NAČELA

Načelo enoletnosti

Načelo univerzalnosti

Načelo specifikacije

Načelo preglednosti

DOLOČITEV IN STRUKTURA PRORAČUNA

IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

Metode izvrševanja proračuna

Vloga računovodje: zanesljivost računovodskih izkazov

Odgovornost finančnih udeležencev

Medinstitucionalno sodelovanje

JAVNA NAROČILA

Primeri izključitve

Imenovanje strokovnjakov

Medinstitucionalno sodelovanje

DONACIJE

Načelo neprofitnosti

Načelo nekumulacije

Oddaja javnih naročil

ZAKLJUČEK

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 248(4) in 279 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členov 160C(4) in 183 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1) in zlasti člena 184 Uredbe, ki določa, da jo je treba pregledati vsaka tri leta,

ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta, ki spreminja Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2),

ob upoštevanju zahteve Sveta za mnenje o tem predlogu, ki je bila Računskemu sodišču predložena 15. julija 2005 –

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

Uvod

| 1. | Komisija želi s predlogom:






  — | izboljšati učinkovitost in preglednost pri izvajanju pravil, |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija želi s predlogom:

—

izboljšati učinkovitost in preglednost pri izvajanju pravil,

| — | poenostaviti pravila in zahteve pri pogodbah in donacijah sorazmerno z nastalimi stroški in tveganji, |
| --- | --- |

—

poenostaviti pravila in zahteve pri pogodbah in donacijah sorazmerno z nastalimi stroški in tveganji,

| — | pojasniti in racionalizirati določbe, ki urejajo različne metode upravljanja. |
| --- | --- |

—

pojasniti in racionalizirati določbe, ki urejajo različne metode upravljanja.

| 2. | Komisija v svojem obrazložitvenem memorandumu izjavlja, da je treba cilje finančne uredbe doseči tako, da se ohrani trdnost pravil in zlasti osnovnih načel, pojmov in zgradbe finančne uredbe (3), saj je ta glavno zakonodajno orodje za izvrševanje proračuna. |
| --- | --- |

2.

Komisija v svojem obrazložitvenem memorandumu izjavlja, da je treba cilje finančne uredbe doseči tako, da se ohrani trdnost pravil in zlasti osnovnih načel, pojmov in zgradbe finančne uredbe (3), saj je ta glavno zakonodajno orodje za izvrševanje proračuna.

| 3. | Predlog zato vzpostavlja naslednja merila:






  — | omejitev zakonodajnih sprememb na probleme, ki jih ni mogoče rešiti drugače, |
| --- | --- | --- |

3.

Predlog zato vzpostavlja naslednja merila:

—

omejitev zakonodajnih sprememb na probleme, ki jih ni mogoče rešiti drugače,

| — | zavrnitev vseh predlogov sprememb, ki bi zbujali dvom o ključnih elementih reforme Komisije, |
| --- | --- |

—

zavrnitev vseh predlogov sprememb, ki bi zbujali dvom o ključnih elementih reforme Komisije,

| — | omejitev vseh odstopanj od proračunskih načel na absolutni minimum, |
| --- | --- |

—

omejitev vseh odstopanj od proračunskih načel na absolutni minimum,

| — | upoštevanje sprememb, ki so jih novi sektorski predpisi uvedli za obdobje (1) 2007–2013, |
| --- | --- |

—

upoštevanje sprememb, ki so jih novi sektorski predpisi uvedli za obdobje (1) 2007–2013,

| — | utemeljitev zakonodajnih sprememb v zvezi:






  — | z obveznostjo Komisije, da izvršuje proračun in dosega predpisane cilje politik, |
| --- | --- | --- |

—

utemeljitev zakonodajnih sprememb v zvezi:

—

z obveznostjo Komisije, da izvršuje proračun in dosega predpisane cilje politik,

| — | z zahtevami dobrega finančnega poslovodenja, |
| --- | --- |

—

z zahtevami dobrega finančnega poslovodenja,

| — | z varstvom finančnih interesov EU, |
| --- | --- |

—

z varstvom finančnih interesov EU,

| — | s potrebo po kratkoročni pridobitvi pozitivne izjave o zanesljivosti. |
| --- | --- |

—

s potrebo po kratkoročni pridobitvi pozitivne izjave o zanesljivosti.

| 4. | Sodišče je preučilo osnutek uredbe, ki jo je predložila Komisija, pri čemer je upoštevalo zgoraj navedene načela, cilje in merila. Sodišče meni, da pridobitev pozitivne izjave o zanesljivosti ni relevantno merilo za vodenje revizije finančnih pravil. Vendar bi moralo izboljšanje finančnega poslovodenja Skupnosti biti merilo za določitev potrebnih sprememb finančne uredbe. |
| --- | --- |

4.

Sodišče je preučilo osnutek uredbe, ki jo je predložila Komisija, pri čemer je upoštevalo zgoraj navedene načela, cilje in merila. Sodišče meni, da pridobitev pozitivne izjave o zanesljivosti ni relevantno merilo za vodenje revizije finančnih pravil. Vendar bi moralo izboljšanje finančnega poslovodenja Skupnosti biti merilo za določitev potrebnih sprememb finančne uredbe.

| 5. | Sodišče meni, da predlagane prilagoditve in spremembe na številnih področjih pomenijo pomemben korak k poenostavitvi in prožnosti, ki sta potrebni za uspešno finančno poslovodenje. Vendar načela in merila, ki bi morala biti vodilo teh sprememb, zaradi spodaj navedenih razlogov niso bila vedno upoštevana, zastavljeni cilji pa niso bili vedno doseženi. |
| --- | --- |

5.

Sodišče meni, da predlagane prilagoditve in spremembe na številnih področjih pomenijo pomemben korak k poenostavitvi in prožnosti, ki sta potrebni za uspešno finančno poslovodenje. Vendar načela in merila, ki bi morala biti vodilo teh sprememb, zaradi spodaj navedenih razlogov niso bila vedno upoštevana, zastavljeni cilji pa niso bili vedno doseženi.

| 6. | Zato nekatere od sprememb, ki jih je predlagala Komisija, niso utemeljene, tveganje pa dodatno zapleta poslovodenje. Po drugi strani pa predlagani pregled ne zagotavlja rešitev nekaterih potreb upravljanja, kot je nakazano v odstavkih 21, 26, 29, 30, 32 in 39. |
| --- | --- |

6.

Zato nekatere od sprememb, ki jih je predlagala Komisija, niso utemeljene, tveganje pa dodatno zapleta poslovodenje. Po drugi strani pa predlagani pregled ne zagotavlja rešitev nekaterih potreb upravljanja, kot je nakazano v odstavkih 21, 26, 29, 30, 32 in 39.

Trdnost in skladnost finančnih pravil

| 7. | Prejšnja finančna uredba je bila večkrat spremenjena, zaradi česar je postala nedosledna, kar je Sodišče izpostavilo v svojem Mnenju št. 4/97 (4). Sodišče je zlasti kritiziralo (5) splošno neskladnost besedila in:






  — | postopno uvajanje sprememb za rešitev določenih problemov, |
| --- | --- | --- |

7.

Prejšnja finančna uredba je bila večkrat spremenjena, zaradi česar je postala nedosledna, kar je Sodišče izpostavilo v svojem Mnenju št. 4/97 (4). Sodišče je zlasti kritiziralo (5) splošno neskladnost besedila in:

—

postopno uvajanje sprememb za rešitev določenih problemov,

| — | hkraten obstoj več ureditev in številnih odstopanj, |
| --- | --- |

—

hkraten obstoj več ureditev in številnih odstopanj,

| — | dejstvo, da so bile nekatere poglavitne finančne določbe del uredb, ki urejajo določene politike, ukrepe ali programe, in niso bile zajete v finančno uredbo, ponekod pa so bile z njo celo
nezdružljive. |
| --- | --- |

—

dejstvo, da so bile nekatere poglavitne finančne določbe del uredb, ki urejajo določene politike, ukrepe ali programe, in niso bile zajete v finančno uredbo, ponekod pa so bile z njo celo
nezdružljive.

Komisija je zaradi tega mnenja in ugotovljenih neskladnosti v letu 1998 začela postopek pregleda, ki je leta 2002 po številnih medinstitucionalnih pripravah in razpravah privedel do sedanje uredbe.

| 8. | Komisija priznava, da nekateri vidiki (standardi notranjega kontroliranja, k dejavnostim usmerjen proračun in upravljanje na podlagi dejavnosti) sedanje finančne uredbe, ki je del postopka reforme finančnega poslovodenja, ki jo je ta institucija začela, niso v celoti izpolnjeni in da so za njihovo uspešno delovanje potrebna dodatna prizadevanja (6). Poleg tega so druge institucije nekatere elemente te uredbe uvedle šele pred kratkim. |
| --- | --- |

8.

Komisija priznava, da nekateri vidiki (standardi notranjega kontroliranja, k dejavnostim usmerjen proračun in upravljanje na podlagi dejavnosti) sedanje finančne uredbe, ki je del postopka reforme finančnega poslovodenja, ki jo je ta institucija začela, niso v celoti izpolnjeni in da so za njihovo uspešno delovanje potrebna dodatna prizadevanja (6). Poleg tega so druge institucije nekatere elemente te uredbe uvedle šele pred kratkim.

| 9. | Predlogu priložen obrazložitveni memorandum glede na to določa temeljna načela tega pregleda, da bi se tako zagotovila trdnost pravil in zlasti proračunskih načel, kot so določena v členu 2 Finančne uredbe (7). |
| --- | --- |

9.

Predlogu priložen obrazložitveni memorandum glede na to določa temeljna načela tega pregleda, da bi se tako zagotovila trdnost pravil in zlasti proračunskih načel, kot so določena v členu 2 Finančne uredbe (7).

| 10. | Vendar osnutek pregleda poleg redakcijskih sprememb vsebuje predloge sprememb 74 členov – 40 % sedanjih členov – iz skoraj vseh naslovov finančne uredbe. Predlog Komisije tako predstavlja znatno preoblikovanje besedila finančne uredbe. |
| --- | --- |

10.

Vendar osnutek pregleda poleg redakcijskih sprememb vsebuje predloge sprememb 74 členov – 40 % sedanjih členov – iz skoraj vseh naslovov finančne uredbe. Predlog Komisije tako predstavlja znatno preoblikovanje besedila finančne uredbe.

| 11. | Poleg tega so sedanjemu pregledu Finančne uredbe priloženi trije predlogi sprememb njenih izvedbenih odločb, ki so bili predstavljeni ali napovedani v letu 2005. |
| --- | --- |

11.

Poleg tega so sedanjemu pregledu Finančne uredbe priloženi trije predlogi sprememb njenih izvedbenih odločb, ki so bili predstavljeni ali napovedani v letu 2005.

| 12. | Da bi se upravljanje proračuna poenostavilo, so bile nekatere od predlaganih sprememb sprožene na zahtevo oddelkov Komisije. Vendar obstaja tveganje, da bi z uvedbo izjem in odstopanj, zlasti na področjih kmetijstva in raziskav, upravljanje postalo zapleteno. Drugi predlogi so posledica sprememb sektorske zakonodaje ali pa so bili predvideni v zakonodajnih predlogih Komisije za obdobje 2007–2013 (zlasti skupna kmetijska politika (SKP) in raziskave). |
| --- | --- |

12.

Da bi se upravljanje proračuna poenostavilo, so bile nekatere od predlaganih sprememb sprožene na zahtevo oddelkov Komisije. Vendar obstaja tveganje, da bi z uvedbo izjem in odstopanj, zlasti na področjih kmetijstva in raziskav, upravljanje postalo zapleteno. Drugi predlogi so posledica sprememb sektorske zakonodaje ali pa so bili predvideni v zakonodajnih predlogih Komisije za obdobje 2007–2013 (zlasti skupna kmetijska politika (SKP) in raziskave).

| 13. | Sodišče ob upoštevanju teh okoliščin meni, da nekatera načela in merila, ki jih je določila Komisija (trdnost pravil, zakonodajne spremembe le v nujnih primerih, kadar ni druge rešitve, omejitev vseh odstopanj od proračunskih načel na absolutni minimum) niso bila upoštevana, kar je zapletlo finančno poslovodenje, preden so bile dosežene pomembne spremembe, ki jih je uvedla sedanja finančna uredba. |
| --- | --- |

13.

Sodišče ob upoštevanju teh okoliščin meni, da nekatera načela in merila, ki jih je določila Komisija (trdnost pravil, zakonodajne spremembe le v nujnih primerih, kadar ni druge rešitve, omejitev vseh odstopanj od proračunskih načel na absolutni minimum) niso bila upoštevana, kar je zapletlo finančno poslovodenje, preden so bile dosežene pomembne spremembe, ki jih je uvedla sedanja finančna uredba.

| 14. | Ne glede na to, da člen 184 Finančne uredbe določa, da jo je treba pregledati vsaka tri leta, je treba za ohranitev trdnosti finančnih pravil spremembe omejiti le na tiste, ki so nujno potrebne. |
| --- | --- |

14.

Ne glede na to, da člen 184 Finančne uredbe določa, da jo je treba pregledati vsaka tri leta, je treba za ohranitev trdnosti finančnih pravil spremembe omejiti le na tiste, ki so nujno potrebne.

| 15. | Sodišče se v svojem Mnenju osredotoča na Naslove od I do VI Skupnih določb, ker so predlagane spremembe Naslova VII „Priprava zaključnega računa in računovodstvo“ prvega dela Uredbe (Skupne določbe) in tretjega dela (Prehodne in končne določbe) večinoma tehnične narave ter sestavljene iz posodobitve določb v luči računovodskih sprememb, ki veljajo od 1. januarja 2005. Poleg tega predlagane spremembe drugega dela (Posebne določbe) vplivajo zlasti na proračunska načela, določena v Naslovu II Skupnih določb. |
| --- | --- |

15.

Sodišče se v svojem Mnenju osredotoča na Naslove od I do VI Skupnih določb, ker so predlagane spremembe Naslova VII „Priprava zaključnega računa in računovodstvo“ prvega dela Uredbe (Skupne določbe) in tretjega dela (Prehodne in končne določbe) večinoma tehnične narave ter sestavljene iz posodobitve določb v luči računovodskih sprememb, ki veljajo od 1. januarja 2005. Poleg tega predlagane spremembe drugega dela (Posebne določbe) vplivajo zlasti na proračunska načela, določena v Naslovu II Skupnih določb.

Proračunska načela

| 16. | Mnenji Sodišča št. 4/97 in 2/2001 (8) o finančni uredbi sta obe predlagali strožjo uporabo proračunskih načel in omejitev izjem na minimum. Komisija je ta predloga sprejela kot temeljna načela sedanjega pregleda finančne uredbe. |
| --- | --- |

16.

Mnenji Sodišča št. 4/97 in 2/2001 (8) o finančni uredbi sta obe predlagali strožjo uporabo proračunskih načel in omejitev izjem na minimum. Komisija je ta predloga sprejela kot temeljna načela sedanjega pregleda finančne uredbe.

| 17. | Vendar predlagane spremembe vplivajo na načela:






  — | enotnosti proračuna (člen 5a: obresti iz predhodnega financiranja), |
| --- | --- | --- |

17.

Vendar predlagane spremembe vplivajo na načela:

—

enotnosti proračuna (člen 5a: obresti iz predhodnega financiranja),

| — | enoletnosti (člen 149: prerazporeditev nediferenciranih sredstev EKJS (9); člen 160a: možnost, da so odobrena proračunska sredstva dajo ponovno na voljo za raziskave; člena 12 in 150: vnaprejšnji prevzem obveznosti za odhodke za humanitarno pomoč in EKJS), |
| --- | --- |

—

enoletnosti (člen 149: prerazporeditev nediferenciranih sredstev EKJS (9); člen 160a: možnost, da so odobrena proračunska sredstva dajo ponovno na voljo za raziskave; člena 12 in 150: vnaprejšnji prevzem obveznosti za odhodke za humanitarno pomoč in EKJS),

| — | univerzalnosti (člen 18: določitev namenskih prejemkov iz prispevkov držav članic za programe zunanje pomoči in iz prodaje opreme), |
| --- | --- |

—

univerzalnosti (člen 18: določitev namenskih prejemkov iz prispevkov držav članic za programe zunanje pomoči in iz prodaje opreme),

| — | specifikacije (člen 23: prerazporeditve proračunskih sredstev iz naslova „rezervacije“; prerazporeditve proračunskih sredstev za upravo; postopek priglasitve; členi 26, 45 in 46: prilagoditve zaradi ukinitve rezerve za posojila in jamstva za posojila tretjim državam), |
| --- | --- |

—

specifikacije (člen 23: prerazporeditve proračunskih sredstev iz naslova „rezervacije“; prerazporeditve proračunskih sredstev za upravo; postopek priglasitve; členi 26, 45 in 46: prilagoditve zaradi ukinitve rezerve za posojila in jamstva za posojila tretjim državam),

| — | preglednosti (člen 29): podaljšanje roka za objavo proračuna. |
| --- | --- |

—

preglednosti (člen 29): podaljšanje roka za objavo proračuna.

| 18. | Čeprav so nekatere spremembe uvedene zaradi poenostavitve upravljanja odobrenih proračunskih sredstev in zagotavljajo pojasnila, utemeljena s posebnimi okoliščinami (te so enotnost proračuna: obresti iz predhodnega financiranja; enoletnost: vnaprejšnja odobritev proračunskih sredstev za prevzem obveznosti za pomoč za krizno upravljanje in humanitarno pomoč), potreba po drugih izjemnih primerih ni vedno prikazana. Ta vprašanja so obravnavana v nadaljevanju besedila. |
| --- | --- |

18.

Čeprav so nekatere spremembe uvedene zaradi poenostavitve upravljanja odobrenih proračunskih sredstev in zagotavljajo pojasnila, utemeljena s posebnimi okoliščinami (te so enotnost proračuna: obresti iz predhodnega financiranja; enoletnost: vnaprejšnja odobritev proračunskih sredstev za prevzem obveznosti za pomoč za krizno upravljanje in humanitarno pomoč), potreba po drugih izjemnih primerih ni vedno prikazana. Ta vprašanja so obravnavana v nadaljevanju besedila.

Načelo enoletnosti

| 19. | V Mnenju št. 2/2001 (10) je Sodišče izrazilo, da prerazporeditev proračunskih sredstev v okviru sistema diferenciranih proračunskih sredstev ni zaželena, ker je finančni učinek manj pomemben, poleg tega pa po nepotrebnem zapleta sisteme upravljanja. Zaradi odobritve ukrepov finančne discipline za neposredna plačila v okviru skupne kmetijske politike (11) Komisija predlaga, da se možnost prerazporeditve razširi tudi na nediferencirana proračunska sredstva (člen 149). Ta izjema ni utemeljena, ker so zadevni zneski majhni in jih lahko proračun za naslednje proračunsko leto zato zlahka počrpa. |
| --- | --- |

19.

V Mnenju št. 2/2001 (10) je Sodišče izrazilo, da prerazporeditev proračunskih sredstev v okviru sistema diferenciranih proračunskih sredstev ni zaželena, ker je finančni učinek manj pomemben, poleg tega pa po nepotrebnem zapleta sisteme upravljanja. Zaradi odobritve ukrepov finančne discipline za neposredna plačila v okviru skupne kmetijske politike (11) Komisija predlaga, da se možnost prerazporeditve razširi tudi na nediferencirana proračunska sredstva (člen 149). Ta izjema ni utemeljena, ker so zadevni zneski majhni in jih lahko proračun za naslednje proračunsko leto zato zlahka počrpa.

| 20. | Sodišče je poleg tega izrazilo svoje nasprotovanje temu, da se dovoli, da se zapadla odobrena proračunska sredstva dajo ponovno na voljo (12). Menilo je, da je bila takšna izjema splošnega pravila nepotrebna, ker so lahko bile vse potrebe glede proračunskih sredstev pokrite z novimi odobritvami za prevzem obveznosti. Predlog zmanjšuje možnost, da bi bila odobrena proračunska sredstva dana ponovno na voljo v primeru strukturnih skladov, vendar ponuja možnosti za raziskave (člen 160a). Sodišče meni, da tovrstne izjeme niso utemeljene, ker lahko že v okviru sedanjih pravil zagotovljeni proračunske spremembe in mehanizmi upravljanja obvladujejo morebitne potrebe. |
| --- | --- |

20.

Sodišče je poleg tega izrazilo svoje nasprotovanje temu, da se dovoli, da se zapadla odobrena proračunska sredstva dajo ponovno na voljo (12). Menilo je, da je bila takšna izjema splošnega pravila nepotrebna, ker so lahko bile vse potrebe glede proračunskih sredstev pokrite z novimi odobritvami za prevzem obveznosti. Predlog zmanjšuje možnost, da bi bila odobrena proračunska sredstva dana ponovno na voljo v primeru strukturnih skladov, vendar ponuja možnosti za raziskave (člen 160a). Sodišče meni, da tovrstne izjeme niso utemeljene, ker lahko že v okviru sedanjih pravil zagotovljeni proračunske spremembe in mehanizmi upravljanja obvladujejo morebitne potrebe.

Načelo univerzalnosti

| 21. | Za reševanje že znanih problemov na področju politike v zvezi z zgradbami ni predlogov sprememb. Nasprotno od načela, določenega v členu 7 Finančne uredbe, odobritve za prevzem obveznosti za transakcije v zvezi z nakupom ali gradnjo objektov ne pokrivajo celotnega stroška prevzetih pravnih obveznosti, ker so odobrena proračunska sredstva za upravo po členu 179 iste uredbe nediferencirana proračunska sredstva. Sodišče zato ponovno priporoča (13), da bi se pri tej vrsti poslovanja
morala uporabljati diferencirana proračunska sredstva. |
| --- | --- |

21.

Za reševanje že znanih problemov na področju politike v zvezi z zgradbami ni predlogov sprememb. Nasprotno od načela, določenega v členu 7 Finančne uredbe, odobritve za prevzem obveznosti za transakcije v zvezi z nakupom ali gradnjo objektov ne pokrivajo celotnega stroška prevzetih pravnih obveznosti, ker so odobrena proračunska sredstva za upravo po členu 179 iste uredbe nediferencirana proračunska sredstva. Sodišče zato ponovno priporoča (13), da bi se pri tej vrsti poslovanja
morala uporabljati diferencirana proračunska sredstva.

| 22. | Glede izjemnih primerov pri načelu univerzalnosti (namenski prejemki) je Sodišče v Mnenju št. 2/2001 (14) priporočilo, da se manj pomembni primeri ne bi smeli obravnavati kot izjeme, ampak bi se z njimi moralo ravnati v skladu s splošnimi določbami. Sodišče meni, da je predlagana sprememba o določitvi namenskih prejemkov iz prodaje vozil, opreme in objektov ter znanstvenih in tehničnih strojev, opreme in materiala (člen 18(1)(ea)) manj pomemben in neutemeljen primer. |
| --- | --- |

22.

Glede izjemnih primerov pri načelu univerzalnosti (namenski prejemki) je Sodišče v Mnenju št. 2/2001 (14) priporočilo, da se manj pomembni primeri ne bi smeli obravnavati kot izjeme, ampak bi se z njimi moralo ravnati v skladu s splošnimi določbami. Sodišče meni, da je predlagana sprememba o določitvi namenskih prejemkov iz prodaje vozil, opreme in objektov ter znanstvenih in tehničnih strojev, opreme in materiala (člen 18(1)(ea)) manj pomemben in neutemeljen primer.

Načelo specifikacije

| 23. | Predlagana sprememba člena 23(1)(b) ukinja vse omejitve prerazporeditev odobrenih proračunskih sredstev za upravo iz enega naslova (področja politike) v drugega, v kolikor so zadevni odhodki iste narave. Predlog v nasprotju z načeli reforme Komisije ukinja povezavo med k dejavnostim usmerjenim proračunom in upravljanjem na podlagi dejavnosti ter tako zmanjšuje reformo na preprosto spremembo v predstavitvi proračuna. Predlog dejansko ne upošteva dejstva, da so odobrena proračunska sredstva za upravo, kadar jih proračunski organ odobri za upravljanje specifičnih dejavnosti na posameznih področjih politike (proračunskih naslovov), povezana s specifičnimi cilji. Sodišče priporoča, da Svet in Parlament glede k dejavnostim usmerjenega proračuna in upravljanja na podlagi dejavnosti razmislita, ali bi moral proračunski organ odločitev o tem še naprej uporabljati. |
| --- | --- |

23.

Predlagana sprememba člena 23(1)(b) ukinja vse omejitve prerazporeditev odobrenih proračunskih sredstev za upravo iz enega naslova (področja politike) v drugega, v kolikor so zadevni odhodki iste narave. Predlog v nasprotju z načeli reforme Komisije ukinja povezavo med k dejavnostim usmerjenim proračunom in upravljanjem na podlagi dejavnosti ter tako zmanjšuje reformo na preprosto spremembo v predstavitvi proračuna. Predlog dejansko ne upošteva dejstva, da so odobrena proračunska sredstva za upravo, kadar jih proračunski organ odobri za upravljanje specifičnih dejavnosti na posameznih področjih politike (proračunskih naslovov), povezana s specifičnimi cilji. Sodišče priporoča, da Svet in Parlament glede k dejavnostim usmerjenega proračuna in upravljanja na podlagi dejavnosti razmislita, ali bi moral proračunski organ odločitev o tem še naprej uporabljati.

Načelo preglednosti

| 24. | Predlagana sprememba člena 29 v primerjavi s sedanjo uredbo podaljšuje rok objave proračuna za en mesec. Sodišče meni, da je vsako podaljšanje roka objave proračuna v nasprotju z načelom preglednosti in lahko oteži ustrezno upravljanje. |
| --- | --- |

24.

Predlagana sprememba člena 29 v primerjavi s sedanjo uredbo podaljšuje rok objave proračuna za en mesec. Sodišče meni, da je vsako podaljšanje roka objave proračuna v nasprotju z načelom preglednosti in lahko oteži ustrezno upravljanje.

Določitev in struktura proračuna

| 25. | Predlagane spremembe (člen 46) so namenjene razlikovanju proračunskih podatkov od ostalih podpornih informacij, ki so zajete v predhodni osnutek proračuna in namenjene v pomoč proračunskemu organu. Sodišče ima pozitivno mnenje o tem razlikovanju, kar zlasti vpliva na časovni razpored izvajanja odobritev proračunskih sredstev za plačila. Vendar pa meni, da bi moral biti ta podatek ob upoštevanju pričakovanega učinka določen v členu 33 Finančne uredbe. |
| --- | --- |

25.

Predlagane spremembe (člen 46) so namenjene razlikovanju proračunskih podatkov od ostalih podpornih informacij, ki so zajete v predhodni osnutek proračuna in namenjene v pomoč proračunskemu organu. Sodišče ima pozitivno mnenje o tem razlikovanju, kar zlasti vpliva na časovni razpored izvajanja odobritev proračunskih sredstev za plačila. Vendar pa meni, da bi moral biti ta podatek ob upoštevanju pričakovanega učinka določen v členu 33 Finančne uredbe.

| 26. | Sodišče tudi ocenjuje, da bi se dalo ta del finančne uredbe temeljiteje poenostaviti:






  — | z ukinitvijo možnosti negativnih rezerv, ki ovirajo jasno in točno predstavitev natančno izračunanih odobrenih proračunskih sredstev ter so v nasprotju z načelom preglednosti, |
| --- | --- | --- |

26.

Sodišče tudi ocenjuje, da bi se dalo ta del finančne uredbe temeljiteje poenostaviti:

—

z ukinitvijo možnosti negativnih rezerv, ki ovirajo jasno in točno predstavitev natančno izračunanih odobrenih proračunskih sredstev ter so v nasprotju z načelom preglednosti,

| — | s povečanjem prožnosti, ki je potrebna za upravljanje kadrov, tako da imajo institucije možnost, da v okviru proračunskih dodelitev stroškov za uslužbence izberejo najustreznejšo strukturo uslužbencev in zaposlijo tiste, ki imajo potrebne lastnosti za določene naloge, |
| --- | --- |

—

s povečanjem prožnosti, ki je potrebna za upravljanje kadrov, tako da imajo institucije možnost, da v okviru proračunskih dodelitev stroškov za uslužbence izberejo najustreznejšo strukturo uslužbencev in zaposlijo tiste, ki imajo potrebne lastnosti za določene naloge,

| — | s pregledom proračunska nomenklature, ki se nadomesti s takšno, kjer je najmanjše podpodročje poglavje, da se dovoli večja prožnost upravljanja, s čimer se prepreči breme prerazporeditev pod to ravnijo. |
| --- | --- |

—

s pregledom proračunska nomenklature, ki se nadomesti s takšno, kjer je najmanjše podpodročje poglavje, da se dovoli večja prožnost upravljanja, s čimer se prepreči breme prerazporeditev pod to ravnijo.

Izvrševanje proračuna

| 27. | Predlagane spremembe Naslova IV Finančne uredbe so zlasti namenjene:






  — | pojasnitvi in natančnejši opredelitvi vlog in odgovornosti oseb, ki sodelujejo pri različnih metodah izvrševanja proračuna: pri deljenem, decentraliziranem, skupnem, centraliziranem in posrednem upravljanju (členi 52 do 57), |
| --- | --- | --- |

27.

Predlagane spremembe Naslova IV Finančne uredbe so zlasti namenjene:

—

pojasnitvi in natančnejši opredelitvi vlog in odgovornosti oseb, ki sodelujejo pri različnih metodah izvrševanja proračuna: pri deljenem, decentraliziranem, skupnem, centraliziranem in posrednem upravljanju (členi 52 do 57),

| — | točni pojasnitvi odgovornosti odredbodajalcev in računovodij glede računovodskih informacij (člena 60 in 61), |
| --- | --- |

—

točni pojasnitvi odgovornosti odredbodajalcev in računovodij glede računovodskih informacij (člena 60 in 61),

| — | uskladitvi pravil o finančni odgovornosti finančnih udeležencev s pravili iz določb o uslužbencih Skupnosti (člen 66), |
| --- | --- |

—

uskladitvi pravil o finančni odgovornosti finančnih udeležencev s pravili iz določb o uslužbencih Skupnosti (člen 66),

| — | okrepitvi varstva finančnih interesov Skupnosti z okrepitvijo pravil za izterjavo terjatev (člena 72 in 73). |
| --- | --- |

—

okrepitvi varstva finančnih interesov Skupnosti z okrepitvijo pravil za izterjavo terjatev (člena 72 in 73).

Ta pojasnila skupaj z večjo natančnostjo predstavljajo pozitivne korake do boljšega finančnega poslovodenja, vendar Sodišče meni, da so glede naslednjih vidikov nezadostna.

Metode izvrševanja proračuna

| 28. | Večina vlog in odgovornosti oseb, ki sodelujejo pri različnih metodah izvrševanja proračuna, je bila opisanih že v sedanji finančni uredbi in sektorskih predpisih, sedaj pa so konsolidirane v predlogu Komisije. Sodišče sicer pozdravlja pobudo Komisije pri prizadevanju za uvrstitev teh podatkov v sistem, vendar pa meni, da bi bilo primerno, če bi Komisija to priložnost izkoristila in v finančni uredbi pripravila določbe o integriranem okviru notranje kontrole Skupnosti (15). |
| --- | --- |

28.

Večina vlog in odgovornosti oseb, ki sodelujejo pri različnih metodah izvrševanja proračuna, je bila opisanih že v sedanji finančni uredbi in sektorskih predpisih, sedaj pa so konsolidirane v predlogu Komisije. Sodišče sicer pozdravlja pobudo Komisije pri prizadevanju za uvrstitev teh podatkov v sistem, vendar pa meni, da bi bilo primerno, če bi Komisija to priložnost izkoristila in v finančni uredbi pripravila določbe o integriranem okviru notranje kontrole Skupnosti (15).

Vloga računovodje: zanesljivost računovodskih izkazov

| 29. | Sodišče pozdravlja predlog Komisije, da bi pojasnila vloge in odgovornosti raznih finančnih udeležencev glede priprave računovodskih izkazov tako, da bi določila, da morajo odredbodajalci na podlagi prenosa in računovodje potrditi pripravo računovodskih izkazov takole:






  — | odredbodajalci na podlagi prenosa morajo svojim institucijam poročati o uspešnosti izvajanja svojih dolžnosti v obliki letnega poročila, skupaj s finančnimi in upravljavskimi podatki ter izjavo o zanesljivosti, s katero potrjujejo, da podatki v poročilu predstavljajo resnično in pošteno sliko (16), |
| --- | --- | --- |

29.

Sodišče pozdravlja predlog Komisije, da bi pojasnila vloge in odgovornosti raznih finančnih udeležencev glede priprave računovodskih izkazov tako, da bi določila, da morajo odredbodajalci na podlagi prenosa in računovodje potrditi pripravo računovodskih izkazov takole:

—

odredbodajalci na podlagi prenosa morajo svojim institucijam poročati o uspešnosti izvajanja svojih dolžnosti v obliki letnega poročila, skupaj s finančnimi in upravljavskimi podatki ter izjavo o zanesljivosti, s katero potrjujejo, da podatki v poročilu predstavljajo resnično in pošteno sliko (16),

| — | računovodje institucij morajo podobno kot računovodje organov Skupnosti pripraviti računovodske izkaze na podlagi podatkov, ki so jih zagotovili in potrdili odredbodajalci. Zaključnim računom, pripravljenim po členu 129(2) in (3), je treba priložiti potrdilo računovodje, v katerem ta zagotovi, da so bili zaključni računi pripravljeni v skladu z Naslovom VII Finančne uredbe in računovodskimi načeli, pravili in metodami, določenimi v prilogi računovodskim izkazom (17), |
| --- | --- |

—

računovodje institucij morajo podobno kot računovodje organov Skupnosti pripraviti računovodske izkaze na podlagi podatkov, ki so jih zagotovili in potrdili odredbodajalci. Zaključnim računom, pripravljenim po členu 129(2) in (3), je treba priložiti potrdilo računovodje, v katerem ta zagotovi, da so bili zaključni računi pripravljeni v skladu z Naslovom VII Finančne uredbe in računovodskimi načeli, pravili in metodami, določenimi v prilogi računovodskim izkazom (17),

| — | odredbodajalec Komisije mora poleg tega pripraviti konsolidirani zaključni račun na podlagi podatkov, ki so jih zagotovile druge institucije. Konsolidiranim zaključnim računom je treba priložiti potrdilo računovodje Komisije, da so bili ti pripravljeni v skladu z Naslovom VII in računovodskimi načeli, pravili in metodami, določenimi v prilogi računovodskim izkazom (18). |
| --- | --- |

—

odredbodajalec Komisije mora poleg tega pripraviti konsolidirani zaključni račun na podlagi podatkov, ki so jih zagotovile druge institucije. Konsolidiranim zaključnim računom je treba priložiti potrdilo računovodje Komisije, da so bili ti pripravljeni v skladu z Naslovom VII in računovodskimi načeli, pravili in metodami, določenimi v prilogi računovodskim izkazom (18).

| 30. | Po členu 61(1)(e) sedanje finančne uredbe so računovodje odgovorni za potrjevanje sistemov, ki jih odredbodajalec določi za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij. Da lahko računovodja potrdi, da računovodski izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko, kot je določeno v členu 123 sedanje finančne uredbe, mora takšna potrditev vsebovati uspešno delovanje sistemov v zadevnem obdobju in tako tudi zanesljivost zagotovljenih podatkov ter ne samo uvedbe ali sprememb takšnih sistemov, kar se dogaja sedaj. Obstaja tveganje, da priprava računovodskih izkazov v primeru institucij (19) postane omejena na enostavno mehansko zbiranje, kar je rezultat v ta namen določenih računovodskih postopkov, ali da bo postopek v primeru konsolidiranih računovodskih izkazov pomenil enostavno seštevanje namesto konsolidacije. Sodišče meni, da bi člen 61(1)(e) Finančne uredbe moral pojasniti, da so računovodje pooblaščeni za potrjevanje
uspešnega delovanja takšnih sistemov. |
| --- | --- |

30.

Po členu 61(1)(e) sedanje finančne uredbe so računovodje odgovorni za potrjevanje sistemov, ki jih odredbodajalec določi za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij. Da lahko računovodja potrdi, da računovodski izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko, kot je določeno v členu 123 sedanje finančne uredbe, mora takšna potrditev vsebovati uspešno delovanje sistemov v zadevnem obdobju in tako tudi zanesljivost zagotovljenih podatkov ter ne samo uvedbe ali sprememb takšnih sistemov, kar se dogaja sedaj. Obstaja tveganje, da priprava računovodskih izkazov v primeru institucij (19) postane omejena na enostavno mehansko zbiranje, kar je rezultat v ta namen določenih računovodskih postopkov, ali da bo postopek v primeru konsolidiranih računovodskih izkazov pomenil enostavno seštevanje namesto konsolidacije. Sodišče meni, da bi člen 61(1)(e) Finančne uredbe moral pojasniti, da so računovodje pooblaščeni za potrjevanje
uspešnega delovanja takšnih sistemov.

| 31. | Komisija predlaga (člen 185), da se vloga notranjega revizorja v službah Komisije odslej omeji na potrjevanje, da funkcija notranjega revizorja v agencijah deluje v skladu z mednarodnimi revizorskimi standardi. Glede na zahtevo, da je treba računovodske izkaze organov Skupnosti konsolidirati z izkazi institucij, to stanje pomeni izgubo neposrednih neodvisnih informacij, ki jih ima Komisija sedaj na voljo o zanesljivosti računovodskih izkazov teh agencij kljub temu, da agencije črpajo upravne subvencije iz proračuna Komisije in v nekaterih primerih upravljajo znatna proračunska sredstva za poslovanje. |
| --- | --- |

31.

Komisija predlaga (člen 185), da se vloga notranjega revizorja v službah Komisije odslej omeji na potrjevanje, da funkcija notranjega revizorja v agencijah deluje v skladu z mednarodnimi revizorskimi standardi. Glede na zahtevo, da je treba računovodske izkaze organov Skupnosti konsolidirati z izkazi institucij, to stanje pomeni izgubo neposrednih neodvisnih informacij, ki jih ima Komisija sedaj na voljo o zanesljivosti računovodskih izkazov teh agencij kljub temu, da agencije črpajo upravne subvencije iz proračuna Komisije in v nekaterih primerih upravljajo znatna proračunska sredstva za poslovanje.

Odgovornosti finančnih udeležencev

| 32. | Predlagana sprememba člena 66 Finančne uredbe Kadrovskim predpisom nalaga zahtevo o obveznosti za plačilo nadomestila. Sodišče je že podalo svoje mnenje (20), da v Kadrovskih predpisih določeni določbe in mehanizmi neustrezno obravnavajo vprašanje obveznosti finančnih udeležencev za plačilo nadomestila. Za zagotovitev uspešne uporabe pravil, ne da bi se pri tem upravljanje Skupnosti preobremenilo s pravili o postopkih, ki so namenjeni zaščiti odgovornih finančnih udeležencev, bi se moralo pri uveljavljanju njihove obveznosti za plačilo nadomestila upoštevati načelo sorazmernosti. Zato bi bilo treba razlikovati med: namernim/goljufivim vedenjem, resno malomarnostjo, preprosto malomarnostjo in napako. Upoštevati bi bilo treba tudi okoliščine, od katerih je odvisna dejavnost finančnih udeležencev – na primer viri, ki so jim na voljo za izpolnjevanje svojih obveznosti. |
| --- | --- |

32.

Predlagana sprememba člena 66 Finančne uredbe Kadrovskim predpisom nalaga zahtevo o obveznosti za plačilo nadomestila. Sodišče je že podalo svoje mnenje (20), da v Kadrovskih predpisih določeni določbe in mehanizmi neustrezno obravnavajo vprašanje obveznosti finančnih udeležencev za plačilo nadomestila. Za zagotovitev uspešne uporabe pravil, ne da bi se pri tem upravljanje Skupnosti preobremenilo s pravili o postopkih, ki so namenjeni zaščiti odgovornih finančnih udeležencev, bi se moralo pri uveljavljanju njihove obveznosti za plačilo nadomestila upoštevati načelo sorazmernosti. Zato bi bilo treba razlikovati med: namernim/goljufivim vedenjem, resno malomarnostjo, preprosto malomarnostjo in napako. Upoštevati bi bilo treba tudi okoliščine, od katerih je odvisna dejavnost finančnih udeležencev – na primer viri, ki so jim na voljo za izpolnjevanje svojih obveznosti.

Medinstitucionalno sodelovanje

| 33. | Ne da bi s tem želelo izraziti dvom o zakonodajni trdnosti, potrebni za osnovna načela in pravila proračunskega in finančnega poslovodenja, Sodišče meni, da bi bilo treba medinstitucionalno sodelovanje bolje izkoristiti, da se prepreči nepotrebna birokracija, zlasti v primeru majhnih institucij. Zato bi se lahko uvedla skupna komisija za nepravilnosti, ki bi pokrivala več institucij. |
| --- | --- |

33.

Ne da bi s tem želelo izraziti dvom o zakonodajni trdnosti, potrebni za osnovna načela in pravila proračunskega in finančnega poslovodenja, Sodišče meni, da bi bilo treba medinstitucionalno sodelovanje bolje izkoristiti, da se prepreči nepotrebna birokracija, zlasti v primeru majhnih institucij. Zato bi se lahko uvedla skupna komisija za nepravilnosti, ki bi pokrivala več institucij.

Javna naročila

| 34. | Predlagane spremembe na področju javnih naročil so med drugim namenjene prilagoditvi pravil finančne uredbe določbam Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (21) („Direktiva“). Ta prilagoditev pri merilih izključitve tudi poenostavlja in zmanjšuje dokumentacijske zahteve za ponudnike (člen 93). |
| --- | --- |

34.

Predlagane spremembe na področju javnih naročil so med drugim namenjene prilagoditvi pravil finančne uredbe določbam Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (21) („Direktiva“). Ta prilagoditev pri merilih izključitve tudi poenostavlja in zmanjšuje dokumentacijske zahteve za ponudnike (člen 93).

| 35. | Spremembe so namenjene tudi:






  — | ukinitvi zahteve, da mora vsaka institucija imeti svojo podatkovno zbirko o ponudnikih, izključenih iz sodelovanja pri postopku oddaje naročil (člen 95), tako, da se zagotovi skupna podatkovna zbirka za več institucij, |
| --- | --- | --- |

35.

Spremembe so namenjene tudi:

—

ukinitvi zahteve, da mora vsaka institucija imeti svojo podatkovno zbirko o ponudnikih, izključenih iz sodelovanja pri postopku oddaje naročil (člen 95), tako, da se zagotovi skupna podatkovna zbirka za več institucij,

| — | razširitvi poenostavljene ureditve za imenovanje strokovnjakov na področju raziskav tudi na druga področja (člen 97), |
| --- | --- |

—

razširitvi poenostavljene ureditve za imenovanje strokovnjakov na področju raziskav tudi na druga področja (člen 97),

| — | pojasnitvi primerov, kjer se lahko prekine postopke za oddajo javnih naročil ali ustavi izvajanje pogodb v primeru goljufije (člen 103). |
| --- | --- |

—

pojasnitvi primerov, kjer se lahko prekine postopke za oddajo javnih naročil ali ustavi izvajanje pogodb v primeru goljufije (člen 103).

| 36. | Sodišče je že v svojem Mnenju št. 3/2005 (22) navedlo, da ima pozitivno mnenje o posodobitvi in poenostavitvi postopkov za javna naročila, vendar meni, da bi morala ta poenostavitev strožje upoštevati pogoje Direktive in preprečiti možnost, da naročniki izkoriščajo neomejena pooblastila v zvezi z odločanjem, ki niso upravičena. |
| --- | --- |

36.

Sodišče je že v svojem Mnenju št. 3/2005 (22) navedlo, da ima pozitivno mnenje o posodobitvi in poenostavitvi postopkov za javna naročila, vendar meni, da bi morala ta poenostavitev strožje upoštevati pogoje Direktive in preprečiti možnost, da naročniki izkoriščajo neomejena pooblastila v zvezi z odločanjem, ki niso upravičena.

Primeri izključitve

| 37. | Direktiva razlikuje med merili izključitve na podlagi njihove strogosti in državam članicam dovoljuje, da ne upoštevajo najmanj pomembnih meril. Direktiva določa, da so pravila o tem jasna (23). Sodišče meni, da je zahteva iz člena 93, da mora analizo tveganja opraviti naročnik, nezadostna ter priporoča, da je treba dodatna pojasnila vključiti v samo finančno uredbo ali v njene izvedbene določbe. |
| --- | --- |

37.

Direktiva razlikuje med merili izključitve na podlagi njihove strogosti in državam članicam dovoljuje, da ne upoštevajo najmanj pomembnih meril. Direktiva določa, da so pravila o tem jasna (23). Sodišče meni, da je zahteva iz člena 93, da mora analizo tveganja opraviti naročnik, nezadostna ter priporoča, da je treba dodatna pojasnila vključiti v samo finančno uredbo ali v njene izvedbene določbe.

Imenovanje strokovnjakov

| 38. | Predlog je namenjen razširitvi poenostavljenega programa za imenovanje strokovnjakov na področju raziskav tudi na druga področja in sicer s spremembo določb o javnih naročilih. Poenostavljen program za raziskave (24) sicer zadeva zaposlovanje in imenovanje strokovnjakov. Ti postopki so bolj podobni pravilom o zaposlitvi drugih uslužbencev Skupnosti kot tistim o javnih naročilih. Dejansko pa se, kot je navedeno tudi v obrazložitvenem memorandumu, priloženemu k osnutku Uredbe, dodelitev naročila zgolj na podlagi sposobnosti kandidata in brez stroškovne analize (predlagane spremembe člena 97(2) Finančne uredbe) glede naročil za izvajanje storitev odmika od načel Direktive in same finančne uredbe. |
| --- | --- |

38.

Predlog je namenjen razširitvi poenostavljenega programa za imenovanje strokovnjakov na področju raziskav tudi na druga področja in sicer s spremembo določb o javnih naročilih. Poenostavljen program za raziskave (24) sicer zadeva zaposlovanje in imenovanje strokovnjakov. Ti postopki so bolj podobni pravilom o zaposlitvi drugih uslužbencev Skupnosti kot tistim o javnih naročilih. Dejansko pa se, kot je navedeno tudi v obrazložitvenem memorandumu, priloženemu k osnutku Uredbe, dodelitev naročila zgolj na podlagi sposobnosti kandidata in brez stroškovne analize (predlagane spremembe člena 97(2) Finančne uredbe) glede naročil za izvajanje storitev odmika od načel Direktive in same finančne uredbe.

Medinstitucionalno sodelovanje

| 39. | Primer medinstitucionalnega sodelovanja je vzpostavitev skupnih baz podatkov o primerih izključitve, ki jih uporabljajo različne institucije (predlagana sprememba člena 95 Finančne uredbe). Koristno bi bilo predvideti tudi druge možnosti za okrepitev takšnega sodelovanja med institucijami in organi Skupnosti, da bi se lahko odpravila nepotrebna podvojitev upravnega dela. Preveriti bi bilo treba možnost uporabe pogodb, ki so jih sklenile druge institucije ali organi pod določenimi pogoji in/ali količinskimi omejitvami, ki varujejo načela konkurence in enakosti možnosti. Predvideti bi bilo treba tudi možnost prenosa nekaterih odgovornosti naročnika (namreč odprtje in ovrednotenje ponudb) na drugo institucijo ali organ. |
| --- | --- |

39.

Primer medinstitucionalnega sodelovanja je vzpostavitev skupnih baz podatkov o primerih izključitve, ki jih uporabljajo različne institucije (predlagana sprememba člena 95 Finančne uredbe). Koristno bi bilo predvideti tudi druge možnosti za okrepitev takšnega sodelovanja med institucijami in organi Skupnosti, da bi se lahko odpravila nepotrebna podvojitev upravnega dela. Preveriti bi bilo treba možnost uporabe pogodb, ki so jih sklenile druge institucije ali organi pod določenimi pogoji in/ali količinskimi omejitvami, ki varujejo načela konkurence in enakosti možnosti. Predvideti bi bilo treba tudi možnost prenosa nekaterih odgovornosti naročnika (namreč odprtje in ovrednotenje ponudb) na drugo institucijo ali organ.

Donacije

| 40. | Predlagane spremembe členov pod tem naslovom zajemajo:






  — | razširitev koncepta donacij za vključitev kapitalskih naložb/soudeležb, ki imajo nalogo pomoči, vendar so običajno sestavni del sredstev institucij (člen 108), |
| --- | --- | --- |

40.

Predlagane spremembe členov pod tem naslovom zajemajo:

—

razširitev koncepta donacij za vključitev kapitalskih naložb/soudeležb, ki imajo nalogo pomoči, vendar so običajno sestavni del sredstev institucij (člen 108),

| — | možnost znatnih izjem od načela neprofitnosti (člen 109), |
| --- | --- |

—

možnost znatnih izjem od načela neprofitnosti (člen 109),

| — | možnost odstopanj od načela nekumulacije pomoči, ki se financira iz številnih proračunskih postavk, kadar to določajo temeljni akti (člen 111), |
| --- | --- |

—

možnost odstopanj od načela nekumulacije pomoči, ki se financira iz številnih proračunskih postavk, kadar to določajo temeljni akti (člen 111),

| — | pojasnila in razlage glede dejanske prakse, |
| --- | --- |

—

pojasnila in razlage glede dejanske prakse,

| — | poenostavitev glede upravljanja pomoči (pavšalni zneski) (člen 113a), dolžnosti upravičencev in postopki upravljanja (situacije izključitve, ocenitev vlog, uporaba načel v zvezi z oddajo javnih naročil) (členi 114, 116 in 120). |
| --- | --- |

—

poenostavitev glede upravljanja pomoči (pavšalni zneski) (člen 113a), dolžnosti upravičencev in postopki upravljanja (situacije izključitve, ocenitev vlog, uporaba načel v zvezi z oddajo javnih naročil) (členi 114, 116 in 120).

| 41. | Sodišče pozdravlja predlagana pojasnila, razlage in poenostavitve, vendar meni, da nekatere od izjem pri
načelih neprofitnosti in nekumulacije ter nekatera od odstopanj od njiju na področju oddajanja javnih naročil v resnici niso utemeljena, ker:






  (a) | bi lahko sprožila dodatna tveganja in povzročila zapleteno upravljanje; |
| --- | --- | --- |

41.

Sodišče pozdravlja predlagana pojasnila, razlage in poenostavitve, vendar meni, da nekatere od izjem pri
načelih neprofitnosti in nekumulacije ter nekatera od odstopanj od njiju na področju oddajanja javnih naročil v resnici niso utemeljena, ker:

(a)

bi lahko sprožila dodatna tveganja in povzročila zapleteno upravljanje;

| (b) | je lahko preverjanje v nekaterih primerih težavno; |
| --- | --- |

(b)

je lahko preverjanje v nekaterih primerih težavno;

| (c) | se lahko najdejo enostavnejše rešitve. |
| --- | --- |

(c)

se lahko najdejo enostavnejše rešitve.

Načelo neprofitnosti

| 42. | Sedanje izvedbene določbe že določajo nekatere izjemne primere pri načelu neprofitnosti. Ti so bili med predlaganimi spremembami členov 109 in 113a:






  — | štipendije, izplačane fizičnim osebam, |
| --- | --- | --- |

42.

Sedanje izvedbene določbe že določajo nekatere izjemne primere pri načelu neprofitnosti. Ti so bili med predlaganimi spremembami členov 109 in 113a:

—

štipendije, izplačane fizičnim osebam,

| — | nagrade, izplačane po natečajih, |
| --- | --- |

—

nagrade, izplačane po natečajih,

| — | ukrepi, katerih cilj je okrepitev finančne sposobnosti upravičencev, |
| --- | --- |

—

ukrepi, katerih cilj je okrepitev finančne sposobnosti upravičencev,

| — | povračilo določenega deleža, pavšalnih zneskov in pavšalnega financiranja. |
| --- | --- |

—

povračilo določenega deleža, pavšalnih zneskov in pavšalnega financiranja.

| 43. | Sodišče je že v prejšnjem Mnenju (25) izpostavilo težavno preverjanje upoštevanja načela neprofitnosti v primerih, kjer organizacije donacije pridobijo iz več virov. |
| --- | --- |

43.

Sodišče je že v prejšnjem Mnenju (25) izpostavilo težavno preverjanje upoštevanja načela neprofitnosti v primerih, kjer organizacije donacije pridobijo iz več virov.

| 44. | Poleg tega sprememba člena 109 predlaga uporabo načela neprofitnosti na ravni ukrepa, ne pa posamično na ravni vsakega upravičenca. Sodišče meni, da bo takšna sprememba omogočila zlorabe na področju ukrepov, pri katerih sodeluje več udeležencev. Zaradi tega bo v prihodnje dovoljeno, da bodo nekateri upravičenci ustvarjali dobiček pri donacijah za ukrepe, pri katerih sodeluje več udeležencev. |
| --- | --- |

44.

Poleg tega sprememba člena 109 predlaga uporabo načela neprofitnosti na ravni ukrepa, ne pa posamično na ravni vsakega upravičenca. Sodišče meni, da bo takšna sprememba omogočila zlorabe na področju ukrepov, pri katerih sodeluje več udeležencev. Zaradi tega bo v prihodnje dovoljeno, da bodo nekateri upravičenci ustvarjali dobiček pri donacijah za ukrepe, pri katerih sodeluje več udeležencev.

| 45. | Poleg tega predlagane spremembe vsebujejo le del strogih pogojev, ki jih sedanje izvedbene določbe postavljajo glede nekaterih izjemnih primerov:






  — | pravilo, ki preprečuje, da bi se članom upravičenih organizacij izplačevale donacije presežnih prihodkov, ki bi vodile do njihovega osebnega bogatenja, |
| --- | --- | --- |

45.

Poleg tega predlagane spremembe vsebujejo le del strogih pogojev, ki jih sedanje izvedbene določbe postavljajo glede nekaterih izjemnih primerov:

—

pravilo, ki preprečuje, da bi se članom upravičenih organizacij izplačevale donacije presežnih prihodkov, ki bi vodile do njihovega osebnega bogatenja,

| — | omejitev, v primeru pavšalnega financiranja, na prispevke, nižje od 5 000 EUR, |
| --- | --- |

—

omejitev, v primeru pavšalnega financiranja, na prispevke, nižje od 5 000 EUR,

saj namerava Komisija zagotoviti več podrobnosti v izvedbenih določbah.

Načelo nekumulacije

| 46. | Komisija utemeljuje možnost, da se ukrepu dodeli več donacij pomoči iz proračuna Skupnosti (člen 111), na podlagi prevladujočega stanja na področju strukturnih ukrepov in vseevropskih omrežij. Ta izjema se obravnava v okviru pravila izključitve dvakratnega financiranja istih stroškov. |
| --- | --- |

46.

Komisija utemeljuje možnost, da se ukrepu dodeli več donacij pomoči iz proračuna Skupnosti (člen 111), na podlagi prevladujočega stanja na področju strukturnih ukrepov in vseevropskih omrežij. Ta izjema se obravnava v okviru pravila izključitve dvakratnega financiranja istih stroškov.

| 47. | Vendar je Sodišče z revizijami, ki jih je pred kratkim opravilo na tem področju, ugotovilo, da obstaja tveganje, da pomoč preseže 100 % financiranih stroškov, in da se na področju raziskav ne upoštevajo veljavne mejne vrednosti državne pomoči (26). Kumulacija pomoči lahko dejansko pomeni podvajanje upravnega dela, kar je v nasprotju s ciljem poenostavitve upravljanja, zlasti kjer obstajajo razlike med merili upravičenosti. |
| --- | --- |

47.

Vendar je Sodišče z revizijami, ki jih je pred kratkim opravilo na tem področju, ugotovilo, da obstaja tveganje, da pomoč preseže 100 % financiranih stroškov, in da se na področju raziskav ne upoštevajo veljavne mejne vrednosti državne pomoči (26). Kumulacija pomoči lahko dejansko pomeni podvajanje upravnega dela, kar je v nasprotju s ciljem poenostavitve upravljanja, zlasti kjer obstajajo razlike med merili upravičenosti.

| 48. | Sodišče zaključuje, da bi bilo bolje nadaljevati z uporabo načela „en ukrep – ena pomoč Skupnosti“:






  — | tako, da se zagotovi, da lahko stopnja subvencioniranja pokrije vidike številnih politik Skupnosti – pod pogojem, da stopnja ne presega 100 % nastalih upravičenih stroškov in/ali mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v okviru pravil državne pomoči, |
| --- | --- | --- |

48.

Sodišče zaključuje, da bi bilo bolje nadaljevati z uporabo načela „en ukrep – ena pomoč Skupnosti“:

—

tako, da se zagotovi, da lahko stopnja subvencioniranja pokrije vidike številnih politik Skupnosti – pod pogojem, da stopnja ne presega 100 % nastalih upravičenih stroškov in/ali mejnih vrednosti, ki se uporabljajo v okviru pravil državne pomoči,

| — | z izboljšanjem medoddelčnega sodelovanja pri upravljanju pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

—

z izboljšanjem medoddelčnega sodelovanja pri upravljanju pomoči Skupnosti.

Oddaja javnih naročil

| 49. | Sodišče nazadnje meni, da predlagana sprememba člena 120(1) ni utemeljena. Kjer mora upravičenec zaradi izvajanja ukrepa oddati javna naročila ob upoštevanju financiranja Skupnosti, je povsem običajno, da se zahteva upoštevanje načel, določenih v Naslovu V Finančne uredbe (mednje sodijo enako obravnavanje vseh ponudnikov, konkurenca in preglednost). Na tej podlagi bi morale izvedbene določbe zagotoviti poenostavljene postopke glede na obseg naročila. |
| --- | --- |

49.

Sodišče nazadnje meni, da predlagana sprememba člena 120(1) ni utemeljena. Kjer mora upravičenec zaradi izvajanja ukrepa oddati javna naročila ob upoštevanju financiranja Skupnosti, je povsem običajno, da se zahteva upoštevanje načel, določenih v Naslovu V Finančne uredbe (mednje sodijo enako obravnavanje vseh ponudnikov, konkurenca in preglednost). Na tej podlagi bi morale izvedbene določbe zagotoviti poenostavljene postopke glede na obseg naročila.

Zaključek

| 50. | Ker je od prejšnje reforme finančnega poslovodenja minilo premalo časa, da bi se dosegli vsi njeni cilji, za obseg pregleda, ki ga predlaga Komisija, ni utemeljitev. Zaradi obsega pregleda in vsebine nekaterih sprememb obstaja tveganje nepotrebne zapletenosti upravljanja. |
| --- | --- |

50.

Ker je od prejšnje reforme finančnega poslovodenja minilo premalo časa, da bi se dosegli vsi njeni cilji, za obseg pregleda, ki ga predlaga Komisija, ni utemeljitev. Zaradi obsega pregleda in vsebine nekaterih sprememb obstaja tveganje nepotrebne zapletenosti upravljanja.

| 51. | To velja zlasti v primeru novih izjem od proračunskih načel, ki so bile uvedene kot odgovor na težave, ki so jih imeli nekateri oddelki Komisije, in zaradi sprememb sektorskih predpisov. Sodišče meni, da se lahko večina teh potreb reši v okviru sedanje finančne uredbe. |
| --- | --- |

51.

To velja zlasti v primeru novih izjem od proračunskih načel, ki so bile uvedene kot odgovor na težave, ki so jih imeli nekateri oddelki Komisije, in zaradi sprememb sektorskih predpisov. Sodišče meni, da se lahko večina teh potreb reši v okviru sedanje finančne uredbe.

| 52. | Ukrepi za poenostavitev finančnega poslovodenja na področjih javnih naročil in donacij ter prizadevanja za zaščito finančnih interesov Skupnosti (predlagane spremembe glede izterjav, prekinitev izvajanja naročil, sankcije) predstavljajo korak do boljšega finančnega poslovodenja. |
| --- | --- |

52.

Ukrepi za poenostavitev finančnega poslovodenja na področjih javnih naročil in donacij ter prizadevanja za zaščito finančnih interesov Skupnosti (predlagane spremembe glede izterjav, prekinitev izvajanja naročil, sankcije) predstavljajo korak do boljšega finančnega poslovodenja.

| 53. | Kljub temu predlagani pregled ne zagotavlja rešitve nekaterih potreb pri upravljanju (prožnost pri upravljanju kadrov, transakcije v zvezi z nakupi/gradnjo objektov, pojasnitev odgovornosti finančnih udeležencev). V drugih primerih predlagane spremembe, sprejete kot odziv na nekatere težave, niso dovolj korenite, da bi lahko te težave (metode izvrševanja proračuna, vlogo računovodje) dejansko rešile. Poleg tega Sodišče meni, da bi bilo treba medinstitucionalno sodelovanje bolje izkoristiti. |
| --- | --- |

53.

Kljub temu predlagani pregled ne zagotavlja rešitve nekaterih potreb pri upravljanju (prožnost pri upravljanju kadrov, transakcije v zvezi z nakupi/gradnjo objektov, pojasnitev odgovornosti finančnih udeležencev). V drugih primerih predlagane spremembe, sprejete kot odziv na nekatere težave, niso dovolj korenite, da bi lahko te težave (metode izvrševanja proračuna, vlogo računovodje) dejansko rešile. Poleg tega Sodišče meni, da bi bilo treba medinstitucionalno sodelovanje bolje izkoristiti.

To mnenje je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 7. decembra 2005.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002 in popravek, objavljen v UL L 25, 30.1.2003.

1

(2)  COM(2005) 181, konč. z dne 3. maja 2005.

2

(3)  Finančna uredba – Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002.

3

(4)  Mnenje št. 4/97 o predlogu Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, ES), ki spreminja finančno uredbo z dne 21. decembra 1977, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL C 57, 23.2.1998).

4

(5)  Mnenje št. 4/97, odstavek 3.

5

(6)  Sintezno poročilo, COM(2005) 256, konč. z dne 15.6.2005.

6

(7)  Predlagani pregled (uvodna izjava 5): „Okrepiti je treba načelo, da morajo biti drugi zakonodajni akti, ki zadevajo izvrševanje proračuna, v skladu s finančno uredbo.“

7

(8)  Mnenje št. 4/97, odstavek 16; Mnenje št. 2/2001 o predlogu Uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, odstavek 5 (UL C 162, 5.6.2001).

8

(9)  Evropski kmetijski jamstveni sklad.

9

(10)  Odstavek 7.

10

(11)  UL L 270, 21.10.2003.

11

(12)  Odstavek 54.

12

(13)  Mnenje št. 4/97, Priloga, odstavek 2.18.

13

(14)  Odstavek 9.

14

(15)  Mnenje št. 2/2004.

15

(16)  Predlog Komisije o členu 60(7):

16

(17)  Predlog Komisije o členu 61(2a).

17

(18)  Predlog Komisije o členu 129(2a).

18

(19)  Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavek 1.26 (UL C 293, 30.11.2004).

19

(20)  Mnenje št. 4/97, Priloga, odstavek 5.20, Mnenje št. 2/2001, odstavek 24.

20

(21)  UL L 134, 30.4.2004.

21

(22)  Mnenje št. 3/2005 o osnutku Uredbe Komisije (ES) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, odstavki 7–14 (UL C 124, 23.5.2005).

22

(23)  Konec člena 45(2): „Države članice morajo določiti izvedbene pogoje za ta odstavek v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti“.

23

(24)  Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002, člen 160 in Uredba (ES) št. 2321/2002, člen 11 (UL L 355, 30.12.2002).

24

(25)  Mnenje št. 2/2001, pripombe na člen 102(2) (UL C 162, 5.6.2001).

25

(26)  Skupnostni okvir za državno pomoč pri raziskavah in razvoju (UL C 83, 11.4.1986), pregledan v letih 1996 (UL C 45, 17.2.1996) in 1998 (UL C 48, 13.2.1998). Rok njegove uporabe je bil s sporočiloma Komisije 2001/C 78/15 oziroma 2002/C 111/03 posamično podaljšan do 30. junija 2002 oziroma 31. decembra 2005.

26

---

| 18.1.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 13/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 13/9

---

MNENJE št. 11/2005

o osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4), Pogodba ES)

(2006/C 13/02)

KAZALO

UVOD

RAČUNI IZLOČENIH SREDSTEV

DONACIJE

DRUGE UGOTOVITVE

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 248(4) in 279 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in predvsem odstavka 4 člena 160c in člena 183 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti člena 183 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2), nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 1261/2005 z dne 20. julija 2005 (3),

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije, ki spreminja Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (4),

ob upoštevanju na Sodišče naslovljene zahteve Komisije z dne 12. oktobra 2005 za mnenje o slednjem –

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

Uvod

| 1. | Predlog uvaja tehnične spremembe pravil za izvajanje veljavne finančne uredbe, ki so namenjene „nadaljnji poenostavitvi upravnih postopkov za institucije, gospodarske subjekte in upravičence do donacij, zlasti v povezavi z zunanjimi ukrepi, pri čemer se vzdržuje visoka raven zaščite finančnih interesov Skupnosti glede na tveganja, ki pri tem nastajajo“. Spremembe v veliki meri zadevajo pravila za izterjavo dolgov, javna naročila, pogodbe in donacije. Zato večinoma ne vplivajo na kmetijske odhodke in strukturne ukrepe. |
| --- | --- |

1.

Predlog uvaja tehnične spremembe pravil za izvajanje veljavne finančne uredbe, ki so namenjene „nadaljnji poenostavitvi upravnih postopkov za institucije, gospodarske subjekte in upravičence do donacij, zlasti v povezavi z zunanjimi ukrepi, pri čemer se vzdržuje visoka raven zaščite finančnih interesov Skupnosti glede na tveganja, ki pri tem nastajajo“. Spremembe v veliki meri zadevajo pravila za izterjavo dolgov, javna naročila, pogodbe in donacije. Zato večinoma ne vplivajo na kmetijske odhodke in strukturne ukrepe.

| 2. | Pregled predloga Komisije, ki ga je izvedlo Sodišče, je temeljil na naslednjih načelih:






  — | da se predlagane spremembe skladajo z načeli dobrega finančnega poslovodenja, |
| --- | --- | --- |

2.

Pregled predloga Komisije, ki ga je izvedlo Sodišče, je temeljil na naslednjih načelih:

—

da se predlagane spremembe skladajo z načeli dobrega finančnega poslovodenja,

| — | da predlagane spremembe pomenijo poenostavitev, ne da bi zmanjševale učinkovitost in zaščito finančnih interesov, |
| --- | --- |

—

da predlagane spremembe pomenijo poenostavitev, ne da bi zmanjševale učinkovitost in zaščito finančnih interesov,

| — | da so predlagane spremembe omejene na najnižjo nujno raven, in |
| --- | --- |

—

da so predlagane spremembe omejene na najnižjo nujno raven, in

| — | da predlagane spremembe ne predvidijo nobene izjeme k načelom in predpisom, ki jih vsebuje Finančna uredba, razen v kolikor takšne izjeme predvideva že sama Finančna uredba. |
| --- | --- |

—

da predlagane spremembe ne predvidijo nobene izjeme k načelom in predpisom, ki jih vsebuje Finančna uredba, razen v kolikor takšne izjeme predvideva že sama Finančna uredba.

| 3. | Sodišče meni, da predlagane spremembe v večini primerov izpolnjujejo te pogoje. Vendar to ne velja za vprašanja iz naslednjih odstavkov. |
| --- | --- |

3.

Sodišče meni, da predlagane spremembe v večini primerov izpolnjujejo te pogoje. Vendar to ne velja za vprašanja iz naslednjih odstavkov.

Računi izločenih sredstev

| 4. | V drugem pododstavku člena 67(2) se najvišji znesek, ki ga lahko izplača skrbnik računa izločenih sredstev, s 30 000 EUR podvoji na 60 000 EUR, kar je znatno več od kumulativnega učinka inflacije po odobritvi veljavnih pravil za izvajanje, medtem ko člen 63 Finančne uredbe plačila iz blagajniške knjige predplačil (računa izločenih sredstev) omejuje na „majhne zneske“. |
| --- | --- |

4.

V drugem pododstavku člena 67(2) se najvišji znesek, ki ga lahko izplača skrbnik računa izločenih sredstev, s 30 000 EUR podvoji na 60 000 EUR, kar je znatno več od kumulativnega učinka inflacije po odobritvi veljavnih pravil za izvajanje, medtem ko člen 63 Finančne uredbe plačila iz blagajniške knjige predplačil (računa izločenih sredstev) omejuje na „majhne zneske“.

Donacije

| 5. | Predlog Komisije o členu 172(2) odstranjuje potrebo, da je sofinanciranje v naravi omejeno na „primerno utemeljene izjemne primere“. Praksa sofinanciranja v naravi pomeni visoko tveganje za nepravilnosti glede na težave pri opredeljevanju ustreznega vrednotenja in preverjanja zagotovitve sofinanciranja. Predlagana sprememba lahko spodbudi povečano uporabo te prakse in je zato v nasprotju z zaščito finančnih interesov Skupnosti. |
| --- | --- |

5.

Predlog Komisije o členu 172(2) odstranjuje potrebo, da je sofinanciranje v naravi omejeno na „primerno utemeljene izjemne primere“. Praksa sofinanciranja v naravi pomeni visoko tveganje za nepravilnosti glede na težave pri opredeljevanju ustreznega vrednotenja in preverjanja zagotovitve sofinanciranja. Predlagana sprememba lahko spodbudi povečano uporabo te prakse in je zato v nasprotju z zaščito finančnih interesov Skupnosti.

| 6. | Predlagane spremembe člena 172(3) odredbodajalcu omogočajo, da glede na svojo oceno tveganja v primeru donacij v višini 25 000 EUR ali manj opusti obveznosti za dokazila o zagotovljenem financiranju, ki jih predložijo upravičenci. Glede na tveganje na tej ravni in na to, da je takšna dokazila običajno mogoče zlahka zagotoviti, Sodišče meni, da je sprememba v nasprotju z zaščito finančnih interesov Skupnosti. |
| --- | --- |

6.

Predlagane spremembe člena 172(3) odredbodajalcu omogočajo, da glede na svojo oceno tveganja v primeru donacij v višini 25 000 EUR ali manj opusti obveznosti za dokazila o zagotovljenem financiranju, ki jih predložijo upravičenci. Glede na tveganje na tej ravni in na to, da je takšna dokazila običajno mogoče zlahka zagotoviti, Sodišče meni, da je sprememba v nasprotju z zaščito finančnih interesov Skupnosti.

| 7. | V spremenjenem prvem pododstavku 173(4) se omejitev, pod katero ni potrebno zunanje revizijsko poročilo, v primeru ukrepov s 300 000 EUR zviša na 750 000 EUR, v primeru donacij za poslovanje pa s 75 000 EUR na 100 000 EUR. Njuni stopnji povišanja sta torej neskladni, saj prva znatno presega kumulativni učinek inflacije po odobritvi veljavnih pravil za izvajanje, in v nasprotju z zaščito finančnih interesov Skupnosti. |
| --- | --- |

7.

V spremenjenem prvem pododstavku 173(4) se omejitev, pod katero ni potrebno zunanje revizijsko poročilo, v primeru ukrepov s 300 000 EUR zviša na 750 000 EUR, v primeru donacij za poslovanje pa s 75 000 EUR na 100 000 EUR. Njuni stopnji povišanja sta torej neskladni, saj prva znatno presega kumulativni učinek inflacije po odobritvi veljavnih pravil za izvajanje, in v nasprotju z zaščito finančnih interesov Skupnosti.

| 8. | Po predlagani spremembi šestega pododstavka člena 173(4)„izobraževalnim ustanovam“ ni več potrebno priložiti zunanjega revizijskega poročila, ki potrjuje njihove račune. Po veljavni ureditvi so bila takšna odstopanja neobvezna in so temeljila na analizi vodstvenih tveganj odgovornega odredbodajalca. |
| --- | --- |

8.

Po predlagani spremembi šestega pododstavka člena 173(4)„izobraževalnim ustanovam“ ni več potrebno priložiti zunanjega revizijskega poročila, ki potrjuje njihove račune. Po veljavni ureditvi so bila takšna odstopanja neobvezna in so temeljila na analizi vodstvenih tveganj odgovornega odredbodajalca.

| 9. | Predlog člena 176(4) seznamu (predvsem) javnih organov, katerih finančne sposobnosti ni treba preverjati, dodaja „izobraževalne ustanove“. Vendar obstaja veliko izobraževalnih ustanov zasebnega sektorja, kot so zasebne šole in univerze, ki za finančne interese Skupnosti predstavljajo podobna tveganja kot druge gospodarske organizacije. Poleg tega ta sprememba uvaja neupravičeno razlikovanje med izobraževalnimi ustanovami in drugimi zasebnimi organizacijami, ki zagotavljajo storitve javnega sektorja. |
| --- | --- |

9.

Predlog člena 176(4) seznamu (predvsem) javnih organov, katerih finančne sposobnosti ni treba preverjati, dodaja „izobraževalne ustanove“. Vendar obstaja veliko izobraževalnih ustanov zasebnega sektorja, kot so zasebne šole in univerze, ki za finančne interese Skupnosti predstavljajo podobna tveganja kot druge gospodarske organizacije. Poleg tega ta sprememba uvaja neupravičeno razlikovanje med izobraževalnimi ustanovami in drugimi zasebnimi organizacijami, ki zagotavljajo storitve javnega sektorja.

Druge ugotovitve

| 10. | V več primerih je treba pojasniti besedilo sprememb:






  — | Dodatno besedilo v členu 7(1) daje vtis, da morajo odredbodajalci namesto uradnega menjalnega tečaja uporabljati menjalni tečaj, naveden v pogodbah ali sporazumih o donacijah, medtem ko odstavek 3, točka 2.1 obrazložitvenega memoranduma pojasnjuje, da se tečaj iz pogodb uporablja samo za preračune, ki jih izvajajo pogodbeniki in upravičenci. |
| --- | --- | --- |

10.

V več primerih je treba pojasniti besedilo sprememb:

—

Dodatno besedilo v členu 7(1) daje vtis, da morajo odredbodajalci namesto uradnega menjalnega tečaja uporabljati menjalni tečaj, naveden v pogodbah ali sporazumih o donacijah, medtem ko odstavek 3, točka 2.1 obrazložitvenega memoranduma pojasnjuje, da se tečaj iz pogodb uporablja samo za preračune, ki jih izvajajo pogodbeniki in upravičenci.

| — | Člen 21(2) se spremeni, da se izpolni zahteva Finančne uredbe po vmesnih in/ali naknadnih ocenjevanjih programov in dejavnosti, ki vključujejo večjo porabo, vendar ni opredeljeno, kako naj se uporablja izraz „večjo“. Poleg tega besedilo pomeni tveganje, da v ocenjevanje ne bodo vključene politike z velikim pomenom in učinkom, toda z majhno porabo (npr. konkurenca, enotni trg). |
| --- | --- |

—

Člen 21(2) se spremeni, da se izpolni zahteva Finančne uredbe po vmesnih in/ali naknadnih ocenjevanjih programov in dejavnosti, ki vključujejo večjo porabo, vendar ni opredeljeno, kako naj se uporablja izraz „večjo“. Poleg tega besedilo pomeni tveganje, da v ocenjevanje ne bodo vključene politike z velikim pomenom in učinkom, toda z majhno porabo (npr. konkurenca, enotni trg).

| — | Drugi stavek člena 66(2) pomeni, da skrbnik računa izločenih sredstev odobri odhodke, medtem ko dejansko le začasno potrjuje in izvršuje plačila. |
| --- | --- |

—

Drugi stavek člena 66(2) pomeni, da skrbnik računa izločenih sredstev odobri odhodke, medtem ko dejansko le začasno potrjuje in izvršuje plačila.

| — | Člena 130 in 164(1)b v določenih okoliščinah omogočata, da so dokazila omejena na tisto, kar je „nujno potrebno“, ne da bi opredelila ta izraz. Poleg tega se v nobenem primeru ne bi smelo zahtevati več od nujno potrebnega. |
| --- | --- |

—

Člena 130 in 164(1)b v določenih okoliščinah omogočata, da so dokazila omejena na tisto, kar je „nujno potrebno“, ne da bi opredelila ta izraz. Poleg tega se v nobenem primeru ne bi smelo zahtevati več od nujno potrebnega.

| — | Spremembe členov 86(1) in 106(5) so za Sodišče sprejemljive, vendar niso usklajene z izraženim ciljem Komisije, da se „v primeru ovir, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje v tretjih državah“, odreče obrestim. |
| --- | --- |

—

Spremembe členov 86(1) in 106(5) so za Sodišče sprejemljive, vendar niso usklajene z izraženim ciljem Komisije, da se „v primeru ovir, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje v tretjih državah“, odreče obrestim.

| 11. | Sodišče meni, kot je že navedlo v Mnenju št. 3/2005:






  — | da zakonodaja tretje države ne more imeti prednosti pred posebnimi sporazumi med pogodbenicami (predlagane spremembe členov 86(1) in 106(5)), |
| --- | --- | --- |

11.

Sodišče meni, kot je že navedlo v Mnenju št. 3/2005:

—

da zakonodaja tretje države ne more imeti prednosti pred posebnimi sporazumi med pogodbenicami (predlagane spremembe členov 86(1) in 106(5)),

| — | za rok, v katerem morajo ponudniki predložiti dokazila v zvezi z merili za izključitev, je treba opredeliti, da se zaključi pred podpisom pogodbe (predlagane spremembe člena 134(2)), |
| --- | --- |

—

za rok, v katerem morajo ponudniki predložiti dokazila v zvezi z merili za izključitev, je treba opredeliti, da se zaključi pred podpisom pogodbe (predlagane spremembe člena 134(2)),

| — | pri postopku izbire je treba vedno predložiti vsaj minimalno raven dokumentacije, da naročnik lahko upraviči izbiro ponudnika (predlagane spremembe člena 135(6)). |
| --- | --- |

—

pri postopku izbire je treba vedno predložiti vsaj minimalno raven dokumentacije, da naročnik lahko upraviči izbiro ponudnika (predlagane spremembe člena 135(6)).

To mnenje je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na zasedanju 15. decembra 2005.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002 (spremenjeno z UL L 25, 30.1.2003).

1

(2)  UL L 357, 31.12.2002.

2

(3)  UL L 201, 2.8.2005.

3

(4)  Dokument Komisije SEC(2005) 1240 konč.

4

---