----

----

II Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

419. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 13. jūlijā

----

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Priekšlikums par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes direktīvu 77/91/EEK attiecībā uz akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu

KOM(2004) 730 galīgā red. — 2004/0256 (COD)

(2005/C 294/01)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 44. panta 1. punktu 2005. gada 13. janvārī nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes direktīvu 77/91/EEK attiecībā uz akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu, pieņēma savu atzinumu 2005. gada 23. jūnijā. Ziņotājs bija Burani kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 419. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 13. jūlijā, vienbalsīgi ir pieņēmusi šādu atzinumu.

Preambula

1.   Vispārīga informācija

2.   Direktīvas projekta saturs

3.   Vispārīgas piezīmes

4.   Īpašas piezīmes

Briselē, 2005. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

----

----

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, kas groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK par noteiktu veidu uzņēmējsabiedrību gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem

KOM(2004) 725 galīgā red. — 2004/0250 (COD)

(2005/C 294/02)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 44. pantu 2005. gada 3. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, kas groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK par noteiktu veidu uzņēmējsabiedrību gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2005. gada 23. jūnijā. (Ziņotājs: BYRNE kgs.)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 419. plenārsesijā, kas notika 2005. gada 13. un 14. jūlijā (13. jūlija sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Kopsavilkums.

2.   Informācija par Komisijas priekšlikumu.

3.   Vispārīgas piezīmes.

4.   Īpašas piezīmes.

4.1   Valdes locekļu atbildība.

4.2   Saistīto pušu darījumi.

4.3   Ārpusbilances darījumi un īpašiem nolūkiem dibinātas sabiedrības.

4.4   Paziņojums par korporatīvās vadības struktūrām un praksi.

4.5   Citi jautājumi.

Briselē, 2005. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Ceturtās direktīvas 11. un 27. pantā izvirzītie mazo un vidējo uzņēmumu apjoma kritēriji minētās direktīvas piemērošanai. Šie kritēriji ir:

----

----

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par “Pētniecības perspektīvām Eiropas ogļu un tērauda nozarē”

(2005/C 294/03)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2004. gada 1. jūlijā saskaņā ar reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par šādu tēmu: “Pētniecības perspektīvas Eiropas ogļu un tērauda nozarē”.

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija, kurai bija uzdots sagatavot minēto dokumentu, pieņēma atzinumu 2005. gada 13. jūnijā. Ziņotājs bija LAGERHOLM kgs, līdzziņotājs bija GIbellieri kgs.

Komiteja 419. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 13. un 14. jūlijā (13. jūlija sēdē) ar 57 balsīm par un 3 atturoties pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads.

1.1   Ogļu un tērauda izpētes fonda perspektīvas.

1.2   Finansiālie aspekti: dotāciju pagaidu un ievērojama samazināšana.

1.3   Programmu uzraudzība un vadība.

2.   Tērauds.

2.1   Vispārējais stāvoklis tērauda nozarē.

Plaukstošā globālā ekonomika 2004. gadā gan būtiski stimulēja Eiropas ekonomiku, tomēr iekšējā pieprasījuma jūtams pieaugums izpalika. Perspektīvas 2005. gadam ir lielā mērā atkarīgas no vispasaules ekonomikas, jo eirozona ir ļoti atkarīga no galīgā pieprasījuma citās ekonomiskajās telpās.

Ķīnai un citām Āzijas valstīm šogad ir izšķirošā nozīme vispasaules ekonomikas un līdz ar to arī tērauda tirgus izaugsmē. Šķiet, ka Ķīnā ir sākusies kontrolētas palēnināšanas fāze, un tās izaugsme kļūst ilgtspējīgāka.

2.2   Tērauda nozares pētniecības nākotnes perspektīvas.

2.2.1   Pirmo konkursu rezultāti pēc EOTK līguma termiņa izbeigšanās: sekmīgu priekšlikumu skaita ievērojama samazināšanās RFCS programmā

Pamatojoties uz jaunu tipveida līgumu, 2003. gadā tika parakstīti 49 līgumi un 2004. gadā — 51 līgums; 2005. gadā vēl ir jāparaksta gandrīz 50 līgumi. Sekmīguma proporcija ir ievērojami samazinājusies, jo iesniegto priekšlikumu skaits salīdzinājumā ar pieejamo atbalsta apjomu ir nevis samazinājies, bet palielinājies: 2002. gadā, piemēram, tika iesniegti 116 priekšlikumi, 2003. gadā — 143 un 2004. gadā — 173 priekšlikumi. Projektu sekmīguma proporcija pašlaik ir apmēram 30 %, turpretī šās desmitgades sākumā tā vēl bija 50 % — 55 %. Minētā tendence ir novērojama pēdējā laikā, kad jaunās dalībvalstis vēl samērā maz piedalās RFCS programmā.

2.2.2   Tērauda tehnoloģiju platforma: tērauda pētniecības ilgtermiņa perspektīvas atbilstošākā shēma.

Tērauda rūpniecība dažādās jomās sastopas ar daudzām problēmām, piemēram, vajadzību pēc globalizācijas izraisītās konkurētspējas, jauno lielražotāju straujo izaugsmi (pašlaik Ķīnā), vides noteikumiem gan attiecībā uz ražošanas procesu, gan arī produktiem, klientu un akcionāru prasībām, drošību un veselības aizsardzību darba vietā un darbinieku apmācību.

Tērauda nozare cenšas saglabāt un pat pastiprināt savas noturīgās un konkurētspējīgās globālās līderpozīcijas. Lai sasniegtu minēto mērķi, personu grupa tērauda tehnoloģiju platformas ietvaros nolēma uzsākt noteiktu ilgtermiņa strukturētu pētniecības un attīstības iniciatīvu. Iepriekš minēto platformu atklāja 2004. gada 12. martā.

CCMI kā viens no platformas partneriem ir pārstāvēta tās koordinācijas komitejā.

2.2.2.1

3.   Ogles.

3.1   Vispārējais stāvoklis ogļu nozarē.

3.2   Izpētes perspektīvas ogļu nozarē.

3.3   PTA kalnrūpniecības tehnoloģijā.

3.4   PTA “tīro ogļu” nozarē.

4.   Secinājumi un ieteikumi.

Pēc trīs gadu pārejas perioda RFCS pētniecības programma ir izrādījusies efektīva un lietderīga, būtiski integrējot bijušo EOTK pētniecības programmu ekspertu tīklu. EESK tuvākajā nākotnē iesaka saglabāt gan tās pašas konsultatīvās struktūras (COSCO, SAG un CAG, tehniskās grupas) programmu vadībai, gan to pašu novērtēšanas procedūru. EESK aicina Komisiju izskatīt jautājumu, kā palielināt ekspertu līdzdalību tehniskajās grupās.

4.3   Tērauds.

Turpmākajos gadu desmitos EESK paredz kopīgas izpētes būtisku nepieciešamību, lai saglabātu un pat pastiprinātu pašreizējo vadošo pozīciju pasaulē — pozīciju, kas ir gan noturīga, gan konkurētspējīga. Tērauda izmantošana ir svarīga, lai apmierinātu sabiedrības vajadzības nākotnē un atklātu jaunas tirgus iespējas. Nākotnē tērauda rūpniecībai galvenokārt būs jārisina jautājumi par nepieciešamību pēc videi draudzīgiem produktiem un jauniem risinājumiem tērauda nozarē.

4.4   Ogles.

EESK atzinīgi vērtē Eiropas jaunās prioritātes enerģētikas jomā, kurās uzsvērta “tīro ogļu” tehnoloģiju nozīme klimata un vides aizsardzībā, kā arī energoapgādes drošībā Savienībā, un paziņo par savu apņemšanos atbalstīt “tīro ogļu” tehnoloģijas kā PTA 7. ietvarprogrammas pētījumu galveno prioritāti.

Tādēļ programmai ir jābūt vērstai uz efektivitātes paaugstināšanu, lai samazinātu emisiju, uz resursu ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī C02 atdalīšanas un uzglabāšanas pasākumiem. Tā kā vispārīgāk orientētā Eiropas Kalnrūpniecības tehnoloģiju platforma (European Mining Technology Plattform) nodrošinās kalnrūpniecības pārnozaru izpētes stratēģiju un līdzekļus, būtu jāsaglabā RFCS programmas papildinošais raksturs, un minētajai programmai jābūt vērstai uz ogļu ieguvē specifisku pētniecību un tehnoloģiju attīstību.

Briselē, 2005. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  1995. gadā veica Geoffry Walton Practice un Smith Vincent, kā arī 1996. gadā – XVII ģenerāldirektorāta “Coal Research Committee” (Ogļu pētījumu komiteja).

(2)  Pasaules enerģijas padome prognozēja strauji augošu kopējo ieguldījumu apjomu EUR 43 000 miljardu apjomā ogļu raktuvju izbūvē un aprīkojumā nākošo 25 gadu laikā

----

----

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Komisijas paziņojumu par Sociālo programmu

KOM(2005) 33 galīgā red.

(2005/C 294/04)

Eiropas Komisija 2005. gada 9. februārī saskaņā ar EK Līguma 262. pantu nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izteikt atzinumu par: Komisijas paziņojumu par Sociālo programmu

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa, kura bija uzdots veikt darbu, pieņēma atzinumu 2005. gada 21. jūnijā. Ziņotāja bija ENGELEN-KEFER kdze.

Komiteja savā 419. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 13. un 14. jūlijā (13. jūlija sēdē) ar 60 balsīm par, 1 balsi pret un 3 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads.

2.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums.

3.   Vairot uzticību — panākumu gūšanas nosacījumi.

4.   Nodarbinātība un darba kvalitāte, strukturālo pārmaiņu pārvarēšana.

4.1   Eiropas nodarbinātības stratēģija.

4.2   Jauna dinamika darba attiecībās.

4.3   Eiropas darba tirgus.

5.   Solidāra sabiedrība: vienlīdzīgas iespējas visiem.

6.   Secinājumi.

Briselē, 2005. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  “Stingriem makroekonomiskajiem pamatnoteikumiem ir izšķiroša nozīme izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā.” (Prezidentūras secinājumi, 2. lpp.)

(2)  Turpat, 2. lpp.

(3)  Prezidentūras secinājumi, 9. lpp.

(4)  Eiropadome, Barselonas prezidentūras secinājumi, 2002. gada 15. un 16. marts

(5)  Augsta līmeņa grupas “Par sociālās politikas nākotni paplašinātajā Eiropas Savienībā” ziņojums 2004. gada maijā.

(6)KOM (2005) 33 galīgā red., 09.02.2005, 2. lpp.

(7)KOM (2005) 94 galīgā red., 16.03.2005

(8)  Eiropadome, Prezidentūras secinājumi – Briselē, 2005. gada 22. un 23. martā

(9)  EESK atzinums par “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par programmas “Jaunatne darbībā” izveidi 2007.- 2013. gadam” (CESE 253/2005, 10.03.2005, ziņotājs: RODRÍGUEZ GARCÍA CARO kgs)

(10)KOM (2005) 141 galīgā red., 12.04.2005

(11)  EESK atzinums par “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu” (CESE 250/2005, 09.03.2005 – ziņotāja: ENGELEN-KEFER kdze)

(12)  EESK atzinums par “Direktīvas 94/45/EK par Eiropas uzņēmumu padomēm konkrēta piemērošana un iespējamie pārskatāmie aspekti” (OV C 10, 14.01.2004 – PIETTE kgs)

(13)ETUC/UNICF/CEPP kopīgā deklarācija, 07.12.2001.

(14)  EESK atzinums “Eiropas pārvaldība – Baltā grāmata” (OV C 125, 27.05.2002., 61.lpp. – ziņotāja: Engelen-Kefer kdze, līdzziņotāja: PARI kdze)

(15)  EESK atzinums par “Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Lisabonas stratēģijas sociālās dimensijas stiprināšana: atklātās koordinācijas uzlabošana sociālās aizsardzības jomā”” (OV C 32, 05.02.2004., ziņotājs: BEIRNAERT kgs)

(16)  Kopējais ziņojums par sociālo integrāciju 2004. gadā, 2004. gada maijs

(17)  Augsta līmeņā grupas par sociālās politikas nākotni paplašinātajā Eiropas Savienībā ziņojums 2004. gada maijā

(18)  EESK atzinums par “Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sociālās programmas termiņa vidus pārskats”” (OV C 80, 30.03.2004 (3.3.6. un 3.3.7. punkts), JAHIER kgs) .

(19)  Skat. Augsta līmeņa grupas par sociālās politikas nākotni paplašinātajā Eiropas Savienībā ziņojumu, 2004. gada maijs, 61. lpp.

(20)  KOM (2004) 101 galīgā red./2, 26.02.2004.

(21)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas programmu nodarbinātībai un sociālajai solidaritātei – PROGRESS”, KOM (2004) 488 galīgā red., 06.04.2005., CESE 368/2005.

----

----

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par Komisijas paziņojumu “Pastiprināta sadarbība visattālāko apvidu attīstībai”

KOM(2004) 343 galīgā red.

(2005/C 294/05)

Eiropas Komisija 2004. gada 27. maijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 262. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Komisijas paziņojumu “Pastiprināta sadarbība visattālāko apvidu attīstībai”

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomiskās un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2005. gada 22. jūnijā. Ziņotāja —LOPEZ ALMENDARIZ kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 419. plenārsesijā, kas notika 2005. gada 13. un 14. jūlijā. (13. jūlija sēdē), ar 62 balsīm par, 1 pret un 8 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads.

2.   Komisijas dokumenta kopsavilkums.

3.   Vispārīgas piezīmes.

4.   Īpašas piezīmes attiecībā uz Komisijas paziņojumu.

5.   Ieteikumi.

Briselē, 2005. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2004) 343 galīgā red..

(2)OV C 221, 17.09.2002., ziņotāja: Lopez Almendariz kdze

(3)OV C 221, 17.09. 2002.

(4)  “III – 424. pants: Ņemot vērā Gvadelupas, Franču Gviānas, Martinikas, Reinjonas, Azoru salu, Madeiras un Kanāriju salu strukturāli sociālo un ekonomisko stāvokli, ko vēl vairāk apgrūtina tādi faktori kā attālums, insularitāte un maza teritorija, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem, kas, cits citu papildinot, nopietni kavē to attīstību, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma pieņem eirolikumus, eiroietvarlikumus, eiroregulas un eirolēmumus, lai izstrādātu nosacījumus Konstitūcijas piemērošanai šiem reģioniem, tostarp kopēju politiku. Tā pieņem lēmumu pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

Paredzot attiecīgos pasākumus, kas minēti pirmajā daļā, ņem vērā, piemēram, muitas un tirdzniecības politiku, fiskālo politiku, brīvas tirdzniecības zonas, lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, nosacījumus izejvielu un plaša patēriņa preču piegādei, valsts atbalstu un nosacījumus, lai piekļūtu struktūrfondiem un Savienības horizontālajām programmām.”

Padome apstiprina panta pirmajā daļā minētos pasākumus, ņemot vērā visattālāko reģionu īpatnības un grūtības un neietekmējot Savienības tiesiskās kartības integritāti un vienotību, tostarp iekšējo tirgu un kopējo politiku.

(5)  Sk. atsauci no 1.

----

----

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu pakalpojumu tirgus pieejamību

KOM(2004) 654 galīgā red. — 2004/0240 (COD)

(2005/C 294/06)

Eiropas Savienības Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 80. panta 2. punktu 2004. gada 2. decembrī nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostu pakalpojumu tirgus pieejamību

Transporta, enerģijas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa, kurai tika uzdots sagatavot Komitejas atzinumu šajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 19. maijā (ziņotājs: RETUREAU kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 419. plenārsesijā, kas notika 2005. gada 13. un 14. jūlijā (13. jūlija sēdē) ar 91 balsīm par, 49 balsīm pret un 17 atturoties ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads.

2.   Jaunais Komisijas direktīvas priekšlikums.

3.   Ievadpiezīmes.

4.   Secinājumi

Briselē, 2005. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)KOM (2001) 35 galīgā red..

(2)KOM(2004) 654 galīgā red., 2004.gada 13. oktobrī.

(3)  EESK atzinums par “Komisijas Zaļo grāmatu attiecībā uz ostu un jūras transporta infrastruktūru”, OV C 407, 28.12.1998., 92.lpp.

(4)  EESK atzinums par “Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumu par tirgus pieeju ostu pakalpojumiem”OV C 48, 21.02.2002., 122.lpp.

(5)  Īpaši 137. konvencija, kuru ir ratificējis liels ES dalībvalstu – jūras valstu skaits. Tā paredz atsevišķu vienas ostas dokeru reģistru izveidi un nosaka viņu nozīmēšanas prioritāti ostu darbos.

----

1. PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Debašu laikā tika noraidīti šādi grozījumi, kas saņēma vismaz vienu ceturtdaļu balsu.

1.5. punkts, otrā rinda:

Grozīt šādi:

“Pirms uzsākt jaunajā direktīvas priekšlikumā iestrādāto grozījumu rakstura un iedarbības apskati, ir jāatgādina daži no principiem, kuru dēļ pēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas uzskatiem aizķērās un tika noraidīts pirmais ierosinājums:”

Pamatojums

Ir jāsniedz šis paskaidrojums, lai teksts būtu precīzāks. Iepriekšējie punkti, kuros ir minēta Padome un Parlaments, neļauj pietiekoši labi saprast, par kuru iestādi tiek runāts.

Balsojuma par grozījumiem rezultāti

Par: 42

Pret: 63

Atturas: 3

3.1. punkts, trešais teikums:

Grozīt šādi:

“Neatkarīgi no Eiropas Komisijas kompetencēm, dDažādo jūras ostu prakse un grāmatvedība būtu jākontrolē....”

Pamatojums

Ierosinātajā procedūrā ir jāņem vērā Komisijas esošās kompetences.

Balsojuma par grozījumiem rezultāti

Par: 54

Pret: 71

Atturas: 5

3.1. punkts

Pārvietot punktu starp 3.17. un 3.18. punktu, atbilstoši mainot 3. sadaļas numerāciju.

Pamatojums

Minētais punkts kā ievadpiezīme ir pārāk tehnisks. Tas labāk iederas starp minētajiem punktiem, kuros ir runa par finansēm.

Balsojuma par grozījumiem rezultāti

Par: 50

Pret: 74

Atturas: 10

3.4. punkts

Svītrot pēdējo teikumu:

“Daudzas ostas pašas nodrošina jūras pārvadājumiem nepieciešamo infrastruktūru un tiem svarīgus pakalpojumus un neuzskata, ka to kompetence būtu jāierobežo tikai uz pieguļošās jūras un sauszemes teritorijas pārvaldi un uzturēšanu, kā arī piestātņu uzturēšanu vajadzīgajā tehniskajā stāvoklī. Noteikta veida pakalpojumi vienlaikus var tikt regulēti atbilstoši gan vispārējas nozīmes prasībām, gan tā, lai tie apmierinātu ostu vadības centienus rast finansiālu līdzsvaru šajā situācijā, proti, gūt pelņu, ko pēc tam sadalīt privāto ostu akcionāriem. Aizliedzot subsīdiju novirzīšanu citām jomām, tiktu vājināta ostu investīciju kapacitāte.”

Pamatojums

Godīgā ostu konkurencē nav pieļaujama subsīdiju novirzīšana citām jomām. Vismaz vēl pierēķināmā pašizmaksa tiek noslēpta, tādējādi rodas nepietiekama pārredzamība.

Balsojuma par grozījumiem rezultāti

Par: 61

Pret: 80

Atturas: 6

3.6. punkts

Svītrot pēdējo teikumu:

“Osta ir uzskatāma par ļoti sarežģītu loģistikas platformu, kas dažādās ģeogrāfiskās un ekonomiskās pakāpēs (nacionālā, reģionālā un internacionālā) ir saistīta ar iekšzemes sauszemes pārvadājumu ceļiem, un tai ir jāizstrādā sava stratēģija saistībā ar tās ģeogrāfiskās vienības, kuras ekonomisko aktivitāti tā nodrošina, attīstību, ar tās cilvēkresursiem, ekonomiskajām vajadzībām, kas izpaužas attiecīgajā vietā, un izmaiņām tajās. Komiteja uzskata, ka jāatbalsta pārvadātāju sadarbība, kas veicina jūras transportu un jo īpaši kabotāžu, tomēr nosacījumos, kuri izklāstīti direktīvas projekta pašreizējā redakcijā, šāda nepieciešamība tieši nav iekļauta.”

Pamatojums

Lielākā iekšzemes daļa ir jūras transportam nepieejama. Tātad nav vērts runāt par jūras transporta priekšrocību, bet vēl jo mazāk par tā absolūto nepieciešamību. Tā aizstāvim drīzāk vajadzētu atbalstīt iekšzemes navigāciju. Starp citu kabotāžas veicināšana jau ir nostiprināta programmā “Jūras maģistrāles.”

Balsojuma par grozījumiem rezultāti

Par: 59

Pret: 83

Atturas: 9

3.17. punkts Svītrot.

“ Komiteja atzīmē arī to, ka ostas ir valstu suverēnās kompetences īstenošanas vieta, un šādu kompetenci nedrīkstēt pārāk ierobežot, visu nosakot ar direktīvas starpniecību — dažas funkcijas (ieguldījums cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību un nelegālo imigrāciju, kas bieži ir saistīta ar izmaksām un ieguldījumiem, kurus sedz ostas) varētu nodot arī ostu pārvaldēm..”

Pamatojums

Komisijas priekšlikums jau paredz šo ideju. Minētais paragrāfs tomēr ietver domu, ka gadījumā, ja valsts deleģē ostas pārvaldei noteiktas kompetences, vienlaicīgi tās nefinansējot, tad osta nedrīkst šīs izmaksas nosegt uz klientu rēķina, kas atkārtoti rada nelojālas konkurences situāciju attiecībā uz citām ostām.

Balsojuma par grozījumiem rezultāti

Par: 55

Pret: 84

Atturas: 13

3.23. punkts un 3.24. punkts — svītrot

Pamatojums

Ostas teritorijas iekārtošanas izmaksas, kas radušās ostu pārvaldei, jāsedz ostas infrastruktūras izmantotājiem vai ostas akcionāriem. Esošo paragrāfu formulējums paredz, ka vispārējais labums attaisno minētās loģikas neievērošanu.

Balsojuma par grozījumiem rezultāti

Par: 55

Pret: 82

Atturas: 17

Jauns 3.25. punkts

“Tā kā turpmāk jau plānošanas sākumā ir jānoskaidro, vai investīcijas ostās ir savienojamas ar Eiropas tiesībām, Komiteja aicina Eiropas Komisiju neatkarīgi no direktīvas priekšlikuma nekavējoties izstrādāt priekšlikumus Kopienas vadlīnijām par valsts finansējumu ostās un noteikt, kāds finansējuma veids ostās ir savienojams ar iekšējo tirgu, par ko bija runa jau 2005. gada 31. janvāra atklātajā jautājuma izskatīšanā.”

Pamatojums

Izriet no teksta sākuma.

Balsojuma par grozījumiem rezultāti

Par: 59

Pret: 85

Atturas: 14

4.1. punkts

Grozīt šādi:

Lai arī EESK aktīvi atbalsta ar transportu saistīto ostas pakalpojumu, kā arī visu citu ar minēto saistīto pakalpojumu liberalizāciju, Komiteja uzskata, ka cita veida pamatdirektīva, kas būtu mazāk detalizēta un sniegtu pietiekamu rīcības brīvību subsidiaritātes principa piemērošanai, būtu labāka par šīs direktīvas projekta redakciju. Tā vietā, lai iedziļinātos tās piemērošanas detaļās attiecībā uz ostu pakalpojumiem, pietiktu pieminēt, ka attiecībā uz pārskatāmību vai sabiedriskajiem iepirkumiem ir piemērojama spēkā esošā likumdošana. Kopienu noteiktās ietvara kopējās vadlīnijas nedrīkstētu ietekmēt ostas valdes kompetenci, kurai ir uzticēta sabiedrisko interešu aizsardzība, tomēr vienlaicīgi arī nedrīkstētu apdraudēt lojālu konkurenci un pārredzamību.

Pamatojums

Šis punkts darba grupā neizraisīja domstarpības, un piedāvātais grozījums skaidri norāda kādā kopējā kontekstā lasāmas mūsu piezīmes un secinājumi. Vispārējās intereses nedrīkst tikt izmantotas kā attaisnojums, lai pilnībā paralizētu divu fundamentālu ES pamatprincipu ieviešanu — līdztiesību konkurences jomā un pārredzamību.

Balsojuma par grozījumiem rezultāti

Par: 61

Pret: 86

Atturas: 12

----

----

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu ES — Krievijas attiecībās

(2005/C 294/07)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta otro daļu 2004. gada 1. jūlijā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par šādu tēmu: Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums ES — Krievijas attiecībās.

Ārējo attiecību specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 20. maijā. Ziņotājs bija Filip Hamro-Drotzkgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 419. plenārsesijā (13. jūlija sēdē) ar 109 balsīm par, 2 balsīm pret un 6 atturoties ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Iemesli atzinuma sagatavošanai:

2.   Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums ES — Krievijas attiecībās

3.   Ieteikumi

3.1   Eiropas Savienībai jāizstrādā integrētāka politika attiecībā uz Krieviju un tā ir jāīsteno praksē

3.2   Ceļvežu (Road Maps) īstenošanai vajadzētu veicināt dinamiska ES un Krievijas nolīguma sagatavošanu

3.3   Pilsoniskās sabiedrības loma ir jāveicina ES — Krievijas sadarbības Ceļvežu kontekstā

3.4   Pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem ir jāpiešķir atbilstoša loma ES — Krievijas sadarbības plānu īstenošanā

3.5   Ir jāturpina stiprināt sadarbība starp pilsonisko sabiedrību ES un Krievijā

3.6   Ir jāatbalsta sadarbība starp Krieviju un tās kaimiņvalstīm un starp šo valstu pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem

3.7   Ir jāveicina pārrobežu mobilitāte starp ES un Krieviju

Briselē, 2005. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)Attiecības starp ES un Krieviju, Ukrainu un Baltkrieviju (1995);

TACIS – Tehniskā palīdzība NVS un Mongolijai (1998);

Attiecības starp Eiropas Savienību un valstīm, kas robežojas ar Baltijas jūru (1998);

Ziemeļu dimensija un attiecības ar Krieviju (1999);

Ziemeļu dimensija: Eiropas Savienības rīcības plāns Ziemeļu dimensijai ārējā un pārrobežu politikā 2000-2003 (2001)

ES - Krievijas stratēģiskās partnerattiecības: Kādi būs nākamie soļi? (2002);

Plašāka Eiropa – kaimiņattiecības: Jauns pamats attiecībām ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem (2003).

(2)CdR 105/2004

----

II PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma

1.3. punkts.

Svītrot.

Pamatojums

Atzinuma 1.1. punktā jau ir norādīts, ka Krievijas Federācija ir Eiropas Savienības stratēģiskais partneris, kas atbilstoši izsaka 1.3. punkta saturu.

Balsojums:

Par: 33

Pret: 64

Atturas: 8

----

----

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par “REACH — tiesību akti ķīmisko vielu jomā”

(2005/C 294/08)

Saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Reglamenta 29. panta īstenošanas noteikumu Birojs 2004. gada 14. decembrī nolēma izstrādāt papildu atzinumu par šādu tēmu: “REACH — tiesību akti ķīmisko vielu jomā”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2005. gada 16. jūnijā (ziņotājs: Braghin kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 419. plenārsesijā, kas notika 2005. gada 13. un 14. jūlijā, ar 52 balsīm par, 2 balsīm pret un 2 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Ievads

2.   Reģistrācijas kritēriji un termiņi.

3.   Noteikumu vienkāršošana

4.   Iepriekšēja reģistrācija

5.   Ieteikumi efektīvai un pārvaldāmai REACH sistēmai.

Lai nodrošinātu reģistrācijas sistēmas efektīvu darbību, reģistrācijas mehānismā konkrēti jāprecizē:

6.   Piezīmes par Padomē izskatīšanā esošajiem priekšlikumiem

7.   Ietekme uz piegādes ķēdi.

8.   Drošība un veselība.

9.   Inovācija.

Briselē, 2005. gada 13. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Dokuments KOM(2003) 644 galīgā red., 29.10. 2003.

(2)O.V. C 112, 30.04. 2004.

(3)KPMG, Business Impact Case Study REACH, 2005. gada 28. aprīlis

(4)CCR-IEPT, Ieguldījums REACH ietekmes analīzē Savienības jaunajās dalībvalstīs, 2005. gada 28. aprīlis

(5)CMR

(6)OV C 112, 30.04.2004, 3.3.2. punkts.

(7)  Labākās pieejamās metodes (LPM) un labāko pieejamo metožu references dokumenti (BREF), kas ir Eiropas Seviļas biroja dokumenti. Šis birojs ir atbildīgs par 96/61/CEE direktīvas par Piesārņojuma integretu novēršanu un kontroli (Integrated Pollution Prevention and Control, IPPC) ieviešanu. Dokumentus izstrādāja Kopienas eksperti kopīgi ar ieinteresētajām pusēm.

(8)OV C 112, 30.04.2004., 3.2. punkts

(9)OV C 115, 26.6.2005.,

----

----

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu “Uzņēmējsabiedrību pārvietošanas apjomi un sekas”

(2005/C 294/09)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2004. gada 29. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tēmu Uzņēmējsabiedrību pārvietošanas apjomi un sekas.

Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 13. jūnijā. Ziņotājs bija Rodriguez Garcia Caro kgs un līdzziņotājs — Nusser kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 419. plenārsesijā, kas notika 2005. gada 13. un 14. jūlijā (14. jūlija sēdē) ar 128 balsīm par, 15 balsīm pret un 6 atturoties pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads.

2.   Cēloņi un ietekme.

3.   Secinājumi

4.   Ieteikumi

Briselē, 2005. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Franču žurnāls “Problèmes économiques” 2004. gada septembrī (nr. 2859) ir publicējis īpašu rakstu, kas pilnībā veltīts pārvietošanas jautājumam. Tajā iekļauts raksts kurā paziņots, ka termins “globalizācija” ir anglicisms, kas tiek lietots, lai atsauktos uz franču valodā zināmo “mondialisation”. Tas tiek raksturots kā pāreja no starptautiskas ekonomikas, kurā politiski autonomas valstis organizē savu nacionālo ekonomikas telpu un saglabā svarīgākas vai mazāk svarīgas ekonomiskas apmaiņas, kas virzītas uz globālu ekonomiku, kura nepakļaujas vienas valsts noteikumiem.

(2)  Termins “institucionālie ieguldījumi” attiecas uz ieguldījumiem, ko veic uzņēmumi ar liela apjoma līdzekļiem un rezervēm. Šāda veida ieguldījums, piemēram, veic investīciju fondi, bankas, apdrošināšanas sabiedrības vai pensiju fondi.

(3)  Skatīt EESK 1997.gada 19.marta Atzinumu par nodarbinātību, konkurētspēju un ekonomikas globalizāciju (OV C 158, 26.5.1997.). ziņotājs: Konitzer kdze, (II grupa (Vācija).

(4)KOM(2002) 714 galīgā red. Skatīt EESK 2003. gada 17. jūlija atzinumu (Ziņojuma sniedzējs Simpson kungs, OV C 234, 30.9.2003.).

(5)  Skatīt jo īpaši septīto izdevumu, publicēts 2003. g. (SEC(2003) 1299) un astoto izdevumu, kas publicēts 2004. gadā.

(6)  Skat. 2. lpp. zemsvītras piezīmē citēto EESK atzinumu.

(7)John M. Ivancevich“Vadības kvalitāte un konkurētspēja” (1996).

(8)  Skatīt EESK 2002.gada 19.marta atzinumu par paplašināšanu (OV C 85, 8.4.2003.). ziņotājs: Belabed kdze, (II grupa - Austrija).

(9)  Šis apzīmējums attiecas uz Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm: Čehijas Republiku, Igauniju, Latviju, Lietuvu, Poliju, Slovākiju, Slovēniju un Ungāriju, kā arī Bulgāriju un Rumāniju (CAEV).

(10)  IKP ir pieaudzis no ES-15 1970. gada vidējā rādītāja 63,3 % līdz vidēji 123,4 % 2004. gadā. Avots: “Eiropas Ekonomikas” statistikas pielikums – 2005. gada pavasaris (ECFIN/REP/50886/2005).

(11)  IKP ir pieaudzis no ES-15 1986. gada vidējā rādītāja 71,9 % līdz vidēji 89,7 % 2004. gadā. Avots: “Eiropas Ekonomikas” statistikas pielikums – 2005. gada pavasaris (ECFIN/REP/50886/2005).

(12)  IKP ir pieaudzis no ES-15 1986. gada vidējā rādītāja 55,8 % līdz vidēji 67,4 % 2004. gadā. Avots: “Eiropas Ekonomikas” statistikas pielikums – 2005. gada pavasaris (ECFIN/REP/50886/2005).

(13)  Austrumtimora, Bruneja, Birma/Mjanma, Filipīnas, Indonēzija, Kambodža, Laosa, Malaizija, Singapūra, Taizeme, Vjetnama (avots: Eiropas Komisija).

(14)  Tas attiecas uz jebkuru ekonomiku, kurai raksturīgi zemi vai vidēji ienākumu uz vienu iedzīvotāju un pāreja no slēgtas ekonomikas uz tirgus ekonomiku un kas saistīta ar strukturālām un ekonomikas reformām, kā arī ievērojamu ārvalstu investīciju pieplūdumu [Antoine W. Agtmael; Pasaules Banka, 1981]. Jaunās ekonomikas ietver arī tādas valstis kā Ķīnu, Indiju, Brazīliju un Meksiku.

(15)KOM(2005) 120 galīgā red.

(16)  Attiecībā uz ES ārējā tirgus plūsmu 2005. gada 22. februārī publicētie Eurostat dati par laika posmu no 2004. gada janvāra līdz novembrim (skatīt 3. pielikumu) norāda uz pieaugumu importam no Ķīnas (21 %), Krievijas, Turcijas un Dienvidkorejas (attiecīgi – 18 %), vienīgais kritums vērojams importam no ASV (-1 %). Sadaļā par ES eksportu ievērojamākais pieaugums minēts eksportam uz Turciju (30 %), Krieviju (22 %), Ķīnu (17 %) un Taivanu (16 %). Minētajā laika periodā ES-25 lielākais tirdzniecības deficīta pieaugums bija vērojam ar Ķīnu, Krieviju un Norvēģiju, savukārt tirdzniecības pārpalikuma pieaugums vērojams ar ASV, Šveici un Turciju.

(17)  Šajā gadījumā salīdzinājumam pētījums “Konkurētspējīgas apstrādes industrijas nozīme pakalpojumu sektora attīstībā”, Bremen, 2003. gada decembris. To var aplūkot šajā mājas lapā: http://www.bmwi.de/Navigation/Service/bestellservice,did=31812,render=renderPrint.html

Pētījuma galvenie vēstījumi ir šādi:

rūpniecība ir būtisks tehnoloģiju nodrošinātājs produktu un procesu jauninājumiem pakalpojumu sektorā.

(18)KOM(2005) 121 galīgā red., 2005. gada 6. aprīlis: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (2007-2013).

(19)  Saskaņā ar Eurostat datiem 2005. gada 7. aprīlī, Eiropas Savienībā (ES-25) IKP uz vienu iedzīvotāju 2002. gadā svārstījās no 32 % no ES vidējā rādītāja Lubelskas regionā Polijā līdz 315 % Londonā, Apvienotajā karalistē. No 37 reģioniem, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju pārsniedz ES vidējo rādītāju 125 %, 7 reģioni atrodas Apvienotajā karalistē, un Itālijā, 6 – Vācijā, 4 – Nīderlandē, 3 – Austrijā, 2 – Beļģijā un Somijā un pa vienam Čehijā, Spānijā, Francijā, Īrijā, Zviedrijā un Luksemburgā. Jaunajās dalībvalstīs tikai viens reģions pārsniedz minēto 125 % rādītāju, un tā ir Prāga Čehijā. Savukārt no 64 reģioniem, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks kā 75 % no ES vidējā IKP 16 atrodas Polijā, 7 Čehijā, 6 Ungārijā un Vācijā, 5 Grieķijā, 4 Francijā, Itālijā un portugālē, un pa vienam Beļģijā, Apvienotajā karalistē, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā un Maltā.

(20)KOM(2004) 107 galīg ā red., 18.02.2004. Skat. ar to saistīto EESK atzinumu (ECO/129).

(21)  Komiteja nesen izdevusi pašiniciatīvas atzinumu par rūpniecības pārmaiņām un ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (OV C 302, 7.12.2004.); ziņotājs Leirião (III grupa _ Portugāle), līdzziņotājs Cué (CCMI 2. interešu grupa - Beļģija).

(22)  Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centrs (www.emcc.eurofound.eu.int) atzīmē, ka kopš 2000. gada uzņēmējdarbības pārvietošanas rezultātā visvairāk ietekmētās nozares ir metāla, telekomunikāciju, mehāniskās, elektriskāl, tekstila, pārtikas un ķīmiskās nozares.

(23)  EESK savā atzinumā par Korporatīvo sociālo atbildību (Zaļā grāmata) apliecina, ka “brīvprātīga (...) darbība ir viens no korporatīvās sociālās atbildības principiem” (OV C 125, 27.5.2002.); ziņotāja: Hornung-Draus kdze (I grupa – Vācija), līdzziņotāji: Engelen-Kefer kdze (II grupa - Vācija) un Hoffelt kgs (III grupa - Beļģija).

(24)  Skat. EESK atzinumu “Lielo mazumtirdzniecības uzņēmumu sektors” – tendences un ietekme uz lauksaimniekiem un patērētājiem. Ziņotājs: Allen kgs (III grupa - Īrija)

(25)  Tās tikšanās laikā 2003. gada oktobrī, Itālijas prezidentūras laikā.

(26)KOM(2004) 274 galīgā red., 20.04.2004.

(27)OV C 157, 28.6.2005. ; ziņotājs: Van Iersel kgs (I grupa - Nīderlande), līdzziņotājs: Legelius kgs (CCMI, 1. interešu grupa – Zviedrija).

(28)  Nepieciešamību pēc aktīvas rūpniecības politikas apliecinaja Eiropadome savā pavasara sanāksmē, kas notika Briselē, 2005. gada 22. un 23. martā.

(29)  Skat. Kopīgo paziņojumu par Lisabonas stratēģijas vidējā posma pārskatīšanu, ko iesniedza Trīspusējam sociālajam sammitam 2005. gada 22. martā.

(30)  Augstāk minētā Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (KOM 2005) 121 galīgā red., 2005. gada 6 . aprīlī), (skat. .1. punktu), ietver šādas darbības.

(31)  Sk.Eiropas Komisijas priekšlikumu par struktūrfondiem..

(32)  Šajā sakarā vērā jāņem Eiropas Pārmaiņu uzraudzības centra (Dublina) veiktās kvantitatvās un kvalitatīvas analīzes..

(33)KOM (2005) 141 galīgā red, 2005. gada 12. aprīlis.

(34)  Minēto četru augsta līmeņa grupu, ko Eiropas Komisija ir izveidojusi laika posmā no 2001. gada līdz 2005. gadam, galvenais kopīgais mērķis ir veicināt debates par iniciatīvām, kuras atvieglos attiecīgo nozaru pielāgošanos svarīgākajām problēmām un uzlabos konkurences apstākļus atiecīgajā nozarē. No iepriekš minētajām grupām trīs ir publicējušas ziņojumus (farmācijas rūpniecība – 2002. gada maijā, tekstilrūpniecība un apģērbu ražošana – 2004. gada jūnijā, kaut arī tā ir atsākusi darbu darba grupas līmenī, lai turpinātu apspriest nepabeigtos jautājumus un uzraudzītu stāvokli nozarē 2005. gadā, kuģu būve – 2003. gada oktobrī). CARS21 augsta līmeņa grupas nobeiguma ziņojumu paredzams publicēt līdz 2005. gada beigām.

(35)  Skatīt atzinumu “Korporatīvās sociālās atbildības informācijas un novērtēšanas instrumenti globalizētā ekonomikā” (ziņotāja Pichenot kdze), pieņemts 2005. gada 8. jūnijā.

(36)KOM (2005) 120 galīgā red.

----

----

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK par pievienotās vērtības nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz periodu, kurā jāpiemēro minimālā pamatlikme

(KOM(2005) 136 galīgā red. — 2005/0051 (CNS))

(2005/C 294/10)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Padome 2005. gada 27. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK par pievienotās vērtības nodokļa kopējo sistēmu attiecībā uz periodu, kurā jāpiemēro minimālā pamatlikme

Ekonomikas un monetārās savienības un ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 22. jūnijā. Ziņotājs bija Burani kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 419. plenārsesijā, kas notika 2005. gada 14. jūlijā, pieņēma šo atzinumu ar 91 balsīm par un 2 atturoties.

1.   Vispārīga informācija

2.   Komisijas priekšlikums

3.   Komitejas viedoklis

Briselē, 2005. gada 14. jūlijā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

----