# Euroopa Liidu C 301/30.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 301 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide30. november 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 301

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide30. november 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda — Aastaaruanded 2004. eelarveaasta kohta |
| 2005/C 301/2 | Aastaaruanne eelarve täitmise kohta koos asutuste vastustega | 1 |
| 2005/C 301/3 | Aastaaruanne kuuendast, seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuse kohta koos asutuste vastustega | 249 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda — Aastaaruanded 2004. eelarveaasta kohta

2005/C 301/2

Aastaaruanne eelarve täitmise kohta koos asutuste vastustega

1

2005/C 301/3

Aastaaruanne kuuendast, seitsmendast, kaheksandast ja üheksandast Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuse kohta koos asutuste vastustega

249

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda — Aastaaruanded 2004. eelarveaasta kohta

| 30.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/1

---

KONTROLLIKODA

Image

Kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 248 lõigetega 1 ja 4, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikliga 143 ja artikli 181 lõikega 2 ning üheksanda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artikliga 116 ja artikli 135 lõikega 2,võttis Euroopa Ühenduste Kontrollikoda 28. septembri 2005. aasta istungil vastu

AASTAARUANDED

2004. eelarveaasta kohta

Aruanded koos asutuste vastustega kontrollikoja tähelepanekutele edastati eelarve täitmist kinnitavale asutusele ja teistele asjaomastele asutustele.

AASTAARUANNE EELARVE TÄITMISE KOHTA

(2005/C 301/01)

SISUKORD

| | Üldine sissejuhatus |
| --- | --- |

| 1. peatükk | — | Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave |
| --- | --- | --- |

1. peatükk

—

Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

| 2. peatükk | — | Eelarve haldamine |
| --- | --- | --- |

2. peatükk

—

Eelarve haldamine

| 3. peatükk | — | Tulud |
| --- | --- | --- |

3. peatükk

—

Tulud

| 4. peatükk | — | Ühine põllumajanduspoliitika |
| --- | --- | --- |

4. peatükk

—

Ühine põllumajanduspoliitika

| 5. peatükk | — | Struktuurimeetmed |
| --- | --- | --- |

5. peatükk

—

Struktuurimeetmed

| 6. peatükk | — | Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud |
| --- | --- | --- |

6. peatükk

—

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud

| 7. peatükk | — | Välistegevus |
| --- | --- | --- |

7. peatükk

—

Välistegevus

| 8. peatükk | — | Ühinemiseelne strateegia |
| --- | --- | --- |

8. peatükk

—

Ühinemiseelne strateegia

| 9. peatükk | — | Halduskulud |
| --- | --- | --- |

9. peatükk

—

Halduskulud

| 10. peatükk | — | Rahastamisvahendid ja pangandustegevus |
| --- | --- | --- |

10. peatükk

—

Rahastamisvahendid ja pangandustegevus

| I lisa (1) | — | Finantsteave eelarve kohta |
| --- | --- | --- |

I lisa (1)

—

Finantsteave eelarve kohta

| II lisa (1) | — | Euroopa Kontrollikoja poolt alates 2000 aastast vastu võetud aruanded ja arvamused |
| --- | --- | --- |

II lisa (1)

—

Euroopa Kontrollikoja poolt alates 2000 aastast vastu võetud aruanded ja arvamused

---

(1)  Aastaaruande lisad eelarve täitmise kohta on toodud käesoleva trükise lõpus.

---

ÜLDINE SISSEJUHATUS

| 0.1. | Käesolev 2004. eelarveaastat käsitlev dokument sisaldab kontrollikoja 28. aastaaruannet Euroopa Liidu üldeelarve rakendamise kohta ning samuti Euroopa Arengufondidega seonduvat kontrollikoja aastaaruannet. Dokumendis järgitakse viimastes aastaaruannetes kasutatud ülesehitust: 1. peatükis on esitatud kinnitav avaldus; 2. peatükis tuuakse ära peamised tähelepanekud eelarve juhtimise kohta; 3.–9. peatükk käsitleb tulusid ja erinevatest eelarveosadest rahastatavaid tegevusi vastavalt finantsperspektiivi rubriikidele ning 10. peatükk keskendub rahastamisvahenditele ja pangatoimingutele. Koos kontrollikoja aruannetega on ära toodud komisjoni (või vajadusel muu ELi asutuse) vastused. |
| --- | --- |

0.1.

Käesolev 2004. eelarveaastat käsitlev dokument sisaldab kontrollikoja 28. aastaaruannet Euroopa Liidu üldeelarve rakendamise kohta ning samuti Euroopa Arengufondidega seonduvat kontrollikoja aastaaruannet. Dokumendis järgitakse viimastes aastaaruannetes kasutatud ülesehitust: 1. peatükis on esitatud kinnitav avaldus; 2. peatükis tuuakse ära peamised tähelepanekud eelarve juhtimise kohta; 3.–9. peatükk käsitleb tulusid ja erinevatest eelarveosadest rahastatavaid tegevusi vastavalt finantsperspektiivi rubriikidele ning 10. peatükk keskendub rahastamisvahenditele ja pangatoimingutele. Koos kontrollikoja aruannetega on ära toodud komisjoni (või vajadusel muu ELi asutuse) vastused.

| 0.2. | Aastaaruandes Euroopa Liidu üldeelarve rakendamise kohta sisaldavad peatükid, mis katavad tulusid ja suuremaid kuluvaldkondi, järgmiseid peamisi elemente:






  — | kinnitava avaldusega seonduva audititöö tulemused ja üksikasjalikud analüüsid, mis esitatakse erihinnangu vormis; |
| --- | --- | --- |

0.2.

Aastaaruandes Euroopa Liidu üldeelarve rakendamise kohta sisaldavad peatükid, mis katavad tulusid ja suuremaid kuluvaldkondi, järgmiseid peamisi elemente:

—

kinnitava avaldusega seonduva audititöö tulemused ja üksikasjalikud analüüsid, mis esitatakse erihinnangu vormis;

| — | varasematel audititel põhinevate kontrollikoja ja eelarvepädevate institutsioonide soovituste elluviimise kohta koostatud järelkontrolli ülevaadete tulemused; |
| --- | --- |

—

varasematel audititel põhinevate kontrollikoja ja eelarvepädevate institutsioonide soovituste elluviimise kohta koostatud järelkontrolli ülevaadete tulemused;

| — | eriaruannete kokkuvõtted, mille kontrollikoda on avaldanud pärast viimast aastaaruannet. |
| --- | --- |

—

eriaruannete kokkuvõtted, mille kontrollikoda on avaldanud pärast viimast aastaaruannet.

| 0.3. | Erihinnangud põhinevad tulude ja iga kuluvaldkonna peamiste järelevalve-ja kontrollisüsteemide toimimise hindamisel, raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute kontrollikoja poolse testimise tulemustel, peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste hindamisel ning vajadusel teiste audiitorite töö tulemustel. Kõikide nimetatud elementide üldine hindamine on aluseks 1. peatükis toodud kinnitavale avaldusele. Lisaks sellele tuuakse 4.–9. peatüki lisades ära ELi eelarve finantsjuhtimise järelevalvel ja hindamisel kasutatud elemendid. |
| --- | --- |

0.3.

Erihinnangud põhinevad tulude ja iga kuluvaldkonna peamiste järelevalve-ja kontrollisüsteemide toimimise hindamisel, raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute kontrollikoja poolse testimise tulemustel, peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste hindamisel ning vajadusel teiste audiitorite töö tulemustel. Kõikide nimetatud elementide üldine hindamine on aluseks 1. peatükis toodud kinnitavale avaldusele. Lisaks sellele tuuakse 4.–9. peatüki lisades ära ELi eelarve finantsjuhtimise järelevalvel ja hindamisel kasutatud elemendid.

| 0.4. | 2004. aastat tähistas kümne uue liikmesriigi liitumine 1. mail 2004, mis on suurimaks laienemiseks ELi ajaloos. Komisjoni finantsjuhtimise reformi konsolideerimine jätkus ning 2004. aasta oli esimeseks aastaks, mil eelarve üle otsustamine ja selle rakendamine toimus täielikult tegevuspõhise eelarvestamise kaudu. Seetõttu on muutunud ka finantsteabe esitlusviis, mille kohaselt esitatakse eelarve üksikasjad nüüd tegevuspõhise eelarvestamise tegevusvaldkondade kaupa. |
| --- | --- |

0.4.

2004. aastat tähistas kümne uue liikmesriigi liitumine 1. mail 2004, mis on suurimaks laienemiseks ELi ajaloos. Komisjoni finantsjuhtimise reformi konsolideerimine jätkus ning 2004. aasta oli esimeseks aastaks, mil eelarve üle otsustamine ja selle rakendamine toimus täielikult tegevuspõhise eelarvestamise kaudu. Seetõttu on muutunud ka finantsteabe esitlusviis, mille kohaselt esitatakse eelarve üksikasjad nüüd tegevuspõhise eelarvestamise tegevusvaldkondade kaupa.

| 0.5. | Komisjon jätkas ettevalmistuste tegemist täielikult tekkepõhise raamatupidamise kehtestamiseks 2005. eelarveaastaks, millega muudetaks põhjalikult raamatupidamisarvestuse pidamise ja finantsteabe esitamise viisi. Käesoleva aruande 1. peatükis (vt punktid 1.21–1.45) esitatakse nimetatud käimasoleva protsessi jooksul tehtud auditeerimistöö tulemused, eriti peamise protsessi — algbilansside kehtestamise — osas. Kontrollikoja töö tulemusel selgus, et vajatakse täiendavaid jõupingutusi võimaldamaks komisjonil anda täpset raamatupidamisalast teavet 2005. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

0.5.

Komisjon jätkas ettevalmistuste tegemist täielikult tekkepõhise raamatupidamise kehtestamiseks 2005. eelarveaastaks, millega muudetaks põhjalikult raamatupidamisarvestuse pidamise ja finantsteabe esitamise viisi. Käesoleva aruande 1. peatükis (vt punktid 1.21–1.45) esitatakse nimetatud käimasoleva protsessi jooksul tehtud auditeerimistöö tulemused, eriti peamise protsessi — algbilansside kehtestamise — osas. Kontrollikoja töö tulemusel selgus, et vajatakse täiendavaid jõupingutusi võimaldamaks komisjonil anda täpset raamatupidamisalast teavet 2005. aasta lõpuks.

| 0.6. | Alates reformiprotsessi käivitamisest 2000. aastal on kontrollikoda täheldanud komisjonipoolseid edusamme oma töö korraldamisel ja ELi eelarve haldamisel. Komisjoni poolt otse juhitavate kulutuste kontrolle on täiustatud. Siiski vajatakse veel märkimisväärseid jõupingutusi eriti nendes eelarvevaldkondades, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega. Erilist tähtsust omab see, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd kavade ülesehituses ja toimimises esinevate puuduste välja selgitamisel ning võtaksid asjakohaseid meetmeid olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

0.6.

Alates reformiprotsessi käivitamisest 2000. aastal on kontrollikoda täheldanud komisjonipoolseid edusamme oma töö korraldamisel ja ELi eelarve haldamisel. Komisjoni poolt otse juhitavate kulutuste kontrolle on täiustatud. Siiski vajatakse veel märkimisväärseid jõupingutusi eriti nendes eelarvevaldkondades, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega. Erilist tähtsust omab see, et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd kavade ülesehituses ja toimimises esinevate puuduste välja selgitamisel ning võtaksid asjakohaseid meetmeid olukorra parandamiseks.

| 0.7. | 2004. aasta aprillis avaldas kontrollikoda arvamuse nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta, (1) mis sisaldas ka ettepanekut ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks. Arvamuse aluseks oli kontrollikoja mitmete aastate jooksul omandatud audititöö kogemus — eriti sisekontrollisüsteemides avastatud puudused nii ELi asutuste kui liikmesriikide tasandil, mille tulemusena on tekkinud oluline vigade määr raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute osas, mida esineb suuremas osas eelarvest. Kontrollikoda teeb ettepaneku arendada praeguseid ja uusi süsteeme ning kasutada neid komisjonis ja liikmesriikides kooskõlastatud viisil ning järgides ühiseid põhimõtteid ja standardeid. Lisaks sellele peaks kontrollisüsteemide ülesehitus võimaldama tagada sobiva tasakaalu kontrollide maksumuse ja nendest saadava kasu vahel, eeskirjade eiramise riski juhtimist silmas pidades. |
| --- | --- |

0.7.

2004. aasta aprillis avaldas kontrollikoda arvamuse nr 2/2004 “ühtse auditi” mudeli kohta, (1) mis sisaldas ka ettepanekut ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks. Arvamuse aluseks oli kontrollikoja mitmete aastate jooksul omandatud audititöö kogemus — eriti sisekontrollisüsteemides avastatud puudused nii ELi asutuste kui liikmesriikide tasandil, mille tulemusena on tekkinud oluline vigade määr raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute osas, mida esineb suuremas osas eelarvest. Kontrollikoda teeb ettepaneku arendada praeguseid ja uusi süsteeme ning kasutada neid komisjonis ja liikmesriikides kooskõlastatud viisil ning järgides ühiseid põhimõtteid ja standardeid. Lisaks sellele peaks kontrollisüsteemide ülesehitus võimaldama tagada sobiva tasakaalu kontrollide maksumuse ja nendest saadava kasu vahel, eeskirjade eiramise riski juhtimist silmas pidades.

| 0.8. | Komisjon suhtus positiivselt kontrollikoja arvamusse ning 2005. aasta juuni teates (2) teeb komisjon ettepaneku ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta. Komisjon peab ülimalt oluliseks asjaolu, et liidu kodanikel oleks piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu vahendeid hallatakse seaduslikult ja korrektselt. Lisaks sellele annaksid sisekontrollide osas selgelt määratletud standardid ja eesmärgid objektiivse aluse, mille järgi oleks kontrollikojal auditi käigus võimalik hinnata nende ülesehitust ja toimimist, suurendades seega oma töö tõhusust. |
| --- | --- |

0.8.

Komisjon suhtus positiivselt kontrollikoja arvamusse ning 2005. aasta juuni teates (2) teeb komisjon ettepaneku ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta. Komisjon peab ülimalt oluliseks asjaolu, et liidu kodanikel oleks piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu vahendeid hallatakse seaduslikult ja korrektselt. Lisaks sellele annaksid sisekontrollide osas selgelt määratletud standardid ja eesmärgid objektiivse aluse, mille järgi oleks kontrollikojal auditi käigus võimalik hinnata nende ülesehitust ja toimimist, suurendades seega oma töö tõhusust.

---

(1)  ELT C 107, 30.4.2004.

(2)  KOM(2005) 252 lõplik, 15.6.2005.

---

1. PEATÜKK

Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

SISUKORD

Kinnitav avaldus (DAS)

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Sissejuhatus

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded (tulud ja kulud)

Konsolideeritud finantsselgitused

Raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava

Raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava seaduslikkus ja korrektsus

Kontrollikoja kinnitavas avalduses rakendatav lähenemine

Kinnitava avaldusega seotud auditi tulemused 2004. aastal

Komisjoni sisekontrollisüsteem

Auditi ulatus

Komisjoni juhtkonna seisukohad

Edusammud sisekontrollisüsteemi tugevdamisel

Ühenduse sisekontrolliraamistiku suunas

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS

I.

| I. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda Euroopa ühenduste eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid ja konsolideeritud finantsselgitusi 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta kohta. (1) Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete ja -standarditega, milles kohandatakse rahvusvahelised standardid ühenduse kontekstiga. Audit andis kontrollikojale piisava aluse allpool toodud arvamuse avaldamiseks. Tulude osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud. Esiteks on käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite aluseks makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa kontrollikoda otse auditeerida, ning teiseks ei hõlma traditsiooniliste omavahendite auditid importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet. |
| --- | --- |

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda Euroopa ühenduste eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid ja konsolideeritud finantsselgitusi 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta kohta. (1) Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete ja -standarditega, milles kohandatakse rahvusvahelised standardid ühenduse kontekstiga. Audit andis kontrollikojale piisava aluse allpool toodud arvamuse avaldamiseks. Tulude osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud. Esiteks on käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite aluseks makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa kontrollikoda otse auditeerida, ning teiseks ei hõlma traditsiooniliste omavahendite auditid importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet.

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

II.

| II. | Kontrollikoja arvamuse kohaselt koostati eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded ja konsolideeritud finantsselgitused kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse sätete ja konsolideeritud finantsselgituste lisades sätestatud arvestus- ja aruandlusprintsiipide, reeglite ja meetoditega. (2) Võtmata arvesse punktis III toodud märkusega seonduvat, annavad nad tõepärase pildi ühenduste tuludest ja kuludest eelarveaastal ja finantsolukorrast aasta lõpu seisuga. |
| --- | --- |

Kontrollikoja arvamuse kohaselt koostati eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded ja konsolideeritud finantsselgitused kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse sätete ja konsolideeritud finantsselgituste lisades sätestatud arvestus- ja aruandlusprintsiipide, reeglite ja meetoditega. (2) Võtmata arvesse punktis III toodud märkusega seonduvat, annavad nad tõepärase pildi ühenduste tuludest ja kuludest eelarveaastal ja finantsolukorrast aasta lõpu seisuga.

| III. | Mitmesuguste tulude ja ettemaksete osas puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused, mistõttu ei saa kontrollikoda kinnitada, et “mitmesuguste võlgnike” punktiga seonduvad tehingud on õigesti ja täielikult kirjendatud. |
| --- | --- |

III.

Mitmesuguste tulude ja ettemaksete osas puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused, mistõttu ei saa kontrollikoda kinnitada, et “mitmesuguste võlgnike” punktiga seonduvad tehingud on õigesti ja täielikult kirjendatud.

| IV. | Ilma punktis II avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgmistele asjaoludele:






  a) | Nagu varasematel aastatel, leidis kontrollikoda ka nüüd, et 2004. aasta aruannete koostamisel kasutatud raamatupidamissüsteemi ülesehitus ei taganud varade ja kohustuste täielikku kirjendamist. |
| --- | --- | --- |

IV.

Ilma punktis II avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgmistele asjaoludele:

a)

Nagu varasematel aastatel, leidis kontrollikoda ka nüüd, et 2004. aasta aruannete koostamisel kasutatud raamatupidamissüsteemi ülesehitus ei taganud varade ja kohustuste täielikku kirjendamist.

| b) | Pärast Euroopa Ühenduse raamatupidamissüsteemi moderniseerimise tegevuskava väljatöötamist on komisjon teinud märkimisväärseid edusamme tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminekuks 2005. aastaks. Uue raamatupidamistava täielikuks rakendamiseks vajaminevate kohanduste ja kinnituste osas on siiski tekkinud viivitusi. |
| --- | --- |

b)

Pärast Euroopa Ühenduse raamatupidamissüsteemi moderniseerimise tegevuskava väljatöötamist on komisjon teinud märkimisväärseid edusamme tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminekuks 2005. aastaks. Uue raamatupidamistava täielikuks rakendamiseks vajaminevate kohanduste ja kinnituste osas on siiski tekkinud viivitusi.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

V.

| V. | Kontrollikoda on oma audititulemuste põhjal seisukohal, et Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruannete aluseks olevad tehingud tervikuna on seaduslikud ja korrektsed nendes valdkondades, kus rakendatakse järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mille tulemusel on võimalik teostada piisavat riskijuhtimist, nt tulude, kulukohustuste, halduskulude ja ühinemiseelse strateegia osas. Lisaks sellele näitab kontrollikoja audit ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kulutusteosas, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem tõhus süsteem eeskirjade vastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks. |
| --- | --- |

Kontrollikoda on oma audititulemuste põhjal seisukohal, et Euroopa ühenduste konsolideeritud aastaaruannete aluseks olevad tehingud tervikuna on seaduslikud ja korrektsed nendes valdkondades, kus rakendatakse järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mille tulemusel on võimalik teostada piisavat riskijuhtimist, nt tulude, kulukohustuste, halduskulude ja ühinemiseelse strateegia osas. Lisaks sellele näitab kontrollikoja audit ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kulutusteosas, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem tõhus süsteem eeskirjade vastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks.

| VI. | Ilma punktis V avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata rõhutab kontrollikoda, et kõigi programmide ja vahendite puhul esineb ühinemiseelse strateegia valdkonnas kandidaatriikide rakendusorganisatsioonide tasandil siiski endiselt erineva tasemega riske. |
| --- | --- |

VI.

Ilma punktis V avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata rõhutab kontrollikoda, et kõigi programmide ja vahendite puhul esineb ühinemiseelse strateegia valdkonnas kandidaatriikide rakendusorganisatsioonide tasandil siiski endiselt erineva tasemega riske.

| VII. | Tuleb teha suuremaid jõupingutusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamise tõhustamisel ning neis esinevate puuduste käsitlemisel, et parandada kaasnevate riskide käsitlemist järgmistes valdkondades, kus maksed on endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud:






  a) | ÜPP kulutuste osas leidis kontrollikoda korduvaid tõendeid selle kohta, et sellised kulud, mis ei kuulu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raamesse või mille puhul on ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ebasobivalt rakendatud, kujutavad endast suuremat riski, kuna kontrollisüsteemid ei ole samaväärselt tõhusad. Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alla mittekuuluvate ÜPP kulude maksejärgsed kontrollid ei anna piisavat kindlust ühenduse seadusandlusele vastavuse osas. Kontrollikoda järeldas, et ÜPP kulutuste puhul tervikuna esineb endiselt olulisel määral vigu. |
| --- | --- | --- |

VII.

Tuleb teha suuremaid jõupingutusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamise tõhustamisel ning neis esinevate puuduste käsitlemisel, et parandada kaasnevate riskide käsitlemist järgmistes valdkondades, kus maksed on endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud:

a)

ÜPP kulutuste osas leidis kontrollikoda korduvaid tõendeid selle kohta, et sellised kulud, mis ei kuulu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raamesse või mille puhul on ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ebasobivalt rakendatud, kujutavad endast suuremat riski, kuna kontrollisüsteemid ei ole samaväärselt tõhusad. Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alla mittekuuluvate ÜPP kulude maksejärgsed kontrollid ei anna piisavat kindlust ühenduse seadusandlusele vastavuse osas. Kontrollikoda järeldas, et ÜPP kulutuste puhul tervikuna esineb endiselt olulisel määral vigu.

| b) | Struktuurimeetmete osas leiti kontrollikoja auditi käigus taas puudusi juhtimis- ja kontrollisüsteemides, mis viitavad vajadusele teha erineva suurusastmega parendusi, järgimaks tõhusa igapäevase juhtimiskontrolli ja/või programmitöö perioodi 2000–2006 tehingute sõltumatute valimiga kontrollide eeskirjadest tulenevaid nõudeid. Mõlema programmitöö perioodi (1994–1999 ja 2000–2006) osas leiti palju seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid vigu, mis esinesid komisjoni maksete aluseks olevates avaldustes. |
| --- | --- |

b)

Struktuurimeetmete osas leiti kontrollikoja auditi käigus taas puudusi juhtimis- ja kontrollisüsteemides, mis viitavad vajadusele teha erineva suurusastmega parendusi, järgimaks tõhusa igapäevase juhtimiskontrolli ja/või programmitöö perioodi 2000–2006 tehingute sõltumatute valimiga kontrollide eeskirjadest tulenevaid nõudeid. Mõlema programmitöö perioodi (1994–1999 ja 2000–2006) osas leiti palju seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid vigu, mis esinesid komisjoni maksete aluseks olevates avaldustes.

| c) | Vaatamata teatud edusammudele sisepoliitika valdkonnas, ei anna kontrollikoja auditileiud järelevalve- ja kontrollisüsteemide ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute osas piisavat kindlust maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kui kuluhüvitussüsteeme ei lihtsustata ning erinevaid programme reguleerivaid menetlusi ja juhiseid ei täpsustata, jääb vigade risk tõenäoliselt püsima. |
| --- | --- |

c)

Vaatamata teatud edusammudele sisepoliitika valdkonnas, ei anna kontrollikoja auditileiud järelevalve- ja kontrollisüsteemide ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute osas piisavat kindlust maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kui kuluhüvitussüsteeme ei lihtsustata ning erinevaid programme reguleerivaid menetlusi ja juhiseid ei täpsustata, jääb vigade risk tõenäoliselt püsima.

| d) | Välistegevuse osas ei ole komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiustamise mõju veel ilmnenud rakendusorganisatsioonide tasandil, kus maksete osas avastati suhteliselt palju sageli esinevaid ja finantsmõju avaldavaid vigu, mis tulenesid tervikliku lähenemisviisi puudumisest nende organisatsioonide järelevalve, kontrolli ja auditi valdkonnas. |
| --- | --- |

d)

Välistegevuse osas ei ole komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiustamise mõju veel ilmnenud rakendusorganisatsioonide tasandil, kus maksete osas avastati suhteliselt palju sageli esinevaid ja finantsmõju avaldavaid vigu, mis tulenesid tervikliku lähenemisviisi puudumisest nende organisatsioonide järelevalve, kontrolli ja auditi valdkonnas.

| VIII. | Kontrollikoda märgib ära komisjoni edusammud seoses sisekontrollisüsteemi reformiga ja selle positiivse mõju komisjoni kulude sisemise juhtimise seaduslikkusele ja korrektsusele. Siiski tuleks süsteemi toimimine veelgi tõhusamaks muuta. |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoda märgib ära komisjoni edusammud seoses sisekontrollisüsteemi reformiga ja selle positiivse mõju komisjoni kulude sisemise juhtimise seaduslikkusele ja korrektsusele. Siiski tuleks süsteemi toimimine veelgi tõhusamaks muuta.

28. september 2005

Hubert WEBER

president

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE |
| Sissejuhatus |
| 1.1. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (DAS). Asutamislepingu kohaselt on kontrollikojal samuti õigus lisada kõnealusele avaldusele konkreetne hinnang ühenduse iga suurema tegevusvaldkonna kohta. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE

Sissejuhatus

1.1.

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust (DAS). Asutamislepingu kohaselt on kontrollikojal samuti õigus lisada kõnealusele avaldusele konkreetne hinnang ühenduse iga suurema tegevusvaldkonna kohta.

| 1.2. | Euroopa ühenduste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on saada piisavat kinnitust selle kohta, et kõik tulud, kulud, varad ja kohustused on asjakohaselt arvele võetud ning et raamatupidamise aastaaruanded kajastavad täpselt finantsolukorda aasta lõpus (vt punktid 1.6–1.45). |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa ühenduste raamatupidamisarvestuse usaldusväärsuse kontrollimiseks tehtava töö eesmärk on saada piisavat kinnitust selle kohta, et kõik tulud, kulud, varad ja kohustused on asjakohaselt arvele võetud ning et raamatupidamise aastaaruanded kajastavad täpselt finantsolukorda aasta lõpus (vt punktid 1.6–1.45).

| 1.3. | Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt otseseid või kaudseid tõendeid selle kohta, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade ja lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (vt punktid 1.46–1.86). (3) |
| --- | --- |

1.3.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tehtava töö eesmärk on koguda piisavalt otseseid või kaudseid tõendeid selle kohta, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade ja lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (vt punktid 1.46–1.86). (3)

3

| 1.4. | Taas kord pööras kontrollikoda erilist tähelepanu komisjoni jõupingutustele tugevdada oma sisekontrollisüsteemi ja 2003. eelarveaasta tegevusaruannetele ja nende kokkuvõttele lisatud tegevuskavade järelmeetmetele (vt punktid 1.54–1.86). |
| --- | --- |

1.4.

Taas kord pööras kontrollikoda erilist tähelepanu komisjoni jõupingutustele tugevdada oma sisekontrollisüsteemi ja 2003. eelarveaasta tegevusaruannetele ja nende kokkuvõttele lisatud tegevuskavade järelmeetmetele (vt punktid 1.54–1.86).

| 1.5. | Lisaks määratleb kontrollikoda indikaatorid, mille abil teostatakse järelevalvet sisekontrolli valdkonna täiustamise üle üldiselt ning iga tulu- ja kuluvaldkonna puhul eraldi (vt käesoleva peatüki ja peatükkide 3–9 lisad). |
| --- | --- |

1.5.

Lisaks määratleb kontrollikoda indikaatorid, mille abil teostatakse järelevalvet sisekontrolli valdkonna täiustamise üle üldiselt ning iga tulu- ja kuluvaldkonna puhul eraldi (vt käesoleva peatüki ja peatükkide 3–9 lisad).

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

| 1.6. | Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad 2004. eelarveaasta lõplikke konsolideeritud aastaaruandeid, (4) mille komisjon koostas kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse sätetega. (5) |
| --- | --- |

1.6.

Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad 2004. eelarveaasta lõplikke konsolideeritud aastaaruandeid, (4) mille komisjon koostas kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse sätetega. (5)

4

5

| 1.7. | Kuni raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava täieliku rakendamiseni alates 2005. eelarveaastast (vt punktid 1.21–1.45) ning sobiva raamatupidamissüsteemi puudumisel koostati aastalõpu finantsselgitused peamiselt raamatupidamisarvestusest välja jäävate andmete põhjal. Selleks kasutatud andmed ei olnud alati seotud eelarveliste tehingutega, millest nad tulenesid, ning raamatupidamise kesktalitus ei olnud alati võimeline tagama nende täpsust ja täielikkust (vt punkt 1.9). |
| --- | --- |

1.7.

Kuni raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava täieliku rakendamiseni alates 2005. eelarveaastast (vt punktid 1.21–1.45) ning sobiva raamatupidamissüsteemi puudumisel koostati aastalõpu finantsselgitused peamiselt raamatupidamisarvestusest välja jäävate andmete põhjal. Selleks kasutatud andmed ei olnud alati seotud eelarveliste tehingutega, millest nad tulenesid, ning raamatupidamise kesktalitus ei olnud alati võimeline tagama nende täpsust ja täielikkust (vt punkt 1.9).

| 1.7. | Uus raamatupidamissüsteem võeti kasutusele 2005. aasta jaanuaris. 2004. aasta kontode sulgemisel lähtuti eelmisel aastal kehtinud eeskirjadest ja raamatupidamissüsteemist selliselt, nagu see oli ette nähtud nii finantsmääruses kui ka komisjoni 2002. aasta detsembri teatises raamatupidamissüsteemi uuendamise kohta (vt KOM(2002) 755 (lõplik), 17. detsember 2002). |
| --- | --- |

1.7.

Uus raamatupidamissüsteem võeti kasutusele 2005. aasta jaanuaris. 2004. aasta kontode sulgemisel lähtuti eelmisel aastal kehtinud eeskirjadest ja raamatupidamissüsteemist selliselt, nagu see oli ette nähtud nii finantsmääruses kui ka komisjoni 2002. aasta detsembri teatises raamatupidamissüsteemi uuendamise kohta (vt KOM(2002) 755 (lõplik), 17. detsember 2002).

| 1.8. | Lisaks sellele järgis 2004. aastal kasutusel olnud raamatupidamissüsteem veel suures osas kassapõhise raamatupidamise põhimõtteid, mis ei võimalda teha vahet halduskulude ja muude kulude, lõppmaksete ja eelfinantseerimise vahel ega võimalda isegi kindlaks teha võlgade ja debitoorsete võlgnevuste suurust. See mõjutas majandustulemuse arvutamist (vt punktid 1.17–1.18 ja punktid 1.28–1.45). |
| --- | --- |

1.8.

Lisaks sellele järgis 2004. aastal kasutusel olnud raamatupidamissüsteem veel suures osas kassapõhise raamatupidamise põhimõtteid, mis ei võimalda teha vahet halduskulude ja muude kulude, lõppmaksete ja eelfinantseerimise vahel ega võimalda isegi kindlaks teha võlgade ja debitoorsete võlgnevuste suurust. See mõjutas majandustulemuse arvutamist (vt punktid 1.17–1.18 ja punktid 1.28–1.45).

| 1.8. | Kasutusele võetud uue raamatupidamissüsteemi üks uuendus on võimalus eristada halduskulusid muudest kuludest. Sellest lähtuvalt koostatakse praegu 2005. aasta algbilanss. |
| --- | --- |

1.8.

Kasutusele võetud uue raamatupidamissüsteemi üks uuendus on võimalus eristada halduskulusid muudest kuludest. Sellest lähtuvalt koostatakse praegu 2005. aasta algbilanss.

| 1.9. | Eelarve peadirektori avalduses sisalduvaid reservatsioone (ühenduste ja EAFi varade ja rahaliste vahendite ning finantsolukorra ebaadekvaatne esitus ning raamatupidamissüsteemi turvalisuse küsimused) (6) kinnitavad ka kontrollikoja leiud. Komisjoni poolt raamatupidamissüsteemi uuendamise raames tehtud jõupingutuste tulemusel on edastatava teabe kvaliteet siiski paranenud. |
| --- | --- |

1.9.

Eelarve peadirektori avalduses sisalduvaid reservatsioone (ühenduste ja EAFi varade ja rahaliste vahendite ning finantsolukorra ebaadekvaatne esitus ning raamatupidamissüsteemi turvalisuse küsimused) (6) kinnitavad ka kontrollikoja leiud. Komisjoni poolt raamatupidamissüsteemi uuendamise raames tehtud jõupingutuste tulemusel on edastatava teabe kvaliteet siiski paranenud.

6

| 1.10. | Tabel 1.1
  kajastab järelkontrolli 2003. aasta kinnitavas avalduses välja toodud reservatsiooni osas, mis käsitleb raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, ning muid kontrollikoja poolt selles aastaaruandes tõstatatud probleeme, mis komisjoni arvamuse kohaselt tuleks lahendada ühenduse raamatupidamisarvestuse uuendamise raames. |
| --- | --- |

1.10.

Tabel 1.1
  kajastab järelkontrolli 2003. aasta kinnitavas avalduses välja toodud reservatsiooni osas, mis käsitleb raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, ning muid kontrollikoja poolt selles aastaaruandes tõstatatud probleeme, mis komisjoni arvamuse kohaselt tuleks lahendada ühenduse raamatupidamisarvestuse uuendamise raames.

Tabel 1.1

| 1.10. | Nagu komisjon oma eelmise aasta vastuses märkis ja kontrollikoda oma märkuses nimetas, on kontrollikoja 2003. aasta reservatsiooni tulude ja eelmaksete kohta võetud arvesse uue raamatupidamissüsteemi sisseviimisel 2005. aastal. Uus süsteem võtab arvesse ka muid tabelis 1.1 osutatud tähelepanekuid. |
| --- | --- |

1.10.

Nagu komisjon oma eelmise aasta vastuses märkis ja kontrollikoda oma märkuses nimetas, on kontrollikoja 2003. aasta reservatsiooni tulude ja eelmaksete kohta võetud arvesse uue raamatupidamissüsteemi sisseviimisel 2005. aastal. Uus süsteem võtab arvesse ka muid tabelis 1.1 osutatud tähelepanekuid.

| 1.11. | Hoolimata märgatavatest edusammudest, eelkõige raamatupidamise aastaaruannete esitamise ning reservatsioonide arvu ja ulatuse vähenemise osas, leiti kontrollikoja auditi käigus probleeme, millest enamikku on käsitletud juba eelmistes aruannetes (vt punktid 1.12–1.20). |
| --- | --- |

1.11.

Hoolimata märgatavatest edusammudest, eelkõige raamatupidamise aastaaruannete esitamise ning reservatsioonide arvu ja ulatuse vähenemise osas, leiti kontrollikoja auditi käigus probleeme, millest enamikku on käsitletud juba eelmistes aruannetes (vt punktid 1.12–1.20).

| 1.11. | Kontrollikoda märkis, et raamatupidamise aastaaruannete esitamisel on tehtud edusamme. Siiski saab paljusid kontrollikoja märkusi arvesse võtta alles tekkepõhise raamatupidamise ja uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtmisega 2005. aastal. |
| --- | --- |

1.11.

Kontrollikoda märkis, et raamatupidamise aastaaruannete esitamisel on tehtud edusamme. Siiski saab paljusid kontrollikoja märkusi arvesse võtta alles tekkepõhise raamatupidamise ja uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtmisega 2005. aastal.

Tabel 1.1 — Järelkontroll 2003. aasta kinnitavas avalduses väljendatud reservatsiooni osas, mis puudutab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, ning raamatupidamissüsteemi uuendamise võimalik mõju 2003. eelarveaasta aastaaruandes tehtud mõningatele tähelepanekutele

| Reservatsioonid 2003. eelarveaasta aastaaruandes | Vastused 2003. eelarveaasta aastaaruandes | Olukorra areng |
| --- | --- | --- |
| Mitmesuguste tulude ja ettemaksete osas puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused, mistõttu ei saa kontrollikoda kinnitada, et “mitmesuguste võlgnike” punktiga seonduvad tehingud on õigesti ja täielikult kirjendatud. | Komisjon jätkab selle valdkonna meetodite täiustamist, kasutades antud hetkel kättesaadavaid vahendeid (...) (nt koostatakse regulaarset aruandlust alates 2003. aasta keskpaigast tähtaja ületanud summade kohta). (...) olulisi parandusi on selles valdkonnas siiski võimalik teha alles pärast uue raamatupidamissüsteemi, eriti eelmaksete raamatupidamissüsteemi kasutuselevõttu 2005. aastal. | Komisjon märkis, et mitmeid meetmeid on juba võetud. Võlgade ja sissenõudekorralduste valmis bilanss saadetakse kord kvartalis eelarvepädevatele talitustele, sissenõudemenetluse osas toimub eelarvepädevate talitustega tihedam koostöö ning sissenõudekorralduste tasumata intresse nõutakse sisse süstemaatiliselt. Komisjon koostab inventarinimestikku eelmaksete tehingutest ja on teatanud, et alates 2005. aastast hakatakse kohaldama asjakohaseid raamatupidamismenetlusi. Vaatamata sellele ei anna 2004. aasta lõpuks võetud meetmed kontrollikojale veel piisavat alust arvata, et kõik probleemid olid selleks kuupäevaks lahendatud (vt punktid 1.17–1.19). |
| Probleemid, mis tõenäoliselt lahendatakse ühenduse raamatupidamissüsteemi uuendamise raames | Vastused 2003. eelarveaasta aastaaruandes | Uuendamist käsitleva projekti tulevane mõju ühenduse raamatupidamisraamistikule |
| Sobiva raamatupidamissüsteemi puudumisel koostatakse aastalõpu finantsselgitused peamiselt raamatupidamisarvestusest välja jäävate andmete põhjal ning selleks kasutatavad hindamised ei ole alati seotud vastavate eelarveliste tehingutega. Kehtiv raamatupidamissüsteem ei võimalda teha vahet halduskulude ja muude kulude, lõppmaksete ja eelfinantseerimise vahel ega isegi kindlaks teha võlgade ja debitoorsete võlgnevuste suurust. See mõjutab aga negatiivselt majandustulemuste arvutamist. | Euroopa ühendused kasutavad kassapõhist raamatupidamisarvestust nagu ka enamik avaliku sektori organisatsioone. Komisjon on teadlik selle lähenemisviisi piirangutest, mistõttu käivitati raamatupidamissüsteemi uuendamise ja tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku projekt. Komisjon on seadnud eesmärgiks rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite (IPSAS) järgimise 2005. aastaks. | Keskraamatupidamissüsteem võeti üldeelarve osas kasutusele 10. jaanuaril 2005. Komisjoni andmete kohaselt on üldine raamatupidamisarvestus käesoleval hetkel täielikult tekkepõhine, välja arvatud väljaspool ühendust paiknevate delegatsioonide ja väljaspool komisjoni peakorterit paiknevate pressibüroode puhul, mille finantsvastutus on hajutatud ning mis alates 2005. aastast ühendatakse järk-järgult kesksüsteemiga. 2005. aasta kontode sulgemise ja 2005. aasta finantsselgituste koostamise menetlused vajavad veel lõplikku kinnitamist. |
| Teatud probleemid, mis on seotud bilansi teatud kannetes näidatud summade hindamisega, hõlmavad eelkõige finantsvahendajate valduses olevaid summasid (registreeritud “mitmesuguste võlgnike” all), nende tegelikku rakendusastet ning intressisummasid või siis eelarveeraldiste vastu antavaid toetusi ja laene (näiteks ECIP, Eurotech Capital, Venture Consort ja Joint Venture Programme). | Komisjon on finantsvahendajate valdkonnas juba ära teinud märkimisväärse töö. Siiski saab sellised probleemid lõplikult lahendada alles pärast uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõttu 2005. aastal. Praegu kogutakse andmeid käsitsi ning komisjon on jätkanud intresside kirjendamise menetluste täiustamist. Praegu kontrollitakse tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminemise protsessi käigus kõiki avatud ECIP toimikuid. | Finantsvahendajate kirjendamiseks on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi. Mõned küsimused on leidnud käsitlemist raamatupidamiseeskirjades. |
| Endiselt esineb teisi raamatupidamisaruandlusega seotud puudusi teatud põllumajanduse kuluartiklite ja teiste ettemaksete puhul, mida pole tehtud, kuid on sellistena näidatud, ligikaudsete summade puhul, mida on näidatud eraldistena, näiteks võlad, ning pensioniõiguste arvestamise puhul, mis neutraliseerib mõju majandustulemusele. | Erinevaid küsimusi käsitleti tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminemise protsessi käigus 2005. aastal ning komisjon võtab need muudatused arvesse alles 2005. aasta raamatupidamisaruannetes, et vältida liiga paljude järjestikuste muudatuste tegemist. | Peaarvepidaja poolt 28. detsembril 2004 vastu võetud raamatupidamiseeskirjade rakendamisega püütakse lahendada enamik tõstatatud probleemidest. Komisjoni andmete kohaselt jääb pensionide praegune esitamine bilansis siiski samaks, kuni antakse välja sellekohane IPSAS standard. |
| Aastalõpuaruannetes ei ole endiselt ühtegi viidet selle kohta, et komisjoni talitused või liikmesriigid kavatseksid korrigeerida teatud tehinguid hiljem (vt punkt 1.12), ega selle kohta, millises ulatuses võidakse sellist korrigeerimist ette võtta. Lisaks on veel teisi ebamäärasusi, mis võivad ajutiselt mõjutada raamatupidamisaruandeid (vt punkt 1.13). | Raamatupidamise aastaaruanne peab sisaldama üksnes sellist finantsteavet, mis oli olemas aruande koostamise ajal. Sellise teabe usaldusväärsus sõltub alati kas sel ajal või hiljem läbi viidud auditite käigus tehtud leidudest. Raamatupidamisaruanded võivad hõlmata sissenõutavaid summasid ainult siis, kui komisjon teeb otsuse raamatupidamisaruannete kontrollimise või samalaadsete menetluste põhjal. Komisjon koostab raamatupidamissüsteemi uuendamise käigus eeskirju, mis puudutavad selliste sissenõudmiste käsitlemist raamatupidamises ja raamatupidamisaruannetele lisatavate selgituste parandamist. | Olukord püsib muutusteta 2004. aasta raamatupidamisaruannete osas ning olukorda on kavas käsitleda raamatupidamissüsteemi uuendamise raames. |

Reservatsioonid 2003. eelarveaasta aastaaruandes

Vastused 2003. eelarveaasta aastaaruandes

Olukorra areng

Mitmesuguste tulude ja ettemaksete osas puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused, mistõttu ei saa kontrollikoda kinnitada, et “mitmesuguste võlgnike” punktiga seonduvad tehingud on õigesti ja täielikult kirjendatud.

Komisjon jätkab selle valdkonna meetodite täiustamist, kasutades antud hetkel kättesaadavaid vahendeid (...) (nt koostatakse regulaarset aruandlust alates 2003. aasta keskpaigast tähtaja ületanud summade kohta). (...) olulisi parandusi on selles valdkonnas siiski võimalik teha alles pärast uue raamatupidamissüsteemi, eriti eelmaksete raamatupidamissüsteemi kasutuselevõttu 2005. aastal.

Komisjon märkis, et mitmeid meetmeid on juba võetud. Võlgade ja sissenõudekorralduste valmis bilanss saadetakse kord kvartalis eelarvepädevatele talitustele, sissenõudemenetluse osas toimub eelarvepädevate talitustega tihedam koostöö ning sissenõudekorralduste tasumata intresse nõutakse sisse süstemaatiliselt. Komisjon koostab inventarinimestikku eelmaksete tehingutest ja on teatanud, et alates 2005. aastast hakatakse kohaldama asjakohaseid raamatupidamismenetlusi. Vaatamata sellele ei anna 2004. aasta lõpuks võetud meetmed kontrollikojale veel piisavat alust arvata, et kõik probleemid olid selleks kuupäevaks lahendatud (vt punktid 1.17–1.19).

Probleemid, mis tõenäoliselt lahendatakse ühenduse raamatupidamissüsteemi uuendamise raames

Vastused 2003. eelarveaasta aastaaruandes

Uuendamist käsitleva projekti tulevane mõju ühenduse raamatupidamisraamistikule

Sobiva raamatupidamissüsteemi puudumisel koostatakse aastalõpu finantsselgitused peamiselt raamatupidamisarvestusest välja jäävate andmete põhjal ning selleks kasutatavad hindamised ei ole alati seotud vastavate eelarveliste tehingutega. Kehtiv raamatupidamissüsteem ei võimalda teha vahet halduskulude ja muude kulude, lõppmaksete ja eelfinantseerimise vahel ega isegi kindlaks teha võlgade ja debitoorsete võlgnevuste suurust. See mõjutab aga negatiivselt majandustulemuste arvutamist.

Euroopa ühendused kasutavad kassapõhist raamatupidamisarvestust nagu ka enamik avaliku sektori organisatsioone. Komisjon on teadlik selle lähenemisviisi piirangutest, mistõttu käivitati raamatupidamissüsteemi uuendamise ja tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku projekt. Komisjon on seadnud eesmärgiks rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite (IPSAS) järgimise 2005. aastaks.

Keskraamatupidamissüsteem võeti üldeelarve osas kasutusele 10. jaanuaril 2005. Komisjoni andmete kohaselt on üldine raamatupidamisarvestus käesoleval hetkel täielikult tekkepõhine, välja arvatud väljaspool ühendust paiknevate delegatsioonide ja väljaspool komisjoni peakorterit paiknevate pressibüroode puhul, mille finantsvastutus on hajutatud ning mis alates 2005. aastast ühendatakse järk-järgult kesksüsteemiga. 2005. aasta kontode sulgemise ja 2005. aasta finantsselgituste koostamise menetlused vajavad veel lõplikku kinnitamist.

Teatud probleemid, mis on seotud bilansi teatud kannetes näidatud summade hindamisega, hõlmavad eelkõige finantsvahendajate valduses olevaid summasid (registreeritud “mitmesuguste võlgnike” all), nende tegelikku rakendusastet ning intressisummasid või siis eelarveeraldiste vastu antavaid toetusi ja laene (näiteks ECIP, Eurotech Capital, Venture Consort ja Joint Venture Programme).

hindamisega

Komisjon on finantsvahendajate valdkonnas juba ära teinud märkimisväärse töö. Siiski saab sellised probleemid lõplikult lahendada alles pärast uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõttu 2005. aastal. Praegu kogutakse andmeid käsitsi ning komisjon on jätkanud intresside kirjendamise menetluste täiustamist. Praegu kontrollitakse tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminemise protsessi käigus kõiki avatud ECIP toimikuid.

Finantsvahendajate kirjendamiseks on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi. Mõned küsimused on leidnud käsitlemist raamatupidamiseeskirjades.

Endiselt esineb teisi raamatupidamisaruandlusega seotud puudusi teatud põllumajanduse kuluartiklite ja teiste ettemaksete puhul, mida pole tehtud, kuid on sellistena näidatud, ligikaudsete summade puhul, mida on näidatud eraldistena, näiteks võlad, ning pensioniõiguste arvestamise puhul, mis neutraliseerib mõju majandustulemusele.

raamatupidamisaruandlusega

Erinevaid küsimusi käsitleti tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminemise protsessi käigus 2005. aastal ning komisjon võtab need muudatused arvesse alles 2005. aasta raamatupidamisaruannetes, et vältida liiga paljude järjestikuste muudatuste tegemist.

Peaarvepidaja poolt 28. detsembril 2004 vastu võetud raamatupidamiseeskirjade rakendamisega püütakse lahendada enamik tõstatatud probleemidest. Komisjoni andmete kohaselt jääb pensionide praegune esitamine bilansis siiski samaks, kuni antakse välja sellekohane IPSAS standard.

Aastalõpuaruannetes ei ole endiselt ühtegi viidet selle kohta, et komisjoni talitused või liikmesriigid kavatseksid korrigeerida teatud tehinguid hiljem (vt punkt 1.12), ega selle kohta, millises ulatuses võidakse sellist korrigeerimist ette võtta. Lisaks on veel teisi ebamäärasusi, mis võivad ajutiselt mõjutada raamatupidamisaruandeid (vt punkt 1.13).

Raamatupidamise aastaaruanne peab sisaldama üksnes sellist finantsteavet, mis oli olemas aruande koostamise ajal. Sellise teabe usaldusväärsus sõltub alati kas sel ajal või hiljem läbi viidud auditite käigus tehtud leidudest. Raamatupidamisaruanded võivad hõlmata sissenõutavaid summasid ainult siis, kui komisjon teeb otsuse raamatupidamisaruannete kontrollimise või samalaadsete menetluste põhjal. Komisjon koostab raamatupidamissüsteemi uuendamise käigus eeskirju, mis puudutavad selliste sissenõudmiste käsitlemist raamatupidamises ja raamatupidamisaruannetele lisatavate selgituste parandamist.

Olukord püsib muutusteta 2004. aasta raamatupidamisaruannete osas ning olukorda on kavas käsitleda raamatupidamissüsteemi uuendamise raames.

Eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded (tulud ja kulud)

Eelarve täitmise ajutised komponendid

| 1.12. | Hoolimata kontrollikoja poolt 2002. (7) ja 2003. (8) eelarveaasta aastaaruannetes tehtud märkusest puuduvad aastalõpu aruannete selgitavates märkustes endiselt piisavalt täpsed viited selle kohta, kas teatud tehinguid (EAGGF-tagatisrahastu makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine, esialgsete summade korrigeerimine sisepoliitika, välistegevuse ja struktuurifondidega seotud projektide ja programmide sulgemismenetluste puhul) on hiljem kavas komisjoni talituste või liikmesriikide poolt korrigeerida. Lisaks sellele ei sisalda selgitavad märkused ühtegi viidet nende korrektsioonide võimaliku ulatuse kohta (nt eelmistel eelarveaastatel tehtud korrektsioonide suurusjärk või eelarveliste maksete võimalike tulevaste korrektsioonide ulatus). |
| --- | --- |

1.12.

Hoolimata kontrollikoja poolt 2002. (7) ja 2003. (8) eelarveaasta aastaaruannetes tehtud märkusest puuduvad aastalõpu aruannete selgitavates märkustes endiselt piisavalt täpsed viited selle kohta, kas teatud tehinguid (EAGGF-tagatisrahastu makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine, esialgsete summade korrigeerimine sisepoliitika, välistegevuse ja struktuurifondidega seotud projektide ja programmide sulgemismenetluste puhul) on hiljem kavas komisjoni talituste või liikmesriikide poolt korrigeerida. Lisaks sellele ei sisalda selgitavad märkused ühtegi viidet nende korrektsioonide võimaliku ulatuse kohta (nt eelmistel eelarveaastatel tehtud korrektsioonide suurusjärk või eelarveliste maksete võimalike tulevaste korrektsioonide ulatus).

7

8

| 1.12. | 2004. aasta lõplikule raamatupidamisaruandele on lisatud täiendav märkus selle kohta, et enamik komisjoni aasta jooksul tehtud maksetest on esialgsed ning neid mõjutavad erinevad tegurid. Raamatupidamissüsteemi uuendamise tulemusena on komisjonil uued raamatupidamiseeskirjad väljamakstud, kuid hiljem tagastatud summade kirjendamiseks. Eeskirjad hõlmavad ka raamatupidamise aastaaruande selgitavaid märkusi. Uute eeskirjade rakendamise tulemus peaks kajastuma 2005. aasta raamatupidamise aastaaruandes.
  Struktuurifondide maksetesse tulevikus tehtavate korrektsioonide ulatust on raske ennustada, sest see sõltub paljude üksikjuhtumitega seotud pikaajaliste menetluste tulemustest.
  Põllumajanduskulud kajastavad finantsteavet raamatupidamise aastaaruandes selliselt, nagu see oli raamatupidamiskontode sulgemise ajal. Teabe usaldusväärsust hinnatakse käimasoleva või edaspidi korraldatava auditi käigus. Aruandes saab lõplikke tagasinõutavaid summasid kajastada alles pärast komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise või sellega samasuguse menetluse lõpliku otsuse vastuvõtmist.
  Komisjon analüüsib, kuidas tõhustada teavet varasemate aastate andmete korrigeerimisega seotud finantsmõju kohta. |
| --- | --- |

1.12.

2004. aasta lõplikule raamatupidamisaruandele on lisatud täiendav märkus selle kohta, et enamik komisjoni aasta jooksul tehtud maksetest on esialgsed ning neid mõjutavad erinevad tegurid. Raamatupidamissüsteemi uuendamise tulemusena on komisjonil uued raamatupidamiseeskirjad väljamakstud, kuid hiljem tagastatud summade kirjendamiseks. Eeskirjad hõlmavad ka raamatupidamise aastaaruande selgitavaid märkusi. Uute eeskirjade rakendamise tulemus peaks kajastuma 2005. aasta raamatupidamise aastaaruandes.

Struktuurifondide maksetesse tulevikus tehtavate korrektsioonide ulatust on raske ennustada, sest see sõltub paljude üksikjuhtumitega seotud pikaajaliste menetluste tulemustest.

Põllumajanduskulud kajastavad finantsteavet raamatupidamise aastaaruandes selliselt, nagu see oli raamatupidamiskontode sulgemise ajal. Teabe usaldusväärsust hinnatakse käimasoleva või edaspidi korraldatava auditi käigus. Aruandes saab lõplikke tagasinõutavaid summasid kajastada alles pärast komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise või sellega samasuguse menetluse lõpliku otsuse vastuvõtmist.

Komisjon analüüsib, kuidas tõhustada teavet varasemate aastate andmete korrigeerimisega seotud finantsmõju kohta.

| 1.13. | Lisaks võivad raamatupidamisaruandeid ajutiselt mõjutada muud ebamäärasused. Näiteks andsid akrediteerimisasutused 20 makseasutuse, mis haldavad 11 000 miljoni euro ulatuses põllumajandusvahendeid, raamatupidamisaruannetele märkustega või negatiivse järeldusotsuse (vt punkt 4.19), ning komisjon lükkas kuni täiendava teabe saamiseni või teatud audititöö lõpetamiseni edasi makseasutuste 2004. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse tegemise, mis puudutab 9 % 2004. aasta deklareeritud kuludest (vt punkt 4.20). |
| --- | --- |

1.13.

Lisaks võivad raamatupidamisaruandeid ajutiselt mõjutada muud ebamäärasused. Näiteks andsid akrediteerimisasutused 20 makseasutuse, mis haldavad 11 000 miljoni euro ulatuses põllumajandusvahendeid, raamatupidamisaruannetele märkustega või negatiivse järeldusotsuse (vt punkt 4.19), ning komisjon lükkas kuni täiendava teabe saamiseni või teatud audititöö lõpetamiseni edasi makseasutuste 2004. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse tegemise, mis puudutab 9 % 2004. aasta deklareeritud kuludest (vt punkt 4.20).

| 1.13. | Nagu punktis 4.19 kinnitatakse, piirduvad reservatsioonid ja negatiivsed arvamused enamikul juhtudest kindlate valdkondade ja meetmetega, mis on seotud 20ne asjaomase makseasutuse tegevuse konkreetsete aspektidega. Asjaomased kulud moodustavad üldjuhul üldkuludest vaid väikese osa.
  Tuleks rõhutada, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse edasilükkamine ei too asjaomaste liikmesriikide jaoks kaasa mingeid rahalisi tagajärgi ega põhjusta ka kulude võimalikku välistamist ühenduse rahastatavatest kuludest. Komisjon on juba alustanud menetlust alusetult tehtud maksete tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

1.13.

Nagu punktis 4.19 kinnitatakse, piirduvad reservatsioonid ja negatiivsed arvamused enamikul juhtudest kindlate valdkondade ja meetmetega, mis on seotud 20ne asjaomase makseasutuse tegevuse konkreetsete aspektidega. Asjaomased kulud moodustavad üldjuhul üldkuludest vaid väikese osa.

Tuleks rõhutada, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse edasilükkamine ei too asjaomaste liikmesriikide jaoks kaasa mingeid rahalisi tagajärgi ega põhjusta ka kulude võimalikku välistamist ühenduse rahastatavatest kuludest. Komisjon on juba alustanud menetlust alusetult tehtud maksete tagasinõudmiseks.

Kulud kirjendatud valedele eelarveridadele

| 1.14. | Ühinemislepingu (9) kohaselt loetakse ISPA projektid, mida ei ole ühinemiskuupäevaks täielikult rakendatud, vastuvõetuks vastavalt ühtekuuluvusfondi määrusele, kuigi pärast nimetatud kuupäeva sooritatud maksete (345,5 miljonit eurot) maksmist asjassepuutuvatele uutele liikmesriikidele jätkatakse ühinemiseelse toetusega seotud assigneeringutest. Eelarve läbipaistvuse põhimõtte kohaselt oleks asjakohane finantsselgitustes olukorda selgitada. (10) |
| --- | --- |

1.14.

Ühinemislepingu (9) kohaselt loetakse ISPA projektid, mida ei ole ühinemiskuupäevaks täielikult rakendatud, vastuvõetuks vastavalt ühtekuuluvusfondi määrusele, kuigi pärast nimetatud kuupäeva sooritatud maksete (345,5 miljonit eurot) maksmist asjassepuutuvatele uutele liikmesriikidele jätkatakse ühinemiseelse toetusega seotud assigneeringutest. Eelarve läbipaistvuse põhimõtte kohaselt oleks asjakohane finantsselgitustes olukorda selgitada. (10)

9

10

| 1.14. | Vastavalt finantsmäärusele saab makseid teha ainult sellelt eelarverealt, kus kohustus on kirjendatud. Eelarverea nimetust on muudetud järgmiselt: “Ühinemiseelse abi lõpuleviimine kaheksa uue liikmesriigi suhtes”. Seepärast ei tee komisjon enam väljamakseid ühinemiseelse abiga seotud assigneeringutest. Nagu kontrollikoda rõhutas, on nende projektide haldamine vastavalt Ühtekuuluvusfondi eeskirjadele sätestatud ühinemislepinguga. |
| --- | --- |

1.14.

Vastavalt finantsmäärusele saab makseid teha ainult sellelt eelarverealt, kus kohustus on kirjendatud. Eelarverea nimetust on muudetud järgmiselt: “Ühinemiseelse abi lõpuleviimine kaheksa uue liikmesriigi suhtes”. Seepärast ei tee komisjon enam väljamakseid ühinemiseelse abiga seotud assigneeringutest. Nagu kontrollikoda rõhutas, on nende projektide haldamine vastavalt Ühtekuuluvusfondi eeskirjadele sätestatud ühinemislepinguga.

| 1.15. | Ühise põllumajanduspoliitika (11) raames on liikmesriikidel võimalus vähendada seoses teatud toetuskavadega põllumajandustootjatele tehtavaid makseid ja kasutada kinnipeetud vahendeid täiendavate maaelu arengumeetmete rahastamiseks. Vastavalt sellisele toetuste muutmise süsteemile on raamatupidamiskanded tehtud eelarvereale, mis lõppkokkuvõttes pole sama, kust asjaomased kulutused kaetakse (165,2 miljonit eurot 2004. aastal), ning veel tegemata kulud (263 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2004) on raamatupidamisaruannetes esitatud juba tehtud kulutustena (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.13–1.14 ja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.10 alapunkt a). |
| --- | --- |

1.15.

Ühise põllumajanduspoliitika (11) raames on liikmesriikidel võimalus vähendada seoses teatud toetuskavadega põllumajandustootjatele tehtavaid makseid ja kasutada kinnipeetud vahendeid täiendavate maaelu arengumeetmete rahastamiseks. Vastavalt sellisele toetuste muutmise süsteemile on raamatupidamiskanded tehtud eelarvereale, mis lõppkokkuvõttes pole sama, kust asjaomased kulutused kaetakse (165,2 miljonit eurot 2004. aastal), ning veel tegemata kulud (263 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2004) on raamatupidamisaruannetes esitatud juba tehtud kulutustena (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.13–1.14 ja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.10 alapunkt a).

11

| 1.15. | 2004. aasta 165,2 miljoni euro kirjendamise suhtes võib täpsustada, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1259/1999 artiklitele 3 ja 4 ning määruse (EÜ) nr 1655/2004 artiklile 1 kinni peetud summade kirjendamise reeglid on kehtestatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1017/2001 artiklile 1 (millega muudetakse määruse nr 296/1996 artiklit 2).
  Liikmesriikide veel tegemata kulude osas (263 miljonit eurot 2004. aastal) võivad liikmesriigid pidada kinni osa põllumajandustootjatele mõeldud otsetoetustest ja kasutada neid vahendeid ümbersuunamise ja ökoloogilise seisundi alusel maaelu arengumeetmete rahastamiseks (kohaldades määruse (EÜ) nr 1259/99 artikleid 3–5 ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 153 lõiget 4 ja artiklit 155). Nimetatud ajavahemiku möödudes tuleb kinnipeetud kasutamata summad tagasi maksta.
  Eespool kirjeldatud ümbersuunamine on kavas lõpetada ning viimasteks aastateks ei ole plaanis sellega seotud kirjendamise korda muuta. Selle kirjendamine üldises raamatupidamisarvestuses on läbivaatamisel ülemineku raames tekkepõhisele raamatupidamisele 2005. aastal. |
| --- | --- |

1.15.

2004. aasta 165,2 miljoni euro kirjendamise suhtes võib täpsustada, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1259/1999 artiklitele 3 ja 4 ning määruse (EÜ) nr 1655/2004 artiklile 1 kinni peetud summade kirjendamise reeglid on kehtestatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1017/2001 artiklile 1 (millega muudetakse määruse nr 296/1996 artiklit 2).

Liikmesriikide veel tegemata kulude osas (263 miljonit eurot 2004. aastal) võivad liikmesriigid pidada kinni osa põllumajandustootjatele mõeldud otsetoetustest ja kasutada neid vahendeid ümbersuunamise ja ökoloogilise seisundi alusel maaelu arengumeetmete rahastamiseks (kohaldades määruse (EÜ) nr 1259/99 artikleid 3–5 ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 153 lõiget 4 ja artiklit 155). Nimetatud ajavahemiku möödudes tuleb kinnipeetud kasutamata summad tagasi maksta.

Eespool kirjeldatud ümbersuunamine on kavas lõpetada ning viimasteks aastateks ei ole plaanis sellega seotud kirjendamise korda muuta. Selle kirjendamine üldises raamatupidamisarvestuses on läbivaatamisel ülemineku raames tekkepõhisele raamatupidamisele 2005. aastal.

Konsolideeritud finantsselgitused

Bilanss

Liikmesriikidelt saadaolevad summad

| 1.16. | Mitu akrediteerimisasutust on esitanud reservatsioonid komisjonile EAGGF tagatisrahastu võlgnike registri kohaselt võlgnetavate summade täpsuse ja täielikkuse kohta (665,5 miljonit eurot (neto) seisuga 31. detsember 2004) (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.25 ja 2003. eelarveaasta punkti 1.10 alapunkt d). |
| --- | --- |

1.16.

Mitu akrediteerimisasutust on esitanud reservatsioonid komisjonile EAGGF tagatisrahastu võlgnike registri kohaselt võlgnetavate summade täpsuse ja täielikkuse kohta (665,5 miljonit eurot (neto) seisuga 31. detsember 2004) (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.25 ja 2003. eelarveaasta punkti 1.10 alapunkt d).

| 1.16. | Nagu varasematelgi aastatel, lähtutakse ebatõenäoliselt laekuvate võlgade prognoosimisel asjaomaste makseasutuse parimatest hinnangutest. Eeldatakse, et makseasutustel on parim ülevaade tagasisaamise võimalikkuse hindamiseks. Viimastel aastatel on ÜPP võlgnikega seotud raamatupidamisarvestuse meetodeid mitmel korral parandanud. Näiteks on makseasutused kohustatud pidama võlgnike registreid ja akrediteerimisasutused kohustatud nende registrite täielikkust kontrollima. 86 makseasutuse puhul 91st on akrediteerimisasutused kinnitanud, et võlgnike registrid vastavad tegelikkusele.
  Ligi üks kolmandik kontrollikoja nimetatud summast on seotud makseasutusega, kelle kohta on akrediteerimisasutus esitanud reservatsiooni ja kelle raamatupidamise jättis komisjon oma kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja. |
| --- | --- |

1.16.

Nagu varasematelgi aastatel, lähtutakse ebatõenäoliselt laekuvate võlgade prognoosimisel asjaomaste makseasutuse parimatest hinnangutest. Eeldatakse, et makseasutustel on parim ülevaade tagasisaamise võimalikkuse hindamiseks. Viimastel aastatel on ÜPP võlgnikega seotud raamatupidamisarvestuse meetodeid mitmel korral parandanud. Näiteks on makseasutused kohustatud pidama võlgnike registreid ja akrediteerimisasutused kohustatud nende registrite täielikkust kontrollima. 86 makseasutuse puhul 91st on akrediteerimisasutused kinnitanud, et võlgnike registrid vastavad tegelikkusele.

Ligi üks kolmandik kontrollikoja nimetatud summast on seotud makseasutusega, kelle kohta on akrediteerimisasutus esitanud reservatsiooni ja kelle raamatupidamise jättis komisjon oma kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja.

Mitmesugused võlgnikud

| 1.17. | Jätkuvalt tekitavad probleeme mitmesuguseid võlgnikke (võlgade summa 31. detsembril 2004 oli 4 139,8 miljonit eurot) puudutavad sissekanded. (12) Ajutised maksed kirjendatakse endiselt lõplike kulutustena ja tagasinõutavaid summasid ei kirjendata kohe. Kuna eelarvevahendite käsutajatel puuduvad mitmesuguste tulude osas adekvaatsed sisekontrollimenetlused, ei saa kontrollikoda olla kindel, et saadaolevate summade andmik on täielik ja täpne. |
| --- | --- |

1.17.

Jätkuvalt tekitavad probleeme mitmesuguseid võlgnikke (võlgade summa 31. detsembril 2004 oli 4 139,8 miljonit eurot) puudutavad sissekanded. (12) Ajutised maksed kirjendatakse endiselt lõplike kulutustena ja tagasinõutavaid summasid ei kirjendata kohe. Kuna eelarvevahendite käsutajatel puuduvad mitmesuguste tulude osas adekvaatsed sisekontrollimenetlused, ei saa kontrollikoda olla kindel, et saadaolevate summade andmik on täielik ja täpne.

12

| 1.17. | Nagu ka varasemate aastate vastustes, nõustub komisjon kontrollikoja asjakohase märkusega, kuid rõhutab, et kerkinud probleem lahendatakse uue raamatupidamissüsteemi kasutusele võtmisega 2005. aastal. |
| --- | --- |

1.17.

Nagu ka varasemate aastate vastustes, nõustub komisjon kontrollikoja asjakohase märkusega, kuid rõhutab, et kerkinud probleem lahendatakse uue raamatupidamissüsteemi kasutusele võtmisega 2005. aastal.

| 1.18. | Lisaks ei saa kontrollikoda asjakohase raamatupidamissüsteemi puudumisel kinnitada summade, mis on kirjendatud finantsvahendajate valduses olevatena (13) ja mida 31. detsembri 2004. aasta seisuga on kokku 1 313,6 miljonit eurot, (14) õigsust ja täielikkust (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.27 ja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.10 alapunkt f). |
| --- | --- |

1.18.

Lisaks ei saa kontrollikoda asjakohase raamatupidamissüsteemi puudumisel kinnitada summade, mis on kirjendatud finantsvahendajate valduses olevatena (13) ja mida 31. detsembri 2004. aasta seisuga on kokku 1 313,6 miljonit eurot, (14) õigsust ja täielikkust (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.27 ja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.10 alapunkt f).

13

14

| 1.18. | 2005. aastal kasutusele võetud uus tekkepõhine raamatupidamissüsteem võimaldab komisjonil eelmakseid (näiteks finantsvahendajatele eraldatud summasid) paremini kontrollida. |
| --- | --- |

1.18.

2005. aastal kasutusele võetud uus tekkepõhine raamatupidamissüsteem võimaldab komisjonil eelmakseid (näiteks finantsvahendajatele eraldatud summasid) paremini kontrollida.

| 1.19. | Lisaks olid põhimõtted, mille alusel komisjon tegi 29,6 miljoni euro suuruse väärtuse alandamise rahastamisprogrammi ECIP (European Community Investment Partners — Euroopa Ühenduse investeerimispartnerid) (13) ettemaksete osas (51,5 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2004), kaheldavad, kuna komponendid, millel väärtuse alanemine põhineb, pole veel lõplikult kindlaks määratud, sest avatud toimikute läbivaatamine ei ole lõppenud (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.18 ja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.10 alapunkt b). |
| --- | --- |

1.19.

Lisaks olid põhimõtted, mille alusel komisjon tegi 29,6 miljoni euro suuruse väärtuse alandamise rahastamisprogrammi ECIP (European Community Investment Partners — Euroopa Ühenduse investeerimispartnerid) (13) ettemaksete osas (51,5 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2004), kaheldavad, kuna komponendid, millel väärtuse alanemine põhineb, pole veel lõplikult kindlaks määratud, sest avatud toimikute läbivaatamine ei ole lõppenud (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.18 ja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.10 alapunkt b).

European Community Investment Partners

13

| 1.19. | 2005. aastal jätkus avatud toimikute läbivaatamine. 2004. aasta lõppbilansis kajastuvast 51,5 miljonist eurost moodustavad eelmaksed 41,2 miljonit (meede 2) ja rahastamisprogrammi ECIP (Euroopa Ühenduse investeeringupartnerite) erinevate finantseerimisasutuste avatud kontod 10,3 miljonit eurot. Väärtuste alandamine 29,6 miljoni euro võrra on seotud ainult eelmaksetega. Väärtuse alandamise arvutamiseks lahutati kogusummast tõenäoliselt hüvitatavad summad (11,5 miljonit eurot). 10,3 miljoni euro suurune summa selgitati välja küsitluse käigus, mis korraldati meetmetega 3 ja 4 seotud olukorra selgitamiseks. Summa kantakse komisjonile üle pärast tagasimaksekorralduste edastamist. |
| --- | --- |

1.19.

2005. aastal jätkus avatud toimikute läbivaatamine. 2004. aasta lõppbilansis kajastuvast 51,5 miljonist eurost moodustavad eelmaksed 41,2 miljonit (meede 2) ja rahastamisprogrammi ECIP (Euroopa Ühenduse investeeringupartnerite) erinevate finantseerimisasutuste avatud kontod 10,3 miljonit eurot. Väärtuste alandamine 29,6 miljoni euro võrra on seotud ainult eelmaksetega. Väärtuse alandamise arvutamiseks lahutati kogusummast tõenäoliselt hüvitatavad summad (11,5 miljonit eurot). 10,3 miljoni euro suurune summa selgitati välja küsitluse käigus, mis korraldati meetmetega 3 ja 4 seotud olukorra selgitamiseks. Summa kantakse komisjonile üle pärast tagasimaksekorralduste edastamist.

Pensionieraldised

| 1.20. | Pensionieraldiste praegune esitamine bilansis (15) (26 008 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2004 vastavalt töötajate (25 814 miljonit eurot) ja komisjoni liikmete, Euroopa Kohtu kohtunike ja kohtujuristide ning ka kontrollikoja liikmete (194 miljonit eurot) kindlustusmatemaatilisele hindamisele) ja vastavate liikmesriikidelt saadaolevate summade praegune esitamisviis bilansis neutraliseerib mõju majandustulemustele, kuna see ei kajasta ühenduse institutsioonide pensionieraldistes 2004. aasta jooksul toimunud muudatusi (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.31–1.32 ja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.10 alapunkt h). |
| --- | --- |

1.20.

Pensionieraldiste praegune esitamine bilansis (15) (26 008 miljonit eurot seisuga 31. detsember 2004 vastavalt töötajate (25 814 miljonit eurot) ja komisjoni liikmete, Euroopa Kohtu kohtunike ja kohtujuristide ning ka kontrollikoja liikmete (194 miljonit eurot) kindlustusmatemaatilisele hindamisele) ja vastavate liikmesriikidelt saadaolevate summade praegune esitamisviis bilansis neutraliseerib mõju majandustulemustele, kuna see ei kajasta ühenduse institutsioonide pensionieraldistes 2004. aasta jooksul toimunud muudatusi (vt 2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.31–1.32 ja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 1.10 alapunkt h).

15

| 1.20. | Nagu komisjon on varasemalt teatanud, on nimetatud pensionieraldiste selline kirjendamine vastavuses raamatupidamisstandardite komiteega peetud arutelude järel komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamise eeskirjadega. Küsimus tuleb taas arutamisele pärast avaliku sektori pensionieraldisi käsitlevate rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IPSAS) avaldamist. |
| --- | --- |

1.20.

Nagu komisjon on varasemalt teatanud, on nimetatud pensionieraldiste selline kirjendamine vastavuses raamatupidamisstandardite komiteega peetud arutelude järel komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamise eeskirjadega. Küsimus tuleb taas arutamisele pärast avaliku sektori pensionieraldisi käsitlevate rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IPSAS) avaldamist.

Raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava

Üldine taustateave

| 1.21. | Komisjon võttis Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava vastu 17. detsembril 2002. (16) Tegevuskava koostati mitmete kontrollikoja tähelepanekute põhjal ning selles võetakse arvesse 2002. aasta juunis vastu võetud finantsmääruse sätteid, (17) mille kohaselt tuleb muuhulgas kasutusele võtta tekkepõhine raamatupidamine (artikkel 125). Kõnealune tegevuskava, mis peaks täielikult toimima hakkama alates 1. jaanuarist 2005, (18) koosneb kahest osast: esimene käsitleb uue raamatupidamistava vastuvõtmist (19) ja teine selle rakendamiseks vajaliku infosüsteemi väljatöötamist. (20) Projekti rakendamise eest vastutava komisjoni peaarvepidaja tegevuse toetamiseks loodi projekti ülevaatuskomitee ja raamatupidamisstandardite nõuandekomitee. |
| --- | --- |

1.21.

Komisjon võttis Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamise tegevuskava vastu 17. detsembril 2002. (16) Tegevuskava koostati mitmete kontrollikoja tähelepanekute põhjal ning selles võetakse arvesse 2002. aasta juunis vastu võetud finantsmääruse sätteid, (17) mille kohaselt tuleb muuhulgas kasutusele võtta tekkepõhine raamatupidamine (artikkel 125). Kõnealune tegevuskava, mis peaks täielikult toimima hakkama alates 1. jaanuarist 2005, (18) koosneb kahest osast: esimene käsitleb uue raamatupidamistava vastuvõtmist (19) ja teine selle rakendamiseks vajaliku infosüsteemi väljatöötamist. (20) Projekti rakendamise eest vastutava komisjoni peaarvepidaja tegevuse toetamiseks loodi projekti ülevaatuskomitee ja raamatupidamisstandardite nõuandekomitee.

16

17

18

19

20

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 1.22. | Arvestades uuendusprojekti olulisust, alustas kontrollikoda komisjoni poolt rakendatava projekti erinevate etappide auditeerimist. Kontrollikoda toob oma esialgsed auditileiud käesolevas aruandes ja esitab aruandluse projekti järgnevate etappide kohta tulevastes aastaaruannetes. |
| --- | --- |

1.22.

Arvestades uuendusprojekti olulisust, alustas kontrollikoda komisjoni poolt rakendatava projekti erinevate etappide auditeerimist. Kontrollikoda toob oma esialgsed auditileiud käesolevas aruandes ja esitab aruandluse projekti järgnevate etappide kohta tulevastes aastaaruannetes.

| 1.22. | Uus raamatupidamissüsteem on kasutusele võetud ja pärast kontrollikoja 2005. aasta mais esitatud auditiaruannet on asutud ette valmistama 2005. aasta raamatupidamisaruannet (s.h algbilanssi). |
| --- | --- |

1.22.

Uus raamatupidamissüsteem on kasutusele võetud ja pärast kontrollikoja 2005. aasta mais esitatud auditiaruannet on asutud ette valmistama 2005. aasta raamatupidamisaruannet (s.h algbilanssi).

| 1.23. | Esimeses etapis, mis hõlmab üleminekuprotsessi 2004. aastal, keskendus kontrollikoda järgnevale:






  — | kontrollib, kas uued raamatupidamiseeskirjad ja raamatupidamisalased suunised on kooskõlas finantsmääruse ja rahvusvaheliste standarditega (vt punktid 1.24–1.27); |
| --- | --- | --- |

1.23.

Esimeses etapis, mis hõlmab üleminekuprotsessi 2004. aastal, keskendus kontrollikoda järgnevale:

—

kontrollib, kas uued raamatupidamiseeskirjad ja raamatupidamisalased suunised on kooskõlas finantsmääruse ja rahvusvaheliste standarditega (vt punktid 1.24–1.27);

| — | süsteemi hindamise ja kinnitava testimise (21) abil selliste andmete väljaselgitamisele, mis ei olnud varem kättesaadaval, kuid mis tuli süsteemi sisestada (eelmaksed ja nendega seotud tagatised, arved/maksetaotlused, juriidilised isikud) (vt punktid 1.28–1.37); |
| --- | --- |

—

süsteemi hindamise ja kinnitava testimise (21) abil selliste andmete väljaselgitamisele, mis ei olnud varem kättesaadaval, kuid mis tuli süsteemi sisestada (eelmaksed ja nendega seotud tagatised, arved/maksetaotlused, juriidilised isikud) (vt punktid 1.28–1.37);

21

| — | peaarvepidaja ja tema talituste kõrgetasemelisele hindamisele selle kohta, kas teatud peadirektoraatide ja komisjoni raamatupidamiskontodele (kohalikesse süsteemidesse) andmeid edastavate talituste kohalikud finantsjuhtimissüsteemid on valmis üle minema tekkepõhisele raamatupidamisele (vt punktid 1.38–1.42). |
| --- | --- |

—

peaarvepidaja ja tema talituste kõrgetasemelisele hindamisele selle kohta, kas teatud peadirektoraatide ja komisjoni raamatupidamiskontodele (kohalikesse süsteemidesse) andmeid edastavate talituste kohalikud finantsjuhtimissüsteemid on valmis üle minema tekkepõhisele raamatupidamisele (vt punktid 1.38–1.42).

Uus raamatupidamisraamistik

| 1.24. | Komisjoni peaarvepidaja võttis 28. detsembril 2004 vastu 15 eeskirjast koosneva raamatupidamiskorra (22) vastavalt finantsmääruse artiklile 133. Kord sisaldab raamatupidamise ja finantsaruandluse põhipunkte, mille aluseks on rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori standardid, (23) mida on kohandatud komisjoni ja Euroopa ühenduste erivajadustega. (24) Kord liideti hiljem 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruannete koostamise tähtajaks rakenduseeskirjades ja raamatupidamise käsiraamatuga, mida kohaldatakse institutsioonides ja asutustes, mille raamatupidamisaruanded kuuluvad konsolideerimisele. (25) |
| --- | --- |

1.24.

Komisjoni peaarvepidaja võttis 28. detsembril 2004 vastu 15 eeskirjast koosneva raamatupidamiskorra (22) vastavalt finantsmääruse artiklile 133. Kord sisaldab raamatupidamise ja finantsaruandluse põhipunkte, mille aluseks on rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori standardid, (23) mida on kohandatud komisjoni ja Euroopa ühenduste erivajadustega. (24) Kord liideti hiljem 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruannete koostamise tähtajaks rakenduseeskirjades ja raamatupidamise käsiraamatuga, mida kohaldatakse institutsioonides ja asutustes, mille raamatupidamisaruanded kuuluvad konsolideerimisele. (25)

22

23

24

25

| 1.25. | Pidades silmas oma edaspidist tööd seoses 2005. eelarveaasta algbilansiga, mille koostamine ei olnud antud audititöö lõppedes (mais 2005) veel lõpule jõudnud, keskendus kontrollikoda analüüsi esimeses etapis üleminekuprotsessi neljale peamisele raamatupidamiseeskirjale, mis puudutasid finantsselgitusi, kulusid ja võlgu, eelmakseid ja eraldisi, tingimuslikke varasid ja kohustusi. Ülejäänud eeskirju analüüsitakse auditi hilisemates etappides. |
| --- | --- |

1.25.

Pidades silmas oma edaspidist tööd seoses 2005. eelarveaasta algbilansiga, mille koostamine ei olnud antud audititöö lõppedes (mais 2005) veel lõpule jõudnud, keskendus kontrollikoda analüüsi esimeses etapis üleminekuprotsessi neljale peamisele raamatupidamiseeskirjale, mis puudutasid finantsselgitusi, kulusid ja võlgu, eelmakseid ja eraldisi, tingimuslikke varasid ja kohustusi. Ülejäänud eeskirju analüüsitakse auditi hilisemates etappides.

| 1.26. | Auditi käigus leiti, et nimetatud neli eeskirja on kõikide oluliste aspektide osas finantsmääruse ja rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandarditega (IPSAS) kooskõlas niivõrd, kuivõrd nad määruse ja standardite rakendusalasse kuuluvad. (26) Kooskõla tuleneb hõlmatavate valdkondade kompleksset iseloomu arvestades osaliselt asjaolust, et üldpõhimõtetes ja üksikasjalikumas raamatupidamisjuhendis käsitletakse teemasid suhteliselt üldisel tasandil, mistõttu konkreetsete elementide tõlgendus jääb erinevate peadirektoraatide otsustada (vt punkt 1.32). Lisaks tuleks anda selgitusi tagatiste ja eelfinantseerimise osas (vt punkt 1.33). |
| --- | --- |

1.26.

Auditi käigus leiti, et nimetatud neli eeskirja on kõikide oluliste aspektide osas finantsmääruse ja rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandarditega (IPSAS) kooskõlas niivõrd, kuivõrd nad määruse ja standardite rakendusalasse kuuluvad. (26) Kooskõla tuleneb hõlmatavate valdkondade kompleksset iseloomu arvestades osaliselt asjaolust, et üldpõhimõtetes ja üksikasjalikumas raamatupidamisjuhendis käsitletakse teemasid suhteliselt üldisel tasandil, mistõttu konkreetsete elementide tõlgendus jääb erinevate peadirektoraatide otsustada (vt punkt 1.32). Lisaks tuleks anda selgitusi tagatiste ja eelfinantseerimise osas (vt punkt 1.33).

26

| 1.26. | Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad on kooskõlastatud raamatupidamisstandardite komiteega ning need on oma laadilt pigem üldised kui spetsiifilised. Sama kehtib rahvusvaheliste raamatupidamiseeskirjade puhul – rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite/rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IAS/IFRS) ning rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite puhul – millel eespool nimetatud eeskirjad põhinevad. Üksikasjalikumate juhiste ja suunistega on võimalik tutvuda komisjonisisesel veebileheküljel avaldatud raamatupidamise käsiraamatus ja selgitustes. Peadirektoraadid on kohustatud neid eeskirju järgima. |
| --- | --- |

1.26.

Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud raamatupidamiseeskirjad on kooskõlastatud raamatupidamisstandardite komiteega ning need on oma laadilt pigem üldised kui spetsiifilised. Sama kehtib rahvusvaheliste raamatupidamiseeskirjade puhul – rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite/rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IAS/IFRS) ning rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite puhul – millel eespool nimetatud eeskirjad põhinevad. Üksikasjalikumate juhiste ja suunistega on võimalik tutvuda komisjonisisesel veebileheküljel avaldatud raamatupidamise käsiraamatus ja selgitustes. Peadirektoraadid on kohustatud neid eeskirju järgima.

| 1.27. | Juhiste koostamine ja kinnitamine ei olnud veel lõpetatud audititöö lõppedes (mai 2005), näiteks eelarveaasta pikkuse üle otsustamise menetluse ettevalmistamine on veel pooleli. On oluline määratleda, millisel eelarveaastal teatud tegevus on toimunud, kuna see mõjutab otseselt tehingute kirjendamist raamatupidamisaruannetesse ning õige ja õiglase ülevaate andmist finantsolukorra üle. |
| --- | --- |

1.27.

Juhiste koostamine ja kinnitamine ei olnud veel lõpetatud audititöö lõppedes (mai 2005), näiteks eelarveaasta pikkuse üle otsustamise menetluse ettevalmistamine on veel pooleli. On oluline määratleda, millisel eelarveaastal teatud tegevus on toimunud, kuna see mõjutab otseselt tehingute kirjendamist raamatupidamisaruannetesse ning õige ja õiglase ülevaate andmist finantsolukorra üle.

| 1.27. | Nimetatud juhendite täiendamine on pidev protsess, mis pärast kontrollikoja läbiviidud auditit on tõhusalt edenenud. Juhendid valmisid tähtajaks. Eelarveaasta pikkuse üle otsustamise menetlus on esitatud ja seda on peadirektoritega arutatud juuli lõpus ja augusti alguses. Vastavalt kavandatule töötati eelarveaasta pikkuse üle otsustamise menetluse juhised välja ja edastati peadirektoraatidele augusti keskel. Menetluse kirjeldus avaldati ka komisjonisisesel veebileheküljel. |
| --- | --- |

1.27.

Nimetatud juhendite täiendamine on pidev protsess, mis pärast kontrollikoja läbiviidud auditit on tõhusalt edenenud. Juhendid valmisid tähtajaks. Eelarveaasta pikkuse üle otsustamise menetlus on esitatud ja seda on peadirektoritega arutatud juuli lõpus ja augusti alguses. Vastavalt kavandatule töötati eelarveaasta pikkuse üle otsustamise menetluse juhised välja ja edastati peadirektoraatidele augusti keskel. Menetluse kirjeldus avaldati ka komisjonisisesel veebileheküljel.

Algbilansi koostamiseks vajaminevad täiendavad andmed

| 1.28. | Komisjon peab 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruande koostama vastavalt uutele raamatupidamiseeskirjadele. Selleks on vaja 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruannetes sisalduvad andmed uuesti läbi töötada, et koostada 2005. eelarveaasta algbilanss uute raamatupidamiseeskirjade alusel. Teatud algbilansis vajalikud andmed ei sisaldu 2004. aasta lõpus koostatud raamatupidamisaruannetes. Seetõttu tuleb need andmed erimenetluste abil kindlaks määrata ning kirjendada 2005. eelarveaasta raamatupidamisarvestusse. |
| --- | --- |

1.28.

Komisjon peab 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruande koostama vastavalt uutele raamatupidamiseeskirjadele. Selleks on vaja 2004. eelarveaasta raamatupidamisaruannetes sisalduvad andmed uuesti läbi töötada, et koostada 2005. eelarveaasta algbilanss uute raamatupidamiseeskirjade alusel. Teatud algbilansis vajalikud andmed ei sisaldu 2004. aasta lõpus koostatud raamatupidamisaruannetes. Seetõttu tuleb need andmed erimenetluste abil kindlaks määrata ning kirjendada 2005. eelarveaasta raamatupidamisarvestusse.

| 1.29. | Järgnevates punktides käsitletakse kõige tähtsamaid elemente: eelmakseid (ettemakseid) ehk varasid; arveid/maksetaotlusi, mida ei ole makstud 31. detsembri 2004 seisuga ehk kohustusi; tagatisi, mis kirjendatakse bilansi lisasse; ning juriidilisi isikuid, mis on oluliseks maksete sooritamise tingimuseks. |
| --- | --- |

1.29.

Järgnevates punktides käsitletakse kõige tähtsamaid elemente: eelmakseid (ettemakseid) ehk varasid; arveid/maksetaotlusi, mida ei ole makstud 31. detsembri 2004 seisuga ehk kohustusi; tagatisi, mis kirjendatakse bilansi lisasse; ning juriidilisi isikuid, mis on oluliseks maksete sooritamise tingimuseks.

| 1.30. | Komisjoni hinnangul on raamatupidamisaruannetesse kantav eelmaksete summa umbes 64 000 miljonit eurot. Üle 90 % sellest summast moodustavad viis peadirektoraati: regionaalpoliitika peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, teadusuuringute peadirektoraat ja EuropeAid koostöötalitus. Seetõttu otsustati keskenduda nende viie peadirektoraadi eelmaksete ja nendega seonduvate tegurite, nagu tagatiste, auditeerimisele. |
| --- | --- |

1.30.

Komisjoni hinnangul on raamatupidamisaruannetesse kantav eelmaksete summa umbes 64 000 miljonit eurot. Üle 90 % sellest summast moodustavad viis peadirektoraati: regionaalpoliitika peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, teadusuuringute peadirektoraat ja EuropeAid koostöötalitus. Seetõttu otsustati keskenduda nende viie peadirektoraadi eelmaksete ja nendega seonduvate tegurite, nagu tagatiste, auditeerimisele.

Eelmaksed

| 1.31. | Kõiki tehnilisi ja kontseptuaalseid küsimusi (vt punktid 1.25–1.27) ei oldud veel käsitletud ajaks, mil antud aastaaruandega seoses tehtavad auditid lõpetati (mai 2005). Lisaks olid raamatupidamissüsteemi kirjendatud summad ikka veel esialgsed, kuna volitatud eelarvevahendite käsutajad ei olnud neid veel kinnitanud, mille tulemusel ei olnud 2005. eelarveaasta lõplikud algbilansid veel kättesaadavad. Täpsed algbilansid on õige ja õiglase ülevaate andvate 2005. aasta finantsselgituste koostamise eeltingimuseks. |
| --- | --- |

1.31.

Kõiki tehnilisi ja kontseptuaalseid küsimusi (vt punktid 1.25–1.27) ei oldud veel käsitletud ajaks, mil antud aastaaruandega seoses tehtavad auditid lõpetati (mai 2005). Lisaks olid raamatupidamissüsteemi kirjendatud summad ikka veel esialgsed, kuna volitatud eelarvevahendite käsutajad ei olnud neid veel kinnitanud, mille tulemusel ei olnud 2005. eelarveaasta lõplikud algbilansid veel kättesaadavad. Täpsed algbilansid on õige ja õiglase ülevaate andvate 2005. aasta finantsselgituste koostamise eeltingimuseks.

| 1.31. | Vt vastuseid punktides 1.26.–1.27.
  Eelarveaasta algbilansside koostamisega loodetakse valmis jõuda tähtajaks. Esimesed andmed sisestati uude süsteemi jaanuari esimesel nädalal. Peadirektoraadid kontrollisid ja parandasid andmeid ning vastutavad lõplike algbilansside ametliku kinnitamise eest. |
| --- | --- |

1.31.

Vt vastuseid punktides 1.26.–1.27.

Eelarveaasta algbilansside koostamisega loodetakse valmis jõuda tähtajaks. Esimesed andmed sisestati uude süsteemi jaanuari esimesel nädalal. Peadirektoraadid kontrollisid ja parandasid andmeid ning vastutavad lõplike algbilansside ametliku kinnitamise eest.

| 1.32. | Peadirektoraatide üldises raamatupidamisarvestuses kasutatakse eelmaksete kinnitamiseks, tasaarvestuseks ja mõõtmiseks erinevaid menetlusi. See võib mõjutada raamatupidamisaruannete avalikustamist ja sellest tulenevalt ka aruandlusperioodi majandustulemuse kohta antavat teavet. (27) |
| --- | --- |

1.32.

Peadirektoraatide üldises raamatupidamisarvestuses kasutatakse eelmaksete kinnitamiseks, tasaarvestuseks ja mõõtmiseks erinevaid menetlusi. See võib mõjutada raamatupidamisaruannete avalikustamist ja sellest tulenevalt ka aruandlusperioodi majandustulemuse kohta antavat teavet. (27)

27

| 1.32. | Lepingutingimused on erinevad ja nende suhtes tuleb rakendada erinevaid eelmaksete kontrolli- ja heakskiitmismenetlusi. Eelmaksete kirjendamine raamatupidamisaruannetes toimub selliselt, et need peegeldaksid majanduslikku tegelikkust. |
| --- | --- |

1.32.

Lepingutingimused on erinevad ja nende suhtes tuleb rakendada erinevaid eelmaksete kontrolli- ja heakskiitmismenetlusi. Eelmaksete kirjendamine raamatupidamisaruannetes toimub selliselt, et need peegeldaksid majanduslikku tegelikkust.

Tagatised

| 1.33. | Käesoleval hetkel säilitavad kõik peadirektoraadid tagatisi nende algses nominaalväärtuses. Selle väärtuse säilitamise tulemusel tekib olukord, kus tagatistega kaetav kogusumma esitatakse liiga suurena, olenemata sissenõutava summa suurusest, mille maksete tegemine toimub tagatise alusel. Seetõttu oleks selgitustes vajalik anda täiendavat teavet tingimuslike varade ja kohustuste kohta. |
| --- | --- |

1.33.

Käesoleval hetkel säilitavad kõik peadirektoraadid tagatisi nende algses nominaalväärtuses. Selle väärtuse säilitamise tulemusel tekib olukord, kus tagatistega kaetav kogusumma esitatakse liiga suurena, olenemata sissenõutava summa suurusest, mille maksete tegemine toimub tagatise alusel. Seetõttu oleks selgitustes vajalik anda täiendavat teavet tingimuslike varade ja kohustuste kohta.

| 1.33. | Kõik tagatised on esitatud vastavalt nende algsele nimiväärtusele. Summat vähendatakse ainult juhul, kui tagatise vähendamiseks on nõusoleku andnud eelarvevahendite käsutaja. Raamatupidamissüsteemist saadud andmete alusel esitatakse raamatupidamisaruannete lisades nii tagatise väärtus kui ka tagatisosaga kaetud summa ajaldatud netoväärtus. |
| --- | --- |

1.33.

Kõik tagatised on esitatud vastavalt nende algsele nimiväärtusele. Summat vähendatakse ainult juhul, kui tagatise vähendamiseks on nõusoleku andnud eelarvevahendite käsutaja. Raamatupidamissüsteemist saadud andmete alusel esitatakse raamatupidamisaruannete lisades nii tagatise väärtus kui ka tagatisosaga kaetud summa ajaldatud netoväärtus.

Arved/maksetaotlused

| 1.34. | Eelmaksete osas (vt punkt 1.31) olid arvete/maksetaotluste süsteemi kantud summad ikka veel esialgsed ajal, mil antud aastaaruandega seoses tehtavad auditid lõpetati (mai 2005). |
| --- | --- |

1.34.

Eelmaksete osas (vt punkt 1.31) olid arvete/maksetaotluste süsteemi kantud summad ikka veel esialgsed ajal, mil antud aastaaruandega seoses tehtavad auditid lõpetati (mai 2005).

| 1.34. | Vt vastust punktile 1.31. |
| --- | --- |

1.34.

Vt vastust punktile 1.31.

| 1.35. | Kontrollikoja auditi käigus tulid ilmsiks mõned kohalike süsteemidega seotud riskid. Auditi käigus leiti, et (nt regionaalpoliitika peadirektoraadis) kohalikke süsteemide vastavust tekkepõhisele raamatupidamisele ei kontrollita regulaarselt, tagamaks edukat andmeedastust, ning et (nt tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis) teatud summad kirjendati mitu korda ja edastati mitmekordsetena kesksüsteemi. Lisaks leiti (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis) andmete vääriti tõlgendamisest tulenevaid vigu, kus kuludeklaratsiooni ja täitmata kulukohustuse puhul loeti suuremat summat arveks/maksetaotluseks ning sisestati kesksüsteemi. |
| --- | --- |

1.35.

Kontrollikoja auditi käigus tulid ilmsiks mõned kohalike süsteemidega seotud riskid. Auditi käigus leiti, et (nt regionaalpoliitika peadirektoraadis) kohalikke süsteemide vastavust tekkepõhisele raamatupidamisele ei kontrollita regulaarselt, tagamaks edukat andmeedastust, ning et (nt tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis) teatud summad kirjendati mitu korda ja edastati mitmekordsetena kesksüsteemi. Lisaks leiti (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis) andmete vääriti tõlgendamisest tulenevaid vigu, kus kuludeklaratsiooni ja täitmata kulukohustuse puhul loeti suuremat summat arveks/maksetaotluseks ning sisestati kesksüsteemi.

| 1.35. | Kontrollikoja leitud erinevused on üle vaadatud ja parandatud. Pärast kontrollikoja korraldatud auditit on kõik peadirektoraadid, kes peavad kinnitama oma lõpliku algbilansi, teinud vajalikud parandused.
  Tööhõive, sotsiaalvaldkonna ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi kohta tehtud märkused on seotud 2005. aasta mais tehtud vigade parandustega ja laekunud kulutaotluste kohta ettevaatusabinõu võtmisega. Regionaalpoliitika peadirektoraat pidi 2005. aasta algul toimunud infotehnoloogiaga seotud muudatuste tegemiseks katkestama korrapärased vastavuskontrollid oma kohaliku süsteemi ja ABAC-süsteemi vahel. |
| --- | --- |

1.35.

Kontrollikoja leitud erinevused on üle vaadatud ja parandatud. Pärast kontrollikoja korraldatud auditit on kõik peadirektoraadid, kes peavad kinnitama oma lõpliku algbilansi, teinud vajalikud parandused.

Tööhõive, sotsiaalvaldkonna ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi kohta tehtud märkused on seotud 2005. aasta mais tehtud vigade parandustega ja laekunud kulutaotluste kohta ettevaatusabinõu võtmisega. Regionaalpoliitika peadirektoraat pidi 2005. aasta algul toimunud infotehnoloogiaga seotud muudatuste tegemiseks katkestama korrapärased vastavuskontrollid oma kohaliku süsteemi ja ABAC-süsteemi vahel.

Juriidilised isikud

| 1.36. | Alates 2005. aastast ei ole võimalik ühtegi eelarvelist tehingut teha ilma viiteta juriidilisele isikule, kes on eelnevalt registreeritud ja kinnitatud juriidilise isiku toimikus. Üldiselt on nimetatud toimikuga seotud vähe riske, kuna mistahes viga antud valdkonnas katkestab makse tegemise. Enne, kui makse tegemine saab jätkuda, tuleb juriidilise isiku toimiku kanded parandada ja kinnitada. |
| --- | --- |

1.36.

Alates 2005. aastast ei ole võimalik ühtegi eelarvelist tehingut teha ilma viiteta juriidilisele isikule, kes on eelnevalt registreeritud ja kinnitatud juriidilise isiku toimikus. Üldiselt on nimetatud toimikuga seotud vähe riske, kuna mistahes viga antud valdkonnas katkestab makse tegemise. Enne, kui makse tegemine saab jätkuda, tuleb juriidilise isiku toimiku kanded parandada ja kinnitada.

| 1.37. | Viiest auditeeritud peadirektoraadist ja talitusest oli ainult koostöötalitusel EuropeAid oma tegevuse iseloomu tõttu probleeme juriidiliste isikute kinnitamisega, kuna kinnitamiseks vajalikke dokumente ei olnud alati võimalik saada (lepingupartnerid üle kogu maailma alluvad erinevatele õigussüsteemidele, mistõttu tekivad erinevused pangatoimingutes, käibemaksu käsitlemises, ettevõtete registrites jne). |
| --- | --- |

1.37.

Viiest auditeeritud peadirektoraadist ja talitusest oli ainult koostöötalitusel EuropeAid oma tegevuse iseloomu tõttu probleeme juriidiliste isikute kinnitamisega, kuna kinnitamiseks vajalikke dokumente ei olnud alati võimalik saada (lepingupartnerid üle kogu maailma alluvad erinevatele õigussüsteemidele, mistõttu tekivad erinevused pangatoimingutes, käibemaksu käsitlemises, ettevõtete registrites jne).

| 1.37. | Kõnealuse peadirektoraadi eriomaste probleemide lahendamiseks on võetud erimeetmed. Seetõttu ei peaks nimetatud probleeme enam tekkima. |
| --- | --- |

1.37.

Kõnealuse peadirektoraadi eriomaste probleemide lahendamiseks on võetud erimeetmed. Seetõttu ei peaks nimetatud probleeme enam tekkima.

Kohalike süsteemide kinnitamine

| 1.38. | Peaarvepidaja peab kontrollima, et kohalike süsteemide abil oleks võimalik kesksüsteemi edastada uutele raamatupidamiseeskirjadele vastavaid andmeid, ning nimetatud süsteemid kinnitama. (28) Pärast selle menetluse lõpetamist ei tohi kesksüsteem enam vastu võtta andmeid, mille on edastanud kinnitamata kohalikud süsteemid. |
| --- | --- |

1.38.

Peaarvepidaja peab kontrollima, et kohalike süsteemide abil oleks võimalik kesksüsteemi edastada uutele raamatupidamiseeskirjadele vastavaid andmeid, ning nimetatud süsteemid kinnitama. (28) Pärast selle menetluse lõpetamist ei tohi kesksüsteem enam vastu võtta andmeid, mille on edastanud kinnitamata kohalikud süsteemid.

28

| 1.39. | Kinnitamine toimub kahes etapis. Esimeses etapis põhinesid kontrollid ainult juhatuse poolt edastatud andmetel. Kuigi algselt oli kokkuvõtva aruande esitamine kavandatud 2004. aasta detsembri lõpuks, valmisid 40 üksikaruannet ja lõplik kokkuvõttev aruanne alles 2005. aasta veebruaris. |
| --- | --- |

1.39.

Kinnitamine toimub kahes etapis. Esimeses etapis põhinesid kontrollid ainult juhatuse poolt edastatud andmetel. Kuigi algselt oli kokkuvõtva aruande esitamine kavandatud 2004. aasta detsembri lõpuks, valmisid 40 üksikaruannet ja lõplik kokkuvõttev aruanne alles 2005. aasta veebruaris.

| 1.39. | Lõpparuanne võeti vastu 2005. aasta veebruaris pärast seda, kui eelarve peadirektoraat oli sellesse lisanud kõikide peadirektoraatide edastatud märkused. Lõplik versioon sisaldas üldhinnangut 2004. aasta eelarve kinnitamise kohta ning eraldi hinnangut kõigi 40 peadirektoraadi ja talituse kohta. |
| --- | --- |

1.39.

Lõpparuanne võeti vastu 2005. aasta veebruaris pärast seda, kui eelarve peadirektoraat oli sellesse lisanud kõikide peadirektoraatide edastatud märkused. Lõplik versioon sisaldas üldhinnangut 2004. aasta eelarve kinnitamise kohta ning eraldi hinnangut kõigi 40 peadirektoraadi ja talituse kohta.

| 1.40. | Peaarvepidaja vaatas läbi kõik 40 süsteemi, millest viie puhul (29) leiti mõned riskid ja kolmes teises süsteemis (30) avastati tõsiseid probleeme. Kuna muudatusi ei olnud võimalik lühikese aja jooksul ellu viia, jätkati nimetatud süsteemide kasutamist 2005. aastal. |
| --- | --- |

1.40.

Peaarvepidaja vaatas läbi kõik 40 süsteemi, millest viie puhul (29) leiti mõned riskid ja kolmes teises süsteemis (30) avastati tõsiseid probleeme. Kuna muudatusi ei olnud võimalik lühikese aja jooksul ellu viia, jätkati nimetatud süsteemide kasutamist 2005. aastal.

29

30

| 1.40. | Viie üksuse puhul tuvastatud riskide suhtes jõuti aruandes järeldusele, et need ei mõjuta süsteemide suutlikkust institutsioonide raamatupidamisele andmeid edastada või kinnitada nende raamatupidamises kasutatud andmeid.
  Järelmeetmena viiakse 2005. aastal 13 peadirektoraadis ja talituses läbi põhjalik uurimine. Siia kuuluvad nii kontrollikoja poolt nimetatud peadirektoraadid kui ka viis suuremat peadirektoraati. (31) Tööd on juba alustatud ning see jätkub kuni aasta lõpuni. Aruannete eelnõud 13 asjaomase peadirektoraadi kohalike süsteemide kohta avaldatakse enne 2005. aasta lõppu. |
| --- | --- |

1.40.

Viie üksuse puhul tuvastatud riskide suhtes jõuti aruandes järeldusele, et need ei mõjuta süsteemide suutlikkust institutsioonide raamatupidamisele andmeid edastada või kinnitada nende raamatupidamises kasutatud andmeid.

Järelmeetmena viiakse 2005. aastal 13 peadirektoraadis ja talituses läbi põhjalik uurimine. Siia kuuluvad nii kontrollikoja poolt nimetatud peadirektoraadid kui ka viis suuremat peadirektoraati. (31) Tööd on juba alustatud ning see jätkub kuni aasta lõpuni. Aruannete eelnõud 13 asjaomase peadirektoraadi kohalike süsteemide kohta avaldatakse enne 2005. aasta lõppu.

31

| 1.41. | Praegune kinnitamismenetlus ei sisalda mehhanismi teavitamaks peaarvepidajat kohalikke süsteemidesse tehtavatest muudatustest, mille tulemusel vajataks uut kinnitamist vastavalt finantsmääruse artiklile 61. |
| --- | --- |

1.41.

Praegune kinnitamismenetlus ei sisalda mehhanismi teavitamaks peaarvepidajat kohalikke süsteemidesse tehtavatest muudatustest, mille tulemusel vajataks uut kinnitamist vastavalt finantsmääruse artiklile 61.

| 1.41. | 2005. aasta lõpuks peab eelarve peadirektoraat, lähtudes kinnitamise protsessis saadud kogemustest, töötama välja kohalikes süsteemides tehtud muudatustest teatamise menetluse. |
| --- | --- |

1.41.

2005. aasta lõpuks peab eelarve peadirektoraat, lähtudes kinnitamise protsessis saadud kogemustest, töötama välja kohalikes süsteemides tehtud muudatustest teatamise menetluse.

| 1.42. | Kinnitamismenetluse teises etapis (mille algus on kavandatud 2005. aastasse) viiakse läbi põhjalikud kontrollid eesmärgiga tagada andmete kvaliteedi piisav tase ja saada kinnitus esimeses etapis saadud andmetele. Finantsmääruse artikli 61 nõuded loetakse täidetuks ainult siis, kui peaarvepidaja annab kohalikele süsteemidele nimetatud kontrollide tulemuste põhjal lõpliku heakskiidu. |
| --- | --- |

1.42.

Kinnitamismenetluse teises etapis (mille algus on kavandatud 2005. aastasse) viiakse läbi põhjalikud kontrollid eesmärgiga tagada andmete kvaliteedi piisav tase ja saada kinnitus esimeses etapis saadud andmetele. Finantsmääruse artikli 61 nõuded loetakse täidetuks ainult siis, kui peaarvepidaja annab kohalikele süsteemidele nimetatud kontrollide tulemuste põhjal lõpliku heakskiidu.

| 1.42. | Kohalike süsteemide kinnitamist on kavas jätkata ka 2005. aastal. Esialgu edastati 40 peadirektoraadile ja talitusele individuaalsed küsimustikud järelmeetmete kohta, millele vastati tähtaegselt 2005. aasta juuni lõpuks. Arenguaruanne on valmis ning see hõlmab 27 peadirektoraati, kus olulisi probleeme ei tuvastatud. Nimetatud arenguaruanne edastati kõigepealt peaarvepidajale ning edastatakse seejärel aegsasti ka kontrollikojale. |
| --- | --- |

1.42.

Kohalike süsteemide kinnitamist on kavas jätkata ka 2005. aastal. Esialgu edastati 40 peadirektoraadile ja talitusele individuaalsed küsimustikud järelmeetmete kohta, millele vastati tähtaegselt 2005. aasta juuni lõpuks. Arenguaruanne on valmis ning see hõlmab 27 peadirektoraati, kus olulisi probleeme ei tuvastatud. Nimetatud arenguaruanne edastati kõigepealt peaarvepidajale ning edastatakse seejärel aegsasti ka kontrollikojale.

Hinnang tehtud edusammudele

| 1.43. | Raamatupidamissüsteemi uuendamine tuli kavandada ja ellu viia finantsmääruses sätestatud tähtaja jooksul. Sarnaste avaliku halduse reformide läbiviimise kogemused (32) näitavad, et sellisesse suurusjärku kuuluvate projektidega seonduvad mitmesugused probleemid, mis takistavad projekti sujuvat rakendamist. Selle taustal on komisjon teinud märkimisväärseid edusamme tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõtu suunas. |
| --- | --- |

1.43.

Raamatupidamissüsteemi uuendamine tuli kavandada ja ellu viia finantsmääruses sätestatud tähtaja jooksul. Sarnaste avaliku halduse reformide läbiviimise kogemused (32) näitavad, et sellisesse suurusjärku kuuluvate projektidega seonduvad mitmesugused probleemid, mis takistavad projekti sujuvat rakendamist. Selle taustal on komisjon teinud märkimisväärseid edusamme tekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõtu suunas.

32

| 1.44. | Nagu juba märgitud kontrollikoja eelmistes aastaaruannetes, (33) on vajalikele muudatustele ja kinnitamisele kehtestatud ajakava siiski liiga ambitsioonikas. Nii ei olnud 2005. aasta algbilanssi, mille koostamine oli algselt kavandatud 2004. aasta lõpuks, 2005. aasta keskpaigaks veel koostatud. |
| --- | --- |

1.44.

Nagu juba märgitud kontrollikoja eelmistes aastaaruannetes, (33) on vajalikele muudatustele ja kinnitamisele kehtestatud ajakava siiski liiga ambitsioonikas. Nii ei olnud 2005. aasta algbilanssi, mille koostamine oli algselt kavandatud 2004. aasta lõpuks, 2005. aasta keskpaigaks veel koostatud.

33

| 1.44. | Uuendamise tegevuskava eesmärk saavutati 2005. aasta jaanuaris, mil uus süsteem kasutusele võeti: 1. jaanuaril 2005 läks komisjon ELi raamatupidamises kassapõhiselt raamatupidamiselt üle tekkepõhisele raamatupidamisele. Komisjon on kindel, et algbilansid jõutakse koostada tähtajaks. |
| --- | --- |

1.44.

Uuendamise tegevuskava eesmärk saavutati 2005. aasta jaanuaris, mil uus süsteem kasutusele võeti: 1. jaanuaril 2005 läks komisjon ELi raamatupidamises kassapõhiselt raamatupidamiselt üle tekkepõhisele raamatupidamisele. Komisjon on kindel, et algbilansid jõutakse koostada tähtajaks.

| 1.45. | Tuleb võtta täiendavaid meetmeid, kuna komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajad ei ole ikka veel kinnitanud 2005. aasta algbilansi koostamiseks vajalikke andmeid. Pealegi ei kata praegused eeskirjad ikka veel täiel määral kõiki aspekte ning asjassepuutuvad talitused ei tõlgenda olemasolevaid juhiseid üheselt. Peaarvepidaja peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada finantsteabe esitamine ühtsel ja järjepideval viisil õige ja õiglase ülevaate andmiseks. Kui komisjon õigeaegselt ei tegutse, võivad kontrollikoja avastatud puudused mõjutada 2005. aasta finantsselgituste usaldusväärsust. |
| --- | --- |

1.45.

Tuleb võtta täiendavaid meetmeid, kuna komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajad ei ole ikka veel kinnitanud 2005. aasta algbilansi koostamiseks vajalikke andmeid. Pealegi ei kata praegused eeskirjad ikka veel täiel määral kõiki aspekte ning asjassepuutuvad talitused ei tõlgenda olemasolevaid juhiseid üheselt. Peaarvepidaja peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada finantsteabe esitamine ühtsel ja järjepideval viisil õige ja õiglase ülevaate andmiseks. Kui komisjon õigeaegselt ei tegutse, võivad kontrollikoja avastatud puudused mõjutada 2005. aasta finantsselgituste usaldusväärsust.

| 1.45. | Tekkepõhist raamatupidamissüsteemi arendatakse ja parandatakse veel 2005. ja 2006. aasta jooksul. Uuendamise tegevuskava 8 esimese kuu eesmärgid on täidetud. Kõik talitused on tõsiselt panustanud tekkepõhise algbilansi koostamiseks vajaliku teabe ettevalmistamisse ning kohalike süsteemide kohandamisse, et tagada uues süsteemis toimingute nõuetekohane kirjendamine.
  Komisjon plaanib võtta vajalikud meetmed uuendamise tegevuskava elluviimise tagamiseks, nii nagu seda on tehtud kogu rakendamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

1.45.

Tekkepõhist raamatupidamissüsteemi arendatakse ja parandatakse veel 2005. ja 2006. aasta jooksul. Uuendamise tegevuskava 8 esimese kuu eesmärgid on täidetud. Kõik talitused on tõsiselt panustanud tekkepõhise algbilansi koostamiseks vajaliku teabe ettevalmistamisse ning kohalike süsteemide kohandamisse, et tagada uues süsteemis toimingute nõuetekohane kirjendamine.

Komisjon plaanib võtta vajalikud meetmed uuendamise tegevuskava elluviimise tagamiseks, nii nagu seda on tehtud kogu rakendamisperioodi jooksul.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Kontrollikoja kinnitavas avalduses rakendatav lähenemine

| 1.46. | Võttes arvesse asutamislepingu artikli 248 lõikes 1 sätestatud nõudeid, muutuvat auditikeskkonda (mis on äärmiselt keerukas ning komisjoni finantsreformi tulemusel põhjalikult muutunud) ja kinnitava avalduse “kasutajate” (peamiselt eelarve täitmist kinnitav asutus) ootusi, otsustas kontrollikoda, et auditi järeldusotsuse aluseks on omavahendite ja perioodil 2000–2006 rakendatava finantsperspektiivi kuue valdkonna (34) erihinnangute konsolideeritud versioonid. Nimetatud erihinnangute ülesanne on anda eelarve täitmist kinnitavale asutusele võimalus kontrollida vahendite haldamise kvaliteeti komisjoni kõigis peamistes sekkumisvaldkondades; (35) erihinnangud põhinevad neljast järgnevast allikast saadud tõendusmaterjalil:






  a) | nii ühenduse institutsioonides ja liikmesriikides kui ka kolmandates riikides kehtestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimivuse analüüs; |
| --- | --- | --- |

1.46.

Võttes arvesse asutamislepingu artikli 248 lõikes 1 sätestatud nõudeid, muutuvat auditikeskkonda (mis on äärmiselt keerukas ning komisjoni finantsreformi tulemusel põhjalikult muutunud) ja kinnitava avalduse “kasutajate” (peamiselt eelarve täitmist kinnitav asutus) ootusi, otsustas kontrollikoda, et auditi järeldusotsuse aluseks on omavahendite ja perioodil 2000–2006 rakendatava finantsperspektiivi kuue valdkonna (34) erihinnangute konsolideeritud versioonid. Nimetatud erihinnangute ülesanne on anda eelarve täitmist kinnitavale asutusele võimalus kontrollida vahendite haldamise kvaliteeti komisjoni kõigis peamistes sekkumisvaldkondades; (35) erihinnangud põhinevad neljast järgnevast allikast saadud tõendusmaterjalil:

34

35

a)

nii ühenduse institutsioonides ja liikmesriikides kui ka kolmandates riikides kehtestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimivuse analüüs;

| b) | suuremate tegevusvaldkondade tehingute valimite testimine, teostades kontrolle kuni lõplike abisaajate tasandini; |
| --- | --- |

b)

suuremate tegevusvaldkondade tehingute valimite testimine, teostades kontrolle kuni lõplike abisaajate tasandini;

| c) | peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste ning nende koostamisel rakendatud menetluste analüüs; |
| --- | --- |

c)

peadirektorite iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste ning nende koostamisel rakendatud menetluste analüüs;

| d) | vajadusel ka teiste, ühenduse juhtimismenetlustest sõltumatute audiitorite töö läbivaatamine. |
| --- | --- |

d)

vajadusel ka teiste, ühenduse juhtimismenetlustest sõltumatute audiitorite töö läbivaatamine.

| 1.47. | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide auditi eesmärgiks on hinnata, kui suures ulatuses suudavad need hallata raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid riske. Tehingute testimisega püütakse saada otseseid tõendeid seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning anda teavet leitud vigade päritolu, sageduse, laadi ja mõju kohta. Tehingute testimise tulemused moodustavad ühe osa süsteemi kohta tehtud järeldustest ja täiendavad neid. Mõlemast allikast tulenevat teavet kasutatakse parandusmeetmete soovituste väljatöötamisel. Vastavalt rahvusvahelistele auditistandarditele võtab kontrollikoda samuti arvesse peadirektorite aasta tegevusaruannetes ja avaldustes ning nende põhjal koostatavas ja komisjoni poolt vastuvõetavas kokkuvõttes sisalduva “juhtkonna seisukohad”. Lõpuks vaadatakse läbi teiste audiitorite (36) tegevus, et hinnata selle võimalikku asjassepuutuvust erihinnangute osas. |
| --- | --- |

1.47.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide auditi eesmärgiks on hinnata, kui suures ulatuses suudavad need hallata raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid riske. Tehingute testimisega püütakse saada otseseid tõendeid seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning anda teavet leitud vigade päritolu, sageduse, laadi ja mõju kohta. Tehingute testimise tulemused moodustavad ühe osa süsteemi kohta tehtud järeldustest ja täiendavad neid. Mõlemast allikast tulenevat teavet kasutatakse parandusmeetmete soovituste väljatöötamisel. Vastavalt rahvusvahelistele auditistandarditele võtab kontrollikoda samuti arvesse peadirektorite aasta tegevusaruannetes ja avaldustes ning nende põhjal koostatavas ja komisjoni poolt vastuvõetavas kokkuvõttes sisalduva “juhtkonna seisukohad”. Lõpuks vaadatakse läbi teiste audiitorite (36) tegevus, et hinnata selle võimalikku asjassepuutuvust erihinnangute osas.

36

| 1.47. | Komisjon on nõus kontrollikoja hinnanguga järelevalve- ja kontrollisüsteemi toimimise kohta raamatupidamisearuannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvate riskide haldamisel ning püüab neid täiustada selles osas, kus kontrollikoda puudusi avastab. Kui kontrollikoda avastab auditi käigus, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei toimi ettenähtud ulatuses, püüab komisjon puudused kõrvaldada ning sisse nõuda ühenduse eelarvele tekitatud kahju. |
| --- | --- |

1.47.

Komisjon on nõus kontrollikoja hinnanguga järelevalve- ja kontrollisüsteemi toimimise kohta raamatupidamisearuannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvate riskide haldamisel ning püüab neid täiustada selles osas, kus kontrollikoda puudusi avastab. Kui kontrollikoda avastab auditi käigus, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei toimi ettenähtud ulatuses, püüab komisjon puudused kõrvaldada ning sisse nõuda ühenduse eelarvele tekitatud kahju.

Kinnitava avaldusega seotud auditi tulemused 2004. aastal

Järelevalve- ja kontrollisüsteeme tuleb tõhustada

| 1.48. | Erihinnangute järeldused kinnitava avalduse koostamisel kasutatavate erinevate allikate kohta on üldiselt kokkulangevad. Kontrollikoja auditi käigus leiti, et valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme on rakendatud viisil, mis võimaldab adekvaatselt riski hallata, olid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse vahetul testimisel saadud auditileiud üldiselt vähese tähtsusega ning peadirektorite ja eelarvevahendite volitatud käsutajate avalduste hindamine (37) andis kinnitust, et reservatsioone kas polnud üldse vaja esitada või kui oli, siis olid need vähese tähtsusega (vt punktid 3.52–3.55, 8.31–8.32 ja 8.36–8.37, 9.13 ja 9.26–9.28). |
| --- | --- |

1.48.

Erihinnangute järeldused kinnitava avalduse koostamisel kasutatavate erinevate allikate kohta on üldiselt kokkulangevad. Kontrollikoja auditi käigus leiti, et valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme on rakendatud viisil, mis võimaldab adekvaatselt riski hallata, olid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse vahetul testimisel saadud auditileiud üldiselt vähese tähtsusega ning peadirektorite ja eelarvevahendite volitatud käsutajate avalduste hindamine (37) andis kinnitust, et reservatsioone kas polnud üldse vaja esitada või kui oli, siis olid need vähese tähtsusega (vt punktid 3.52–3.55, 8.31–8.32 ja 8.36–8.37, 9.13 ja 9.26–9.28).

37

| 1.49. | Valdkondades, kus kontrollikoja hinnangu kohaselt küll kasutatakse järelevalve- ja kontrollisüsteeme, kuid mille tõhusus seonduvate riskide haldamisel vajab parandamist, tegi kontrollikoda raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse vahetu testimise käigus olulisi avastusi (vt punktid 4.55–4.62, 5.47–5.50, 6.46 ja 7.39–7.40). Lisaks saadi kontrollikoja poolse peadirektorite avalduste hindamise käigus kinnitus sellele, et tähtsaimad reservatsioonid olid kas juba esitatud või, kontrollikoja arvamuse kohaselt, oleksid pidanud juba esitatud olema. See viitab tõsiasjale, et juhtkond peab jätkama jõupingutusi, tagamaks raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvate riskide piisav järelevalve (vt
  tabel 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.49.

Valdkondades, kus kontrollikoja hinnangu kohaselt küll kasutatakse järelevalve- ja kontrollisüsteeme, kuid mille tõhusus seonduvate riskide haldamisel vajab parandamist, tegi kontrollikoda raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse vahetu testimise käigus olulisi avastusi (vt punktid 4.55–4.62, 5.47–5.50, 6.46 ja 7.39–7.40). Lisaks saadi kontrollikoja poolse peadirektorite avalduste hindamise käigus kinnitus sellele, et tähtsaimad reservatsioonid olid kas juba esitatud või, kontrollikoja arvamuse kohaselt, oleksid pidanud juba esitatud olema. See viitab tõsiasjale, et juhtkond peab jätkama jõupingutusi, tagamaks raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvate riskide piisav järelevalve (vt
  tabel 1.2
  ).

tabel 1.2

| 1.49. | Vastavalt kontrollikoja asjaomastele küsimustele antud vastustele on peadirektoraadid komisjoni arvates näidanud, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on piisavad raamatupidamise aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvate riskide haldamiseks. Oluliste riskide eest on EÜ eelarve kaitstud asjaomastele võlgnikele esitatavate sissenõuete või asjaomaste liikmesriikide ühiselt hallatud rahastute kaudu. Komisjon töötab pidevalt nende süsteemide tõhustamise nimel. Hiljutiseks näiteks on komisjoni analüüs, milles võrreldakse erinevusi kehtiva ja kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 soovitatud süsteemi vahel; ning komisjoni seadusandlikud ettepanekud finantsperspektiivi kohta aastateks 2007–2013. |
| --- | --- |

1.49.

Vastavalt kontrollikoja asjaomastele küsimustele antud vastustele on peadirektoraadid komisjoni arvates näidanud, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on piisavad raamatupidamise aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvate riskide haldamiseks. Oluliste riskide eest on EÜ eelarve kaitstud asjaomastele võlgnikele esitatavate sissenõuete või asjaomaste liikmesriikide ühiselt hallatud rahastute kaudu. Komisjon töötab pidevalt nende süsteemide tõhustamise nimel. Hiljutiseks näiteks on komisjoni analüüs, milles võrreldakse erinevusi kehtiva ja kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 soovitatud süsteemi vahel; ning komisjoni seadusandlikud ettepanekud finantsperspektiivi kohta aastateks 2007–2013.

Tabel 1.2 — Kontrollikoja järelaudit peadirektorite poolt 2003. ja 2004. aastal esitatud reservatsioonide kohta vastavalt finantsperspektiivile

| Sektor | Peamised peadirektorite poolt esitatud reservatsioonid | 2003 | 2004 | | Mõju, mida need peamised reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori kinnitusele avaldavad (38) | Areng (41) | Muud kontrollikoja auditi käigus avastatud puudused | 2003 | 2004 | | Avalduste sisu (39) | Areng (41) | Olulisus kontrollikoja auditijärelduste seisukohalt (40) | Areng (41) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| Omavahendid | — | Soodustuskavade rakendamise järelevalve |

Sektor

Peamised peadirektorite poolt esitatud reservatsioonid

2003

2004

Mõju, mida need peamised reservatsioonid kontrollikoja hinnangul peadirektori kinnitusele avaldavad (38)

38

Areng (41)

41

Muud kontrollikoja auditi käigus avastatud puudused

2003

2004

Avalduste sisu (39)

39

Areng (41)

41

Olulisus kontrollikoja auditijärelduste seisukohalt (40)

40

Areng (41)

41

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Omavahendid

—

Soodustuskavade rakendamise järelevalve

×

B

A

+

/

A

A

=

A

A

+

| — | Basmati riisi import |
| --- | --- |

—

Basmati riisi import

×

| — | “Hilton” veiseliha |
| --- | --- |

—

“Hilton” veiseliha

×

×

Ühine põllumajanduspoliitika

| — | Rahvusvaheline oliiviõlinõukogu |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheline oliiviõlinõukogu

×

B

B

+

| — | 2003. aasta tehingute puhul on vähe arvestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemidega |
| --- | --- |

—

2003. aasta tehingute puhul on vähe arvestatud järelevalve- ja kontrollisüsteemidega

×

C

B

+

C

C

+

| — | Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem Kreekas |
| --- | --- |

—

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem Kreekas

×

×

| — | Komisjoni järelevalvemeetme piiratud ulatus ja määruse 4045/89 kohaselt teostatavate lõpetamata kontrollide kuhjumine (vt punkt 4.58) |
| --- | --- |

—

Komisjoni järelevalvemeetme piiratud ulatus ja määruse 4045/89 kohaselt teostatavate lõpetamata kontrollide kuhjumine (vt punkt 4.58)

×

Struktuurimeetmed

| — | EAGGFi arendusrahastu: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EAGGFi arendusrahastu: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

×

×

C

B

+

| — | Programmiperioodi 1994–1999 lõpetamisega seotud riskid ja/või märkimisväärsed puudused määruse (EÜ) nr 2064/97 rakendamisel (vt punkt 5.45) |
| --- | --- |

—

Programmiperioodi 1994–1999 lõpetamisega seotud riskid ja/või märkimisväärsed puudused määruse (EÜ) nr 2064/97 rakendamisel (vt punkt 5.45)

×

×

C

B

+

C

C

+

| — | Euroopa Sotsiaalfond: mitmed juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Euroopa Sotsiaalfond: mitmed juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

×

×

| — | IFOP: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

IFOP: juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

×

×

(Itaalia)

| — | Euroopa Reginaalarengufond (ERF): juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Euroopa Reginaalarengufond (ERF): juhtimis- ja kontrollisüsteemid liikmesriikides (2000/2006)

×

(Kreeka ja Hispaania)

×

(Kreeka)

| — | URBANi ja INTERREGi juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

URBANi ja INTERREGi juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

| — | Ühtekuuluvusfond: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvusfond: juhtimis- ja kontrollisüsteemid (2000/2006)

×

(Kreeka, Hispaania ja Portugal)

×

(Kreeka)

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud

| — | Eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35) |
| --- | --- |

—

Eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35)

×

B

B

=

| — | Riskid, mis on seotud makseperioodide süstemaatilise ületamisega uurimistegevuse valdkonnas |
| --- | --- |

—

Riskid, mis on seotud makseperioodide süstemaatilise ületamisega uurimistegevuse valdkonnas

×

B

B

+

B

B

+

| — | Kohapealsed auditid |
| --- | --- |

—

Kohapealsed auditid

×

×

| — | Eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35) (vt punkt 6.39) |
| --- | --- |

—

Eelkatsetamine kaudse tsentraliseeritud halduse raamistikus (MERF, artikkel 35) (vt punkt 6.39)

×

| — | Vigade sagedus (kõlblikkus) uurimistöö lepingute kuludeklaratsioonides |
| --- | --- |

—

Vigade sagedus (kõlblikkus) uurimistöö lepingute kuludeklaratsioonides

×

×

| — | Vigade sagedus rahvatervise valdkonnas (vt punkt 6.39) |
| --- | --- |

—

Vigade sagedus rahvatervise valdkonnas (vt punkt 6.39)

×

| — | Puudused Euroopa Pagulaste Fondi juhtimissüsteemis Ühendkuningriigis ja Luksemburgis |
| --- | --- |

—

Puudused Euroopa Pagulaste Fondi juhtimissüsteemis Ühendkuningriigis ja Luksemburgis

×

Välistegevus

| — | Partnerlus valitsusväliste organisatsioonidega |
| --- | --- |

—

Partnerlus valitsusväliste organisatsioonidega

×

B

A

+

| — | Järelevalve- ja kontrollisüsteeme raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tuleb rakendusasutuste tasandil täiustada, et muuta need täielikult toimivaks (vt punkt 7.40) |
| --- | --- |

—

Järelevalve- ja kontrollisüsteeme raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas tuleb rakendusasutuste tasandil täiustada, et muuta need täielikult toimivaks (vt punkt 7.40)

×

×

C

B

+

C

C

+

| — | Humanitaarabiorganisatsioon ei ole järginud hankeid puudutavaid lepingumenetlusi |
| --- | --- |

—

Humanitaarabiorganisatsioon ei ole järginud hankeid puudutavaid lepingumenetlusi

×

Ühinemiseelne strateegia

| — | ISPA: Juhtimis- ja kontrollisüsteemid |
| --- | --- |

—

ISPA: Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

×

×

(Rumeenia)

C

B

+

| — | Risk, et mõned kandidaatriigid ei suuda täita kaasfinantseerimisega seotud kohustusi |
| --- | --- |

—

Risk, et mõned kandidaatriigid ei suuda täita kaasfinantseerimisega seotud kohustusi

×

C

B

+

C

B

+

| — | Phare: detsentraliseeritud süsteemidele omased riskid, süsteemide ja tehingute auditi lüngad |
| --- | --- |

—

Phare: detsentraliseeritud süsteemidele omased riskid, süsteemide ja tehingute auditi lüngad

×

×

(Rumeenia ja Bulgaaria)

Halduskulud

| — | Sisekontrollistandardite rakendamine ELi delegatsioonides. |
| --- | --- |

—

Sisekontrollistandardite rakendamine ELi delegatsioonides.

×

×

A

A

=

/

B

A

+

B

A

+

Komisjoni on arvamusel, et vastavalt tabeli 1.2 veerule “Kontrollikoja korraldatud auditi käigus leitud muud puudused” ei peaks esitatama enam ühtki lisareservatsiooni. Igas lahtris viidatakse probleemidele, millega vastutavad talitused on kokku puutunud ja mille vastu on võetud asjakohased meetmed ühenduse eelarve kaitsmiseks või mis ei kujuta olulist finantsriski (vt vastuseid punktidele 4.58, 5.45, 6.39 ja 7.40).

Tabeli 1.2 veerus “Asjakohasus kontrollikoja järelduste suhtes” esitatud kontrollikoja hinnangute osas on komisjon arvamusel, et tänu tööle, mille eesmärk on parandada aruannete sisu ja kontrollida kinnipidamist standarditest, mis on aluseks aruannete koostamisel, on tegevuse aastaaruanded ja aastaavaldused tõhusa juhtimise korraldamiseks olulised ning ühtlasi komisjoni saavutatud tulemuste ja rakendatud strateegia usaldusväärne indikaator. Aruanded võimaldavad avastatud riske maandada ja kontrollikoda võib neid kinnitava avalduse andmisel aluseks võtta. Komisjon jätkab aruannetes sisalduvate andmete parandamist, et kontrollikoda saaks neid oma kinnitava avalduse koostamisel tõhusamalt arvesse võtta.

Komisjon oleks tänulik, kui kontrollikoda täpsustaks, missugust teavet ta edaspidi vajab, et parandada 2004. aasta hinnanguid aruannete asjakohasuse kohta kolmes eelarvevaldkonnas: põllumajandus, struktuurimeetmed ja välistegevus.

| 1.50. | Kontrollikoda on oma aastaaruannetes tõdenud, eriti pärast komisjoni reformi puudutava valge raamatu esitlemist 2000. aasta aprillis, (42) et järelevalve- ja kontrollisüsteemide struktuur, rakendamine ja toimimine on paranenud, eriti just komisjoni tasandil (vt punktid 1.71–1.83). Need arengud on toimunud samaaegselt ELi eelarve täitmisega seotud halduskultuuri muudatustega. Kui algselt keskenduti peamiselt eelarve täitmisele, siis nüüd on kontrolli- ja auditiaspektide tähtsus kasvanud. Lisaks pööratakse rohkem tähelepanu juhtimisalastele küsimustele (vt punktid 1.55–1.70). Siiski näitab kontrollikoja audit, et tuleb teha erinevas ulatuses täiendavaid jõupingutusi, tagamaks järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhus toimimine eelkõige liikmesriikide tasandil (vt punktid 3.54–3.55, 4.55–4.62, 5.47–5.50, 6.42–6.45, 7.39–7.40, 8.37 ja 9.26–9.28). |
| --- | --- |

1.50.

Kontrollikoda on oma aastaaruannetes tõdenud, eriti pärast komisjoni reformi puudutava valge raamatu esitlemist 2000. aasta aprillis, (42) et järelevalve- ja kontrollisüsteemide struktuur, rakendamine ja toimimine on paranenud, eriti just komisjoni tasandil (vt punktid 1.71–1.83). Need arengud on toimunud samaaegselt ELi eelarve täitmisega seotud halduskultuuri muudatustega. Kui algselt keskenduti peamiselt eelarve täitmisele, siis nüüd on kontrolli- ja auditiaspektide tähtsus kasvanud. Lisaks pööratakse rohkem tähelepanu juhtimisalastele küsimustele (vt punktid 1.55–1.70). Siiski näitab kontrollikoja audit, et tuleb teha erinevas ulatuses täiendavaid jõupingutusi, tagamaks järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhus toimimine eelkõige liikmesriikide tasandil (vt punktid 3.54–3.55, 4.55–4.62, 5.47–5.50, 6.42–6.45, 7.39–7.40, 8.37 ja 9.26–9.28).

42

| 1.50. | Komisjon märgib, et kontrollikoda on tunnustanud pärast reformi algust toimunud kontrollisüsteemides ja halduskorralduses tehtud edusamme.
  Komisjon tunnistab, et sisekontrolli on võimalik veelgi parandada. Kontrollikoja tähelepanekutele vastamiseks esitatud komisjoni aruande vastavatest punktidest nähtub, et need täiendavad jõupingutused oluliste kontrollmehhanismide nõuetekohase rakendamise tagamiseks liikmesriikides on tehtud.
  Lisaks näitab komisjon üles oma pühendumust, kiirendades sisekontrollisüsteemi sisseviimist vastavalt kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 (ühtse auditi kohta) esitatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

1.50.

Komisjon märgib, et kontrollikoda on tunnustanud pärast reformi algust toimunud kontrollisüsteemides ja halduskorralduses tehtud edusamme.

Komisjon tunnistab, et sisekontrolli on võimalik veelgi parandada. Kontrollikoja tähelepanekutele vastamiseks esitatud komisjoni aruande vastavatest punktidest nähtub, et need täiendavad jõupingutused oluliste kontrollmehhanismide nõuetekohase rakendamise tagamiseks liikmesriikides on tehtud.

Lisaks näitab komisjon üles oma pühendumust, kiirendades sisekontrollisüsteemi sisseviimist vastavalt kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 (ühtse auditi kohta) esitatud põhimõtetele.

Edusammude hindamiseks tuleb välja töötada indikaatorid

| 1.51. | Vajatakse hoolikat järelevalvet, et hinnata, kas tugevdatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide abil tagatakse adekvaatne riskijuhtimine. See indikaator on keskse tähtsusega, kui arvestada kõiki asjassepuutuvaid arenguid auditikeskkonnas (eriti laienemist, tegevussuundade reforme ja haldusstruktuuride muudatusi). |
| --- | --- |

1.51.

Vajatakse hoolikat järelevalvet, et hinnata, kas tugevdatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide abil tagatakse adekvaatne riskijuhtimine. See indikaator on keskse tähtsusega, kui arvestada kõiki asjassepuutuvaid arenguid auditikeskkonnas (eriti laienemist, tegevussuundade reforme ja haldusstruktuuride muudatusi).

| 1.52. | Vajalike indikaatorite väljatöötamine kuulub juhtkonna vastutusalasse. (43) Seega peaks komisjon tagama, et järelevalve- ja kontrollisüsteemide abil saadakse järjepidevalt ja õigeaegselt täpset ja piisavat teavet põhiliste kontrollide rakendamise ja tõhusa toimimise ning samuti nende raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingutega seotud vigade, mida ei ole suudetud vältida, avastada ja parandada, esinemissageduse, omaduste ja mõju kohta. Kontrollikoda saaks seejärel anda hinnangu ja kommenteerida komisjoni ja liikmesriikide poolt edastatud andmete täpsust ja hinnata tehtud edusamme. (44) |
| --- | --- |

1.52.

Vajalike indikaatorite väljatöötamine kuulub juhtkonna vastutusalasse. (43) Seega peaks komisjon tagama, et järelevalve- ja kontrollisüsteemide abil saadakse järjepidevalt ja õigeaegselt täpset ja piisavat teavet põhiliste kontrollide rakendamise ja tõhusa toimimise ning samuti nende raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingutega seotud vigade, mida ei ole suudetud vältida, avastada ja parandada, esinemissageduse, omaduste ja mõju kohta. Kontrollikoda saaks seejärel anda hinnangu ja kommenteerida komisjoni ja liikmesriikide poolt edastatud andmete täpsust ja hinnata tehtud edusamme. (44)

43

44

| 1.52. | Püsinäitajate loomine ei pruugi tingimata haakuda komisjoni muutuva haldus- ja kontrollisüsteemiga. Ühtse kontrolliraamistiku tegevuskava juurutamiseks (KOM(2005) 252/4, 15. juuni 2005) koostati aruanne, milles hinnati komisjoni talituste sisekontrolliraamistiku ja kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 (ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) nimetatud kontrollipõhimõtete vahelisi erinevusi. Selles nenditakse, et võttes arvesse poliitikavaldkondade raames teostatavate programmide mitmekesisust ja mitmeaastast kestust, ei ole üldiste vigade määr alati õigustatud. Tundub, et asjakohasem on töötada iga peadirektoraadi jaoks välja kontrollistrateegia (eriti järelkontrollistrateegia), eesmärgiks seatud näitajad ja nende soovitav areng. Komisjon tunnistab, et talitused võiksid seda 2003. aastal käivitunud protsessi viia ellu järjekindlamalt.
  Sisekontrolli tõhusus on seotud paljude kvaliteedinäitajatega, mida hinnatakse vahendite abil, mida ei ole alati võimalik lihtnäitajateks taandada. |
| --- | --- |

1.52.

Püsinäitajate loomine ei pruugi tingimata haakuda komisjoni muutuva haldus- ja kontrollisüsteemiga. Ühtse kontrolliraamistiku tegevuskava juurutamiseks (KOM(2005) 252/4, 15. juuni 2005) koostati aruanne, milles hinnati komisjoni talituste sisekontrolliraamistiku ja kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 (ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) nimetatud kontrollipõhimõtete vahelisi erinevusi. Selles nenditakse, et võttes arvesse poliitikavaldkondade raames teostatavate programmide mitmekesisust ja mitmeaastast kestust, ei ole üldiste vigade määr alati õigustatud. Tundub, et asjakohasem on töötada iga peadirektoraadi jaoks välja kontrollistrateegia (eriti järelkontrollistrateegia), eesmärgiks seatud näitajad ja nende soovitav areng. Komisjon tunnistab, et talitused võiksid seda 2003. aastal käivitunud protsessi viia ellu järjekindlamalt.

Sisekontrolli tõhusus on seotud paljude kvaliteedinäitajatega, mida hinnatakse vahendite abil, mida ei ole alati võimalik lihtnäitajateks taandada.

| 1.53. | Kontrollikoja audit näitas, et indikaatorite ülesehitus ja komisjonipoolne kasutus ei ole veel piisav, (45) hindamaks sisekontrollisüsteemi kvaliteeti ja raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse aspekte (vt punkt 1.61). (46) |
| --- | --- |

1.53.

Kontrollikoja audit näitas, et indikaatorite ülesehitus ja komisjonipoolne kasutus ei ole veel piisav, (45) hindamaks sisekontrollisüsteemi kvaliteeti ja raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse aspekte (vt punkt 1.61). (46)

45

46

| 1.53. | Komisjon kasutab juba kontrollikojaga sarnaseid järelevalvenäitajaid (vt märkus 44): sisekontrollistandardite miinimumnõuete rakendamise järelevalve sisekontrolli üldaruandes, reformiga seotud tegevuse ja peadirektorite reservatsioonide järelevalve reformi eduaruandes ja aasta tegevusaruannete kokkuvõttes ning kinnitavas avalduses esitatud märkuste järelevalve, eriti täitmise kinnitamise järelmeetmete osas. Komisjon tunnistab, et nimetatud näitajaid on võimalik veelgi laiendada, mida on riskijuhtimise puhul plaanis teha.
  Kokkuvõtlikus aruandes kohustus komisjon analüüsima olemasolevaid näitajaid eksperdihinnangute raames, et neid saaks juhtimises operatiivsemalt kasutada. |
| --- | --- |

1.53.

Komisjon kasutab juba kontrollikojaga sarnaseid järelevalvenäitajaid (vt märkus 44): sisekontrollistandardite miinimumnõuete rakendamise järelevalve sisekontrolli üldaruandes, reformiga seotud tegevuse ja peadirektorite reservatsioonide järelevalve reformi eduaruandes ja aasta tegevusaruannete kokkuvõttes ning kinnitavas avalduses esitatud märkuste järelevalve, eriti täitmise kinnitamise järelmeetmete osas. Komisjon tunnistab, et nimetatud näitajaid on võimalik veelgi laiendada, mida on riskijuhtimise puhul plaanis teha.

Kokkuvõtlikus aruandes kohustus komisjon analüüsima olemasolevaid näitajaid eksperdihinnangute raames, et neid saaks juhtimises operatiivsemalt kasutada.

Komisjoni sisekontrollisüsteem

Auditi ulatus

| 1.54. | Kontrollikoda hindas komisjoni sisekontrollisüsteemi erinevaid juhtimisvaldkondi (vt finantsmääruse artikkel 53), saamaks selgust, milliseid tagatisi annab see süsteem raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ühest küljest uuris kontrollikoda, millises ulatuses leiavad peadirektorite iga-aastastes aruannetes ja avaldustes ning komisjoni kokkuvõttes sisalduvad juhtkonna seisukohad kinnitust kontrollikoja auditileidudes ning kui palju võib neid vajadusel kinnitava avalduse puhul arvesse võtta. Teisalt uuris kontrollikoda, kuidas komisjoni sisekontrolli põhielementide (sisekontrollistandardid ja 2003. aasta tegevusaruannetele lisatud tegevuskavad ning nende kokkuvõte) rakendamine oli edenenud, ja hindas kasutatud menetluste ja väljatöötatud vahendite tõhusust. |
| --- | --- |

1.54.

Kontrollikoda hindas komisjoni sisekontrollisüsteemi erinevaid juhtimisvaldkondi (vt finantsmääruse artikkel 53), saamaks selgust, milliseid tagatisi annab see süsteem raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ühest küljest uuris kontrollikoda, millises ulatuses leiavad peadirektorite iga-aastastes aruannetes ja avaldustes ning komisjoni kokkuvõttes sisalduvad juhtkonna seisukohad kinnitust kontrollikoja auditileidudes ning kui palju võib neid vajadusel kinnitava avalduse puhul arvesse võtta. Teisalt uuris kontrollikoda, kuidas komisjoni sisekontrolli põhielementide (sisekontrollistandardid ja 2003. aasta tegevusaruannetele lisatud tegevuskavad ning nende kokkuvõte) rakendamine oli edenenud, ja hindas kasutatud menetluste ja väljatöötatud vahendite tõhusust.

Komisjoni juhtkonna seisukohad

2004. aasta kokkuvõttev aruanne

| 1.55. | Komisjon jätkab 2004. aasta tegevusaruannete kokkuvõtvas aruandes (47) jõupingutusi läbipaistvuse suurendamiseks, mis hõlmab ka komisjoni kohustust anda aru halduse kohta, ning langetas otsuse valdkondadevaheliste (horisontaalsete) aspektidega seonduvate meetmete osas. (48) |
| --- | --- |

1.55.

Komisjon jätkab 2004. aasta tegevusaruannete kokkuvõtvas aruandes (47) jõupingutusi läbipaistvuse suurendamiseks, mis hõlmab ka komisjoni kohustust anda aru halduse kohta, ning langetas otsuse valdkondadevaheliste (horisontaalsete) aspektidega seonduvate meetmete osas. (48)

47

48

| 1.56. | Kokkuvõttes esitatud komisjoni sisekontrollisüsteemi hinnang on üldiselt kooskõlas kontrollikoja analüüsiga. Siiski osutavad kontrollikoja auditileiud teatud juhtudel vajadusele rakendada täiendavaid meetmeid, et saavutada 2004. aasta kokkuvõttes esitatud “üldiselt rahuldav” olukord (raamatupidamissüsteemi uuendamine, vt punktid 1.21–1.45; tegevuse hindamise indikaatorid, vt punktid 1.51–1.53; peadirektori iga-aastased tegevusaruanded ja avaldused, vt punktid 1.59–1.70; tegevuskavad, vt punktid 1.72–1.74). |
| --- | --- |

1.56.

Kokkuvõttes esitatud komisjoni sisekontrollisüsteemi hinnang on üldiselt kooskõlas kontrollikoja analüüsiga. Siiski osutavad kontrollikoja auditileiud teatud juhtudel vajadusele rakendada täiendavaid meetmeid, et saavutada 2004. aasta kokkuvõttes esitatud “üldiselt rahuldav” olukord (raamatupidamissüsteemi uuendamine, vt punktid 1.21–1.45; tegevuse hindamise indikaatorid, vt punktid 1.51–1.53; peadirektori iga-aastased tegevusaruanded ja avaldused, vt punktid 1.59–1.70; tegevuskavad, vt punktid 1.72–1.74).

| 1.56. | 2004. aasta kokkuvõtlikus aruandes märkis komisjon, et kõik volitatud eelarvevahendite käsutajad suutsid tagada nõutud piisava kindlustunde.
  Olukorra jätkuvaks parandamiseks on komisjon seadnud endale mitmeid eesmärke, mis on seotud juhtimise kvaliteedi jaoks oluliste valdkondadevaheliste küsimustega. Komisjon kohustus oma tegevust vastavalt reformikavale parandama. Selleks peab ta tagama ühtse kontrolliraamistiku, raamatupidamisarvestuse terviklikkuse, ühtsuse ja usaldusväärsuse atesteerimise, aasta tegevusaruannete esitamise menetluse tõhustamise ja riskijuhtimise ühtse metoodika kasutamise. |
| --- | --- |

1.56.

2004. aasta kokkuvõtlikus aruandes märkis komisjon, et kõik volitatud eelarvevahendite käsutajad suutsid tagada nõutud piisava kindlustunde.

Olukorra jätkuvaks parandamiseks on komisjon seadnud endale mitmeid eesmärke, mis on seotud juhtimise kvaliteedi jaoks oluliste valdkondadevaheliste küsimustega. Komisjon kohustus oma tegevust vastavalt reformikavale parandama. Selleks peab ta tagama ühtse kontrolliraamistiku, raamatupidamisarvestuse terviklikkuse, ühtsuse ja usaldusväärsuse atesteerimise, aasta tegevusaruannete esitamise menetluse tõhustamise ja riskijuhtimise ühtse metoodika kasutamise.

| 1.57. | Parlament kutsus oma 2003. aasta eelarve täitmist kinnitavas resolutsioonis komisjoni üles muutma kokkuvõte konsolideeritud kinnitavaks avalduseks komisjoni finantsjuhtimise ja kontrolli kohta üldiselt; komisjon selgitas, et kokkuvõtva aruande puhul on tegemist poliitiliste kohustuste täitmisega iga-aastaste tegevusaruannete analüüsimise kaudu. Järgides lähenemist, mille kohaselt juhtimine on detsentraliseeritud, ei anna komisjon mingit täiendavat kinnitust, kuna leiab, et kinnitus antakse peadirektorite avaldustes. Kontrollikoda soovitab komisjonil kui institutsioonil võtta endale vastutus eelarve täitmise eest vastavalt asutamislepingu sätetele (artikkel 274), käsitledes volitatud eelarvevahendite käsutajate esitatud seisukohti kui enda omi (vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.58–1.60). |
| --- | --- |

1.57.

Parlament kutsus oma 2003. aasta eelarve täitmist kinnitavas resolutsioonis komisjoni üles muutma kokkuvõte konsolideeritud kinnitavaks avalduseks komisjoni finantsjuhtimise ja kontrolli kohta üldiselt; komisjon selgitas, et kokkuvõtva aruande puhul on tegemist poliitiliste kohustuste täitmisega iga-aastaste tegevusaruannete analüüsimise kaudu. Järgides lähenemist, mille kohaselt juhtimine on detsentraliseeritud, ei anna komisjon mingit täiendavat kinnitust, kuna leiab, et kinnitus antakse peadirektorite avaldustes. Kontrollikoda soovitab komisjonil kui institutsioonil võtta endale vastutus eelarve täitmise eest vastavalt asutamislepingu sätetele (artikkel 274), käsitledes volitatud eelarvevahendite käsutajate esitatud seisukohti kui enda omi (vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.58–1.60).

| 1.57. | Sarnaselt varasematele aastatele koostas komisjon 2004. aasta tegevusaruannete kokkuvõtet heaks kiites kokkuvõtte talituste juhtimisest ja käsitles talituste aasta tegevusaruannetes nende tõstatatud horisontaalküsimusi.
  Nõuda kogu komisjonilt konsolideeritud kinnitavat avaldust oleks vastuolus 2000. aastal alustatud finantsjuhtimise reformi põhimõtetega, mille eesmärk on tõsta volitatud eelarvevahendite käsutajate vastutustunnet. Kokkuvõtliku aruande esitamisega täidab komisjon oma poliitilist vastutust, analüüsides aasta tegevusaruandeid ning võttes sõna olulistes horisontaalküsimustes, kaasa arvatud meetmetes, mis on seotud probleemidega, mis tuleb lahendada komisjoni tasandil. |
| --- | --- |

1.57.

Sarnaselt varasematele aastatele koostas komisjon 2004. aasta tegevusaruannete kokkuvõtet heaks kiites kokkuvõtte talituste juhtimisest ja käsitles talituste aasta tegevusaruannetes nende tõstatatud horisontaalküsimusi.

Nõuda kogu komisjonilt konsolideeritud kinnitavat avaldust oleks vastuolus 2000. aastal alustatud finantsjuhtimise reformi põhimõtetega, mille eesmärk on tõsta volitatud eelarvevahendite käsutajate vastutustunnet. Kokkuvõtliku aruande esitamisega täidab komisjon oma poliitilist vastutust, analüüsides aasta tegevusaruandeid ning võttes sõna olulistes horisontaalküsimustes, kaasa arvatud meetmetes, mis on seotud probleemidega, mis tuleb lahendada komisjoni tasandil.

| 1.58. | Kokkuvõttev aruanne moodustab tegevusraamistiku, mille kohaselt on komisjoni eesmärgiks muuhulgas saada keskpikas perspektiivis kontrollikojalt kinnitav avaldus, mis sisaldab vaid vähemtähtsaid reservatsioone. Kontrollikoda leiab, et komisjoni strateegia tähendaks kvalitatiivset muudatust, kuna süsteemi ei hakataks enam täiustama mitte uute reformide abil, vaid olemasolevate süsteemide tulemuslikkuse potentsiaali täieliku väljaarendamise kaudu, keskendudes järgnevatele valdkondadele:






  a) | edendada aruandekohustuse täitmist peadirektorite kinnituste ja peaarvepidaja poolt allkirjastatud tekkepõhiste raamatupidamisaruannete abil; |
| --- | --- | --- |

1.58.

Kokkuvõttev aruanne moodustab tegevusraamistiku, mille kohaselt on komisjoni eesmärgiks muuhulgas saada keskpikas perspektiivis kontrollikojalt kinnitav avaldus, mis sisaldab vaid vähemtähtsaid reservatsioone. Kontrollikoda leiab, et komisjoni strateegia tähendaks kvalitatiivset muudatust, kuna süsteemi ei hakataks enam täiustama mitte uute reformide abil, vaid olemasolevate süsteemide tulemuslikkuse potentsiaali täieliku väljaarendamise kaudu, keskendudes järgnevatele valdkondadele:

a)

edendada aruandekohustuse täitmist peadirektorite kinnituste ja peaarvepidaja poolt allkirjastatud tekkepõhiste raamatupidamisaruannete abil;

| b) | suurendada efektiivset tegevuse juhtimist tõhusate järelevalve- ja kontrollisüsteemide ning pideva igapäevase juhtimise ja selle raames tehtava riskijuhtimise kaudu; |
| --- | --- |

b)

suurendada efektiivset tegevuse juhtimist tõhusate järelevalve- ja kontrollisüsteemide ning pideva igapäevase juhtimise ja selle raames tehtava riskijuhtimise kaudu;

| c) | tugevdada vastutus- ja järelevalvesuutlikkust ühtse sisekontrolliraamistiku kaudu (vt punktid 1.84–1.86). |
| --- | --- |

c)

tugevdada vastutus- ja järelevalvesuutlikkust ühtse sisekontrolliraamistiku kaudu (vt punktid 1.84–1.86).

2004. eelarveaasta peadirektorite tegevusaruanded ja avaldused

Täiustatud suunised

| 1.59. | Komisjoni kesktalitused (peasekretariaat, eelarve peadirektoraat ja personali ja halduse peadirektoraat) koostasid eelnevate aastate kogemuse põhjal iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste üldsuunised, mida 2004. eelarveaastal (49) kasutati ringkirjadena ja mida tulevastel eelarveaastatel võiks kasutada viitedokumentidena. |
| --- | --- |

1.59.

Komisjoni kesktalitused (peasekretariaat, eelarve peadirektoraat ja personali ja halduse peadirektoraat) koostasid eelnevate aastate kogemuse põhjal iga-aastaste tegevusaruannete ja avalduste üldsuunised, mida 2004. eelarveaastal (49) kasutati ringkirjadena ja mida tulevastel eelarveaastatel võiks kasutada viitedokumentidena.

49

| 1.60. | Kontrollikoda märkis, et võrreldes 2003. aastaga on suuniste kvaliteet paranenud eelkõige järgmiste seaduslikkust ja korrektsust puudutavate aspektide osas:






  a) | lisatud on riskijuhtimise ja sisekontrolli hindamisega seoses teostatava tegevuse järelevalve; |
| --- | --- | --- |

1.60.

Kontrollikoda märkis, et võrreldes 2003. aastaga on suuniste kvaliteet paranenud eelkõige järgmiste seaduslikkust ja korrektsust puudutavate aspektide osas:

a)

lisatud on riskijuhtimise ja sisekontrolli hindamisega seoses teostatava tegevuse järelevalve;

| b) | selgitatakse jagatud halduse põhimõtete raames seoseid komisjoni vastutusalasse kuuluvate ja liikmesriikide vastutusalasse kuuluvate süsteemide vahel; |
| --- | --- |

b)

selgitatakse jagatud halduse põhimõtete raames seoseid komisjoni vastutusalasse kuuluvate ja liikmesriikide vastutusalasse kuuluvate süsteemide vahel;

| c) | kõikide juhtimismudelite (välja arvatud tsentraliseeritud juhtimine) osas selgitatakse välja, kas puudused, mille alusel oli esitatud reservatsioone, olid komisjoni ja/või kolmandate osapoolte põhjustatud; |
| --- | --- |

c)

kõikide juhtimismudelite (välja arvatud tsentraliseeritud juhtimine) osas selgitatakse välja, kas puudused, mille alusel oli esitatud reservatsioone, olid komisjoni ja/või kolmandate osapoolte põhjustatud;

| d) | esitatakse järeldused reservatsioonide ühise mõju kohta avaldustele. |
| --- | --- |

d)

esitatakse järeldused reservatsioonide ühise mõju kohta avaldustele.

| 1.60. | Komisjon on arvamusel, et ringkirja sätted, mis on seotud aastaaruannete 3. osaga (haldus- ja sisekontrollisüsteemid), parandavad olukorda märgatavalt, keskendudes uuesti talituste analüüsides ohtudele, mis kaasnevad nende juhtimiskeskkonnaga, ja sisekontrollisüsteemi tõhustamisele, selle asemel, et hinnata ainult süsteemi vastavust sisekontrollistandardite miinimumnõuetele. Peadirektorite reservatsioonide esitamine kinnitavate avalduste puhul on loogiline järg arutelule sisekontrolli tugevate ja nõrkade külgede üle, mis tagab aastaaruande, avalduse ja reservatsioonide vahelise ühtsuse selliselt, nagu kontrollikoda seda oma 2003. aasta aruandes vajalikuks pidas. |
| --- | --- |

1.60.

Komisjon on arvamusel, et ringkirja sätted, mis on seotud aastaaruannete 3. osaga (haldus- ja sisekontrollisüsteemid), parandavad olukorda märgatavalt, keskendudes uuesti talituste analüüsides ohtudele, mis kaasnevad nende juhtimiskeskkonnaga, ja sisekontrollisüsteemi tõhustamisele, selle asemel, et hinnata ainult süsteemi vastavust sisekontrollistandardite miinimumnõuetele. Peadirektorite reservatsioonide esitamine kinnitavate avalduste puhul on loogiline järg arutelule sisekontrolli tugevate ja nõrkade külgede üle, mis tagab aastaaruande, avalduse ja reservatsioonide vahelise ühtsuse selliselt, nagu kontrollikoda seda oma 2003. aasta aruandes vajalikuks pidas.

| 1.61. | Vaatamata märgatavale edasiminekule tuleks siiski teha veel parandusi, eriti seaduslikkuse ja korrektsusega otsest seost omavate indikaatorite esitamise osas (vt punktid 1.51–1.53). |
| --- | --- |

1.61.

Vaatamata märgatavale edasiminekule tuleks siiski teha veel parandusi, eriti seaduslikkuse ja korrektsusega otsest seost omavate indikaatorite esitamise osas (vt punktid 1.51–1.53).

| 1.61. | Kuigi kontrollisüsteemi rakendamise järelevalve ega raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse üle otsustamine ei ole aastaaruande ainukesed eesmärgid, on komisjon valmis edaspidi järelevalve ja riskijuhtimisega seotud küsimusi aasta tegevusaruannetes laiemalt kajastama.
  Vt lisaks vastuseid punktidele 1.52 ja 1.53. |
| --- | --- |

1.61.

Kuigi kontrollisüsteemi rakendamise järelevalve ega raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse üle otsustamine ei ole aastaaruande ainukesed eesmärgid, on komisjon valmis edaspidi järelevalve ja riskijuhtimisega seotud küsimusi aasta tegevusaruannetes laiemalt kajastama.

Vt lisaks vastuseid punktidele 1.52 ja 1.53.

| 1.62. | Käsitlemaks süsteemides esinevate puuduste olulisust ning ka seda, kas need puudused mõjutavad peadirektori otsust süsteemi kohta piisava kindluse saamisel, viidatakse 2004. aasta ringkirjas juba 2003. aasta jaanuaris vastu võetud aluspõhimõtetele. (50) Esitatud kriteeriumide rakendamisel tekkinud raskuseid käsitleti vastastikuse eksperdihinnangu abil, mis keskendus peadirektorite võimalike reservatsioonide analüüsile ning käsitles peamiselt järgmisi aspekte:






  a) | reservatsioonide ulatus, olulisus ja järjepidevus; (51) |
| --- | --- | --- |

1.62.

Käsitlemaks süsteemides esinevate puuduste olulisust ning ka seda, kas need puudused mõjutavad peadirektori otsust süsteemi kohta piisava kindluse saamisel, viidatakse 2004. aasta ringkirjas juba 2003. aasta jaanuaris vastu võetud aluspõhimõtetele. (50) Esitatud kriteeriumide rakendamisel tekkinud raskuseid käsitleti vastastikuse eksperdihinnangu abil, mis keskendus peadirektorite võimalike reservatsioonide analüüsile ning käsitles peamiselt järgmisi aspekte:

50

a)

reservatsioonide ulatus, olulisus ja järjepidevus; (51)

51

| b) | reservatsioonide mõju piisava kindluse saamisele; |
| --- | --- |

b)

reservatsioonide mõju piisava kindluse saamisele;

| c) | reservatsioonide ülekandmised järgmisesse aastasse ja kavandatud meetmed. |
| --- | --- |

c)

reservatsioonide ülekandmised järgmisesse aastasse ja kavandatud meetmed.

| 1.63. | Kontrollikoda märgib, et teatav edasiminek on toimunud; reservatsioonid on varasemast täpsemad ja nende seos oluliste puudustega selgem. Ühiseid olulisuse künniseid ei oldud aga siiski veel eelarve valdkondade kaupa kehtestatud, võttes arvesse asjassepuutuvate tegevuste iseloomu ja konkreetse valdkonna lubatavat riskitaset. (52) Lisaks tuleb suuniseid, mille ülesanne on süsteemis esinevate oluliste puuduste ja nende potentsiaalse majandusliku mõju määratlemine, täiendavalt täpsustada tagamaks, et peadirektorid tõlgendaksid neid ühtsel ja järjepideval viisil. |
| --- | --- |

1.63.

Kontrollikoda märgib, et teatav edasiminek on toimunud; reservatsioonid on varasemast täpsemad ja nende seos oluliste puudustega selgem. Ühiseid olulisuse künniseid ei oldud aga siiski veel eelarve valdkondade kaupa kehtestatud, võttes arvesse asjassepuutuvate tegevuste iseloomu ja konkreetse valdkonna lubatavat riskitaset. (52) Lisaks tuleb suuniseid, mille ülesanne on süsteemis esinevate oluliste puuduste ja nende potentsiaalse majandusliku mõju määratlemine, täiendavalt täpsustada tagamaks, et peadirektorid tõlgendaksid neid ühtsel ja järjepideval viisil.

52

| 1.62–1.63. | Komisjon on asunud võimalikke reservatsioone käsitlevate võrdlushinnangute alusel uurima, kas on võimalik olla paindlikum olulisuse piirmäära kindlaksmääramisel sõltuvalt haldusvaldkonnast. Nagu märgitakse aruandes, milles hinnatakse komisjoni talituste sisekontrollisüsteemi lahknevust kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 toodud kontrollimise põhimõtetest, on tavaline, et kindlaks tehtud vigade esinemissagedus muutub sõltuvalt programmide iseloomust ja kestusest. See töö on üks kokkuvõtlikus aruandes soovitatud meetmetest (meede 8).
  2005. aasta tegevusaruannetega seoses uurib komisjon võimalust töötada välja ühtne meetod, mis võimaldaks määrata puuduste s.h süsteemiga seotud puuduste olulisust (vt 2004. aasta kokkuvõtlikku aruannet), et hinnata ühtsemalt nende mõju piisavale kindlustundele jagatud juhtimisega valdkondades ning teadusuuringute ja sisepoliitika valdkondades. |
| --- | --- |

1.62–1.63.

Komisjon on asunud võimalikke reservatsioone käsitlevate võrdlushinnangute alusel uurima, kas on võimalik olla paindlikum olulisuse piirmäära kindlaksmääramisel sõltuvalt haldusvaldkonnast. Nagu märgitakse aruandes, milles hinnatakse komisjoni talituste sisekontrollisüsteemi lahknevust kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 toodud kontrollimise põhimõtetest, on tavaline, et kindlaks tehtud vigade esinemissagedus muutub sõltuvalt programmide iseloomust ja kestusest. See töö on üks kokkuvõtlikus aruandes soovitatud meetmetest (meede 8).

2005. aasta tegevusaruannetega seoses uurib komisjon võimalust töötada välja ühtne meetod, mis võimaldaks määrata puuduste s.h süsteemiga seotud puuduste olulisust (vt 2004. aasta kokkuvõtlikku aruannet), et hinnata ühtsemalt nende mõju piisavale kindlustundele jagatud juhtimisega valdkondades ning teadusuuringute ja sisepoliitika valdkondades.

Peadirektorite avaldused

| 1.64. | Peadirektorid kinnitavad aasta tegevusaruannete juurde lisatud avaldustes, et nende talitustes läbi viidud sisekontrollid annavad piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Peadirektorid esitavad oma reservatsioonid, kui sisekontrollis esineb olulisi puudusi või eeskirjade eiramisi. Iga-aastaste tegevusaruannete koostamise juhistes ja volitatud eelarvevahendite käsutajate põhikirjas on öeldud, et reservatsioonid ei tohi vähendada avalduste sisu ning et äärmuslikel juhtudel (53) ei pruugi peadirektor olla suuteline andma nõutavat kinnitust. Puuduste parandamiseks tuleks koostada tegevuskavad, mis sisaldavad ka nende rakendamise tähtaegu. |
| --- | --- |

1.64.

Peadirektorid kinnitavad aasta tegevusaruannete juurde lisatud avaldustes, et nende talitustes läbi viidud sisekontrollid annavad piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Peadirektorid esitavad oma reservatsioonid, kui sisekontrollis esineb olulisi puudusi või eeskirjade eiramisi. Iga-aastaste tegevusaruannete koostamise juhistes ja volitatud eelarvevahendite käsutajate põhikirjas on öeldud, et reservatsioonid ei tohi vähendada avalduste sisu ning et äärmuslikel juhtudel (53) ei pruugi peadirektor olla suuteline andma nõutavat kinnitust. Puuduste parandamiseks tuleks koostada tegevuskavad, mis sisaldavad ka nende rakendamise tähtaegu.

53

| 1.65. | Peadirektorite avalduste läbivaatamine andis kontrollikojale kinnitust selle kohta, et olulisuse kriteeriume rakendatakse ebaühtlaselt ning komisjoni talitustel on raskusi kriteeriumide kasutamisega reservatsioonide vormistamisel, eriti süsteemis esinevate puuduste osas (vt punkt 1.63). Näiteks ei ole teatud peadirektoraadid asjakohaselt selgitanud kriteeriumide valikut ja/või piisavalt kvantifitseerinud finantsmõju. (54) |
| --- | --- |

1.65.

Peadirektorite avalduste läbivaatamine andis kontrollikojale kinnitust selle kohta, et olulisuse kriteeriume rakendatakse ebaühtlaselt ning komisjoni talitustel on raskusi kriteeriumide kasutamisega reservatsioonide vormistamisel, eriti süsteemis esinevate puuduste osas (vt punkt 1.63). Näiteks ei ole teatud peadirektoraadid asjakohaselt selgitanud kriteeriumide valikut ja/või piisavalt kvantifitseerinud finantsmõju. (54)

54

| 1.65. | Komisjon märgib, et kontrollikoda tunnistab ka ise punktis 1.63 üldisi edusamme, mis on tehtud reservatsioonide sõnastamisel peadirektorite kinnitavate avalduste puhul. Nimetatud teema on keeruline ning komisjonis alles hiljuti kasutusele võetud.
  2004. aasta tegevusaruannete kokkuvõtte 6. eesmärgis märgitakse, et jätkub ühtse meetodi väljatöötamine, mille abil soovitakse välja selgitada puuduste olulisust, sh süsteemiga seotud puuduste olulisust, mis mõjutavad omavahel seotud valdkondade peadirektoraatide peadirektorite kinnitavat avaldust.
  Teatavad erinevused olulisuse hindamisel on siiski vältimatud, võttes arvesse iga tegevusvaldkonna eripära ja erinevat tausta ning komisjonis reformi raames sisseviidud detsentraliseeritud juhtimist ja sellest lähtuvat aruannete esitamist.
  Avaldused on asjaomaste tegevusaruannete lahutamatud lisad. Nendes antakse lisaselgitusi. |
| --- | --- |

1.65.

Komisjon märgib, et kontrollikoda tunnistab ka ise punktis 1.63 üldisi edusamme, mis on tehtud reservatsioonide sõnastamisel peadirektorite kinnitavate avalduste puhul. Nimetatud teema on keeruline ning komisjonis alles hiljuti kasutusele võetud.

2004. aasta tegevusaruannete kokkuvõtte 6. eesmärgis märgitakse, et jätkub ühtse meetodi väljatöötamine, mille abil soovitakse välja selgitada puuduste olulisust, sh süsteemiga seotud puuduste olulisust, mis mõjutavad omavahel seotud valdkondade peadirektoraatide peadirektorite kinnitavat avaldust.

Teatavad erinevused olulisuse hindamisel on siiski vältimatud, võttes arvesse iga tegevusvaldkonna eripära ja erinevat tausta ning komisjonis reformi raames sisseviidud detsentraliseeritud juhtimist ja sellest lähtuvat aruannete esitamist.

Avaldused on asjaomaste tegevusaruannete lahutamatud lisad. Nendes antakse lisaselgitusi.

| 1.66. | Kõigi peadirektorite väitel on nad saanud piisava kinnituse selle kohta, et neile eraldatud ressursse kasutati konkreetsetel eesmärkidel ning et nende kehtestatud sisekontrollid tagasid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. 40 avaldusest 18 sisaldavad reservatsioone. |
| --- | --- |

1.66.

Kõigi peadirektorite väitel on nad saanud piisava kinnituse selle kohta, et neile eraldatud ressursse kasutati konkreetsetel eesmärkidel ning et nende kehtestatud sisekontrollid tagasid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. 40 avaldusest 18 sisaldavad reservatsioone.

| 1.66. | Reservatsioonide mõju kindlustundele saab kogemuse suurenedes üha paremini hinnata. Peadirektorid ja talituste juhid on sageli täpsustavates selgitustes kirjeldanud, kuidas reservatsioonid mõjutavad piisava kindluse tagamist ressursside kasutamise ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse puhul. Nad kõik kinnitasid, et nad on piisava kindlustunde saanud. |
| --- | --- |

1.66.

Reservatsioonide mõju kindlustundele saab kogemuse suurenedes üha paremini hinnata. Peadirektorid ja talituste juhid on sageli täpsustavates selgitustes kirjeldanud, kuidas reservatsioonid mõjutavad piisava kindluse tagamist ressursside kasutamise ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse puhul. Nad kõik kinnitasid, et nad on piisava kindlustunde saanud.

| 1.67. | Peamised reservatsioonid on näidatud
  tabelis 1.2
  . Enamus (26) 2004. aastal esitatud 32 reservatsioonist puudutab juba 2003. aastal esile toodud puudusi. See kinnitab asjaolu, et enamikku leitud puudustest on võimalik kõrvaldada ainult keskpika perioodi jooksul (vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.67). Reservatsioonide arvu vähenemine 49lt 2003. aastal 32le (55) 2004. aastal on peamiselt tingitud sellest, et peadirektorid parandasid avalduste esitusviisi, pöörates rohkem tähelepanu puudustele, mis kujutavad endast olulisi riske raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele. |
| --- | --- |

1.67.

Peamised reservatsioonid on näidatud
  tabelis 1.2
  . Enamus (26) 2004. aastal esitatud 32 reservatsioonist puudutab juba 2003. aastal esile toodud puudusi. See kinnitab asjaolu, et enamikku leitud puudustest on võimalik kõrvaldada ainult keskpika perioodi jooksul (vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.67). Reservatsioonide arvu vähenemine 49lt 2003. aastal 32le (55) 2004. aastal on peamiselt tingitud sellest, et peadirektorid parandasid avalduste esitusviisi, pöörates rohkem tähelepanu puudustele, mis kujutavad endast olulisi riske raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele.

tabelis 1.2

55

| 1.67. | Komisjon püüab parandada avalduste sisu ja nende aluseks olevate standardite järgimise järelevalvet. Seeläbi püüab komisjon muuta avaldused tõhusaks juhtimisvahendiks ja usaldusväärseks näitajaks, mis peegeldab saavutatud tulemusi ja riskijuhtimisstrateegiat. Eesmärk on, et kontrollikoda saaks kasutada kõnealuseid avaldusi vajaliku kindlustunde saamiseks.
  Komisjon võtab arvesse kontrollikoja märkused, mis on seotud reservatsioonide mõju ja ulatusega (vt tabel 1.2 ja punkt 1.49) ning jätkab andmete täiustamist, et kontrollikoda saaks neid oma kinnitava avalduse koostamisel tõhusamalt arvesse võtta. |
| --- | --- |

1.67.

Komisjon püüab parandada avalduste sisu ja nende aluseks olevate standardite järgimise järelevalvet. Seeläbi püüab komisjon muuta avaldused tõhusaks juhtimisvahendiks ja usaldusväärseks näitajaks, mis peegeldab saavutatud tulemusi ja riskijuhtimisstrateegiat. Eesmärk on, et kontrollikoda saaks kasutada kõnealuseid avaldusi vajaliku kindlustunde saamiseks.

Komisjon võtab arvesse kontrollikoja märkused, mis on seotud reservatsioonide mõju ja ulatusega (vt tabel 1.2 ja punkt 1.49) ning jätkab andmete täiustamist, et kontrollikoda saaks neid oma kinnitava avalduse koostamisel tõhusamalt arvesse võtta.

| 1.68. | Tänu paranenud olukorrale (vt punktid 1.60 ja 1.63) oli reservatsioonide ühine mõju avaldustes antud kinnituse osas üldiselt täpsemini määratletud kui 2003. eelarveaastal. Siiski ei ole mõne peadirektoraadi esitatud reservatsioonide maht alati ühilduv või piisavalt õigustatud nendes avaldustes väljendatud kinnituse osas (vt
  tabel 1.2
  ja punktid 4.27–4.32, 4.62 ja 5.42). |
| --- | --- |

1.68.

Tänu paranenud olukorrale (vt punktid 1.60 ja 1.63) oli reservatsioonide ühine mõju avaldustes antud kinnituse osas üldiselt täpsemini määratletud kui 2003. eelarveaastal. Siiski ei ole mõne peadirektoraadi esitatud reservatsioonide maht alati ühilduv või piisavalt õigustatud nendes avaldustes väljendatud kinnituse osas (vt
  tabel 1.2
  ja punktid 4.27–4.32, 4.62 ja 5.42).

tabel 1.2

| 1.68. | Komisjon võtab arvesse, et kõik volitatud eelarvevahendite käsutajad olid võimelised tagama piisava kindlustunde. |
| --- | --- |

1.68.

Komisjon võtab arvesse, et kõik volitatud eelarvevahendite käsutajad olid võimelised tagama piisava kindlustunde.

| 1.69. | Kontrollikoja töö näitab, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid mitmetes finantsperspektiivi valdkondades pole veel jõudnud rahuldavale tasemele ning nende tugevdamiseks on vaja teha lisajõupingutusi. Seega oleks tulnud kaasata peadirektorite avaldustesse ka mõned kontrollikoja poolt auditite käigus esile tõstetud puudused (vt
  tabel 1.2
  ning punktid 4.58, 5.46, 6.39 ja 7.37). |
| --- | --- |

1.69.

Kontrollikoja töö näitab, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid mitmetes finantsperspektiivi valdkondades pole veel jõudnud rahuldavale tasemele ning nende tugevdamiseks on vaja teha lisajõupingutusi. Seega oleks tulnud kaasata peadirektorite avaldustesse ka mõned kontrollikoja poolt auditite käigus esile tõstetud puudused (vt
  tabel 1.2
  ning punktid 4.58, 5.46, 6.39 ja 7.37).

tabel 1.2

| 1.69. | Vt vastuseid punktidele 1.49, 4.58, 5.45, 6.39 ja 7.37.
  Peadirektorite kindlustunne konkreetse aasta tehingute kohta ei põhine mitte ainult konkreetsel aastal korraldatud auditi tulemusel, vaid ka varasematel aastatel saavutatud kindlustundel, mis põhineb auditite strateegia alusel korraldatud audititulemustel ning liikmesriikide edastatud audititulemustel. |
| --- | --- |

1.69.

Vt vastuseid punktidele 1.49, 4.58, 5.45, 6.39 ja 7.37.

Peadirektorite kindlustunne konkreetse aasta tehingute kohta ei põhine mitte ainult konkreetsel aastal korraldatud auditi tulemusel, vaid ka varasematel aastatel saavutatud kindlustundel, mis põhineb auditite strateegia alusel korraldatud audititulemustel ning liikmesriikide edastatud audititulemustel.

| 1.70. | Aastased tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused olid tõhusamate suuniste ja vastastikuse eksperdihinnangu tõttu võrreldes eelmiste aastatega paranenud. Vaatamata sellele leiab kontrollikoda, et neid on võimalik kindluse saamiseks kasutada vaid piiratud ulatuses, kuna mõne metoodikapõhimõtte ühtne rakendamine on olnud keeruline. |
| --- | --- |

1.70.

Aastased tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused olid tõhusamate suuniste ja vastastikuse eksperdihinnangu tõttu võrreldes eelmiste aastatega paranenud. Vaatamata sellele leiab kontrollikoda, et neid on võimalik kindluse saamiseks kasutada vaid piiratud ulatuses, kuna mõne metoodikapõhimõtte ühtne rakendamine on olnud keeruline.

| 1.70. | Komisjon on arvamusel, et aasta tegevusaruanded ja avaldused annavad juba praegu ja tulevikus veelgi enam tugeva kindlustunde ja on tõhusad juhtimisvahendid, eriti avastatud puuduste tõhusaks kõrvaldamiseks. Komisjon arvab, et 2004. aastal on nimetatud aruannete ja seal sõnastatud avalduste kvaliteet märgatavalt paranenud. Vt ka vastust punktile 1.49.
  Nagu kokkuvõtlikus aruandes märgitud, jätkab komisjon tööd ühtsuse suurendamiseks komisjoni kehtestatud suuniste rakendamisel oma talitustes. Ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava (KOM(2005) 252/4, 15. juuni 2005) ja sellega seotud kohustus, mille on võtnud kõik asjaomased finantsvahendite käsutajad, tagab kontrollikojale kindlama toetuspunkti piisava kindlustunde hindamisel. |
| --- | --- |

1.70.

Komisjon on arvamusel, et aasta tegevusaruanded ja avaldused annavad juba praegu ja tulevikus veelgi enam tugeva kindlustunde ja on tõhusad juhtimisvahendid, eriti avastatud puuduste tõhusaks kõrvaldamiseks. Komisjon arvab, et 2004. aastal on nimetatud aruannete ja seal sõnastatud avalduste kvaliteet märgatavalt paranenud. Vt ka vastust punktile 1.49.

Nagu kokkuvõtlikus aruandes märgitud, jätkab komisjon tööd ühtsuse suurendamiseks komisjoni kehtestatud suuniste rakendamisel oma talitustes. Ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava (KOM(2005) 252/4, 15. juuni 2005) ja sellega seotud kohustus, mille on võtnud kõik asjaomased finantsvahendite käsutajad, tagab kontrollikojale kindlama toetuspunkti piisava kindlustunde hindamisel.

Edusammud sisekontrollisüsteemi tugevdamisel

Sisekontrolli olukorra ülevaade

| 1.71. | Eelarve peadirektoraat esitas juba teist aastat aruande, milles antakse ülevaade sisekontrolli olukorrast komisjoni peadirektoraatides ja talitustes 2004. aastal. (56) Aruandes hinnatakse sisekontrolli rakendamise märkimisväärset edenemist pärast 2000. aasta märtsis koostatud valge raamatu avaldamist. Samuti leitakse, et baasnõuete järgimiselt sisekontrolli tõhususele üleminekuks on vaja täiendavaid jõupingutusi. Aruandes määratletud valdkonnad on: peadirektoraatide sisekontrolli tõhususe järelevalve tugevdamine, finantsjuhtimise järelevalve menetluste tõhustamine, riskijuhtimise tugevdamine, madala maksumusega lepingute ja toetuste läbivaatamine ja lihtsustamine ning ühtse sisekontrolliraamistiku loomine. Kontrollikoda leiab, et nimetatud komisjoni sisekontrollisüsteemi ülevaade annab tasakaalustatud käsitluse tehtud edusammudest ja parandamist vajavatest valdkondadest. |
| --- | --- |

1.71.

Eelarve peadirektoraat esitas juba teist aastat aruande, milles antakse ülevaade sisekontrolli olukorrast komisjoni peadirektoraatides ja talitustes 2004. aastal. (56) Aruandes hinnatakse sisekontrolli rakendamise märkimisväärset edenemist pärast 2000. aasta märtsis koostatud valge raamatu avaldamist. Samuti leitakse, et baasnõuete järgimiselt sisekontrolli tõhususele üleminekuks on vaja täiendavaid jõupingutusi. Aruandes määratletud valdkonnad on: peadirektoraatide sisekontrolli tõhususe järelevalve tugevdamine, finantsjuhtimise järelevalve menetluste tõhustamine, riskijuhtimise tugevdamine, madala maksumusega lepingute ja toetuste läbivaatamine ja lihtsustamine ning ühtse sisekontrolliraamistiku loomine. Kontrollikoda leiab, et nimetatud komisjoni sisekontrollisüsteemi ülevaade annab tasakaalustatud käsitluse tehtud edusammudest ja parandamist vajavatest valdkondadest.

56

Tegevuskavad

Rakendamise üldine olukord

| 1.72. | Kontrollikoda uuris, kuidas rakendatakse 2003. aasta kokkuvõtvale aruandele lisatud konsolideeritud tegevuskavas ettenähtud seaduslikkuse ja korrektsusega otseselt seotud meetmeid (57) ning 2003. eelarveaasta aastaaruande tabelis 1.3 toodud horisontaalseid meetmeid, mida kokkuvõttes ei käsitleta. (58) |
| --- | --- |

1.72.

Kontrollikoda uuris, kuidas rakendatakse 2003. aasta kokkuvõtvale aruandele lisatud konsolideeritud tegevuskavas ettenähtud seaduslikkuse ja korrektsusega otseselt seotud meetmeid (57) ning 2003. eelarveaasta aastaaruande tabelis 1.3 toodud horisontaalseid meetmeid, mida kokkuvõttes ei käsitleta. (58)

57

58

| 1.73. | Horisontaalsete tegevuskavade (nagu ka konkreetsete tegevuskavade ja auditisoovituste) rakendamise järelevalve on komisjoni töökeskkonnaga ühildatud rahuldaval viisil, eelkõige peadirektoraatide tegevuspõhise juhtimise kaudu (iga-aastased juhtimiskavad ja iga-aastased tegevusaruanded). |
| --- | --- |

1.73.

Horisontaalsete tegevuskavade (nagu ka konkreetsete tegevuskavade ja auditisoovituste) rakendamise järelevalve on komisjoni töökeskkonnaga ühildatud rahuldaval viisil, eelkõige peadirektoraatide tegevuspõhise juhtimise kaudu (iga-aastased juhtimiskavad ja iga-aastased tegevusaruanded).

| 1.74. | Tabel 1.3
  annab ülevaate kontrollikoja poolt kontrollitud 19 meetme rakendamise olukorrast. Eelarveaasta lõpus tuleb teha täiendavaid jõupingutusi kuue põhimõtteliselt juba lõpuleviidud meetme osas, et saavutada püstitatud eesmärk või teha teatud parandusi. (59) 2004. aasta lõpus oli viie meetme rakendamine ikka veel pooleli. (60) |
| --- | --- |

1.74.

Tabel 1.3
  annab ülevaate kontrollikoja poolt kontrollitud 19 meetme rakendamise olukorrast. Eelarveaasta lõpus tuleb teha täiendavaid jõupingutusi kuue põhimõtteliselt juba lõpuleviidud meetme osas, et saavutada püstitatud eesmärk või teha teatud parandusi. (59) 2004. aasta lõpus oli viie meetme rakendamine ikka veel pooleli. (60)

Tabel 1.3

59

60

| 1.74. | Komisjon on arvamusel, et suurem osa kontrollikoja nimetatud meetmetest on juba lõpule viidud. Järelevalve veel lõpetamata meetmete üle lülitati 2004. aasta kokkuvõtliku aruande mitmeaastaste eesmärkide hulka, mis on seotud juhtimise kvaliteeti käsitlevate valdkondadevaheliste oluliste küsimustega. |
| --- | --- |

1.74.

Komisjon on arvamusel, et suurem osa kontrollikoja nimetatud meetmetest on juba lõpule viidud. Järelevalve veel lõpetamata meetmete üle lülitati 2004. aasta kokkuvõtliku aruande mitmeaastaste eesmärkide hulka, mis on seotud juhtimise kvaliteeti käsitlevate valdkondadevaheliste oluliste küsimustega.

Siseauditi tõhustamine

| 1.75. | Vastavalt valge raamatu meetmele 87 peab siseauditi talitus kontrollima komisjoni sisekontrollisüsteemis tehtud parandusi ja viima läbi põhjaliku juhtimis- ja kontrollisüsteemide auditi kõikides peadirektoraatides. Selle meetmega seotud tööd teostati suuremas osas kaheaastase perioodi vältel. Erinevates aruannetes (61) esitatud auditileiud (tugevused ja saavutused, aga ka parandamist vajavad valdkonnad) on tasakaalustatud ja kinnitavad üldjoontes kontrollikoja auditileide. |
| --- | --- |

1.75.

Vastavalt valge raamatu meetmele 87 peab siseauditi talitus kontrollima komisjoni sisekontrollisüsteemis tehtud parandusi ja viima läbi põhjaliku juhtimis- ja kontrollisüsteemide auditi kõikides peadirektoraatides. Selle meetmega seotud tööd teostati suuremas osas kaheaastase perioodi vältel. Erinevates aruannetes (61) esitatud auditileiud (tugevused ja saavutused, aga ka parandamist vajavad valdkonnad) on tasakaalustatud ja kinnitavad üldjoontes kontrollikoja auditileide.

61

| 1.76. | Siseauditi talituse ja kõikides peadirektoraatides 2004. aasta veebruaris (62) loodud siseauditi suutlikkust hindavate üksuste vahelise suhtluse parandamiseks kohustas komisjon viimaseid oma lõpparuandeid regulaarselt siseauditi talitusele saatma ja nõudis neilt oma põhileidude kohta kaks korda aastas aruannete esitamist. Lisaks tehakse jõupingutusi, et kooskõlastada tööprogramme ning ühtlustada auditimeetodeid ja aruandlusstruktuure. Esimesed ühised auditid toimusid 2004. aastal. Kontrollikoda leiab, et võetud meetmed peaksid kaasa aitama komisjoni siseauditi funktsiooni tugevdamisele. |
| --- | --- |

1.76.

Siseauditi talituse ja kõikides peadirektoraatides 2004. aasta veebruaris (62) loodud siseauditi suutlikkust hindavate üksuste vahelise suhtluse parandamiseks kohustas komisjon viimaseid oma lõpparuandeid regulaarselt siseauditi talitusele saatma ja nõudis neilt oma põhileidude kohta kaks korda aastas aruannete esitamist. Lisaks tehakse jõupingutusi, et kooskõlastada tööprogramme ning ühtlustada auditimeetodeid ja aruandlusstruktuure. Esimesed ühised auditid toimusid 2004. aastal. Kontrollikoda leiab, et võetud meetmed peaksid kaasa aitama komisjoni siseauditi funktsiooni tugevdamisele.

62

Tabel 1.3 — Kontrollikoja analüüs pooleliolevate peamiste horisontaalmeetmete kohta seisuga 31. detsember 2004

| Valdkond | Meede | Meetme iseloom | Tegevuskava alus | Hinnang/vajalikud meetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| VÄLISTEGEVUS | “Sisekontroll delegatsioonides” | Sisekontroll | 2002. aasta kokkuvõte (5.4.1) | Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

  Järgnevatel aastatel tuleb teha täiendavaid parandusi delegatsioonide sisekontrollisüsteemide tõhususe ja nõuete järgimise tugevdamiseks (vt punkti 7.41 alapunkt c). |
| “Üleandmisprotsessi hindamine” | Valdkondadevahelised poliitilised küsimused | 2001. aasta kokkuvõte (2) | Lõpetamata meede

  Järgnevatel aastatel tuleb teostada järelkontrolli (vt punktid 7.48–7.51). |
| JAGATUD HALDUS (STRUKTUURIMEETMED) | “Haldus koostöös liikmesriikidega” | Finantsjuhtimine | 2002. aasta kokkuvõte (5.3.3A) | Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

  2005. aastal tuleb teostada järelkontroll, et paremini selgitada liikmesriikide ja komisjoni vastutusvaldkondi erinevates juhtimisvaldkondades (vt punkt 5.7). |
| “Audit liikmesriikidega koostöös toimuva halduse puhul” | Audit | 2002. aasta kokkuvõte (5.3.3B) | Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

  Ühtse auditimudeli käsitust ja metoodikat tuleb tugevdada aastatel 2005 ja 2006 (vt punkt 5.54). |
| SISEPOLIITIKA (KAASA ARVATUD TEADUSUURINGUD) | “Kaasfinantseerimine” | Finantsjuhtimine | 2002. aasta kokkuvõte (5.3.4) | Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

  Finantsmäärusesse tuleb lisada forfaiting-rahastamise käsitus teatud kulukategooriate puhul (vt punkt 6.47). |
| SISEKONTROLLI HORISONTAALSED ASPEKTID | “Aasta tegevusaruannete metoodika” | Aasta tegevusaruannete metoodika | 2002. aasta kokkuvõte (4.4) | Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

  Täiendavaid jõupingutusi vajatakse järgnevate küsimuste osas: olulisus (vt punkt 1.63), reservatsioonide ühine mõju avaldustes antud kinnituse osas (vt punkt 1.68) ja indikaatorid (vt punkt 1.61). |
| “Juhtimisriskide hindamine” | Tegevuspõhine juhtimine/strateegiline planeerimine ja programmitöö | 2002. aasta kokkuvõte (3.3.2) | Lõpetamata meede

  Järgnevatel aastatel vajatakse täiendavaid jõupingutusi (vt punktid 1.78–1.79). |
| RAAMATUPIDAMISE JA IT-SÜSTEEMIDE HORISONTAALSED ASPEKTID | “Koostalitlusvõime” | Reformi elluviimine | 2001. aasta kokkuvõte (7) | Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

  Järgnevatel aastatel vajatakse täiendavaid jõupingutusi (äsjaloodud informaatika peadirektoraadis). |
| “Sissenõudmine” | Finantsjuhtimine | 2002. aasta kokkuvõte (5.3.2A) | Lõpetamata meede

  Spetsiaalsete sissenõuete tulemusindikaatorite esitamine, mis ei ole veel kohustuslikuks tehtud (vt punkt 1.61). |
| “Raamatupidamisraamistik” | Finantsjuhtimine | 2002. aasta kokkuvõte (5.3.7) | Lõpetamata meede

  Vajatakse täiendavaid jõupingutusi (vt punktid 1.21–1.45). |
| “Juriidiliste isikute andmebaasi ja lepingute andmebaasi koostamine” | II peatükk “Teenindusel põhinev kultuur” ja V peatükk “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll” | Valge raamat (11 ja 74) | Lõpetamata meede

  Vajatakse täiendavaid jõupingutusi (vt punktid 1.21–1.45). |

Valdkond

Meede

Meetme iseloom

Tegevuskava alus

Hinnang/vajalikud meetmed

VÄLISTEGEVUS

“Sisekontroll delegatsioonides”

Sisekontroll

2002. aasta kokkuvõte (5.4.1)

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Järgnevatel aastatel tuleb teha täiendavaid parandusi delegatsioonide sisekontrollisüsteemide tõhususe ja nõuete järgimise tugevdamiseks (vt punkti 7.41 alapunkt c).

“Üleandmisprotsessi hindamine”

Valdkondadevahelised poliitilised küsimused

2001. aasta kokkuvõte (2)

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Järgnevatel aastatel tuleb teostada järelkontrolli (vt punktid 7.48–7.51).

JAGATUD HALDUS (STRUKTUURIMEETMED)

“Haldus koostöös liikmesriikidega”

Finantsjuhtimine

2002. aasta kokkuvõte (5.3.3A)

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

2005. aastal tuleb teostada järelkontroll, et paremini selgitada liikmesriikide ja komisjoni vastutusvaldkondi erinevates juhtimisvaldkondades (vt punkt 5.7).

“Audit liikmesriikidega koostöös toimuva halduse puhul”

Audit

2002. aasta kokkuvõte (5.3.3B)

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Ühtse auditimudeli käsitust ja metoodikat tuleb tugevdada aastatel 2005 ja 2006 (vt punkt 5.54).

SISEPOLIITIKA (KAASA ARVATUD TEADUSUURINGUD)

“Kaasfinantseerimine”

Finantsjuhtimine

2002. aasta kokkuvõte (5.3.4)

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Finantsmäärusesse tuleb lisada forfaiting-rahastamise käsitus teatud kulukategooriate puhul (vt punkt 6.47).

SISEKONTROLLI HORISONTAALSED ASPEKTID

“Aasta tegevusaruannete metoodika”

Aasta tegevusaruannete metoodika

2002. aasta kokkuvõte (4.4)

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Täiendavaid jõupingutusi vajatakse järgnevate küsimuste osas: olulisus (vt punkt 1.63), reservatsioonide ühine mõju avaldustes antud kinnituse osas (vt punkt 1.68) ja indikaatorid (vt punkt 1.61).

“Juhtimisriskide hindamine”

Tegevuspõhine juhtimine/strateegiline planeerimine ja programmitöö

2002. aasta kokkuvõte (3.3.2)

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Järgnevatel aastatel vajatakse täiendavaid jõupingutusi (vt punktid 1.78–1.79).

RAAMATUPIDAMISE JA IT-SÜSTEEMIDE HORISONTAALSED ASPEKTID

“Koostalitlusvõime”

Reformi elluviimine

2001. aasta kokkuvõte (7)

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Lõpetatud meede/rakendamine pooleli – paranduste tegemine võimalik

Järgnevatel aastatel vajatakse täiendavaid jõupingutusi (äsjaloodud informaatika peadirektoraadis).

“Sissenõudmine”

Finantsjuhtimine

2002. aasta kokkuvõte (5.3.2A)

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Spetsiaalsete sissenõuete tulemusindikaatorite esitamine, mis ei ole veel kohustuslikuks tehtud (vt punkt 1.61).

“Raamatupidamisraamistik”

Finantsjuhtimine

2002. aasta kokkuvõte (5.3.7)

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Vajatakse täiendavaid jõupingutusi (vt punktid 1.21–1.45).

“Juriidiliste isikute andmebaasi ja lepingute andmebaasi koostamine”

II peatükk “Teenindusel põhinev kultuur” ja V peatükk “Audit, finantsjuhtimine ja kontroll”

Valge raamat (11 ja 74)

Lõpetamata meede

Lõpetamata meede

Vajatakse täiendavaid jõupingutusi (vt punktid 1.21–1.45).

| 1.77. | Lisaks kutsub kontrollikoda komisjoni üles kaaluma võimalust tagada siseauditi talituse ja siseauditi suutlikkust hindavate üksuste vaheline sünergia, rakendades komisjoni siseauditis loogilise kontrolliahela struktuuri, (63) et siseauditi talitusel oleks võimalik arvesse võtta siseauditi suutlikkust hindavate üksuste poolt tehtud tööd. |
| --- | --- |

1.77.

Lisaks kutsub kontrollikoda komisjoni üles kaaluma võimalust tagada siseauditi talituse ja siseauditi suutlikkust hindavate üksuste vaheline sünergia, rakendades komisjoni siseauditis loogilise kontrolliahela struktuuri, (63) et siseauditi talitusel oleks võimalik arvesse võtta siseauditi suutlikkust hindavate üksuste poolt tehtud tööd.

63

| 1.77. | Komisjon nõustub kontrollikojaga, et komisjoni erinevate siseauditiüksuste koostööst tekkivat sünergiat peab võimalikult hästi ära kasutama.
  Komisjon tegutseb juba selles suunas: 2005. aasta kevadel võeti kasutusele selgem teabe edastus- ja aruandestruktuur ning ühtne aruandestruktuur, mis hõlmab ka auditi käigus tehtud märkuste ja soovituste hindamist. See on oluline samm sisekontrolli tõhustamisel komisjonis. Komisjoni sisekontrollitalituse (IAS) ja peadirektoraatide sisekontrollitalituste (IACs) tööprogramme on kattumiste vältimiseks kooskõlastatud ning auditiplaanide kooskõlastamist tõhustatakse programmi järgmiseks perioodiks. IAS ja IACs on juba korraldanud ka ühisauditeid.
  IAS alustas IACs töö kvaliteedi hindamist, viies 2005. aastal sisse enesehindamise menetluse. IASi vastav hinnang valmib 2006. aastaks. Eesmärk ei ole ainult peadirektoraatide siseauditite kvaliteedi tagamine, vaid ka luua objektiivsed tingimused, mille täitmisel saaksid teised audiitorid toetuda muudel tasanditel tehtud audititele. |
| --- | --- |

1.77.

Komisjon nõustub kontrollikojaga, et komisjoni erinevate siseauditiüksuste koostööst tekkivat sünergiat peab võimalikult hästi ära kasutama.

Komisjon tegutseb juba selles suunas: 2005. aasta kevadel võeti kasutusele selgem teabe edastus- ja aruandestruktuur ning ühtne aruandestruktuur, mis hõlmab ka auditi käigus tehtud märkuste ja soovituste hindamist. See on oluline samm sisekontrolli tõhustamisel komisjonis. Komisjoni sisekontrollitalituse (IAS) ja peadirektoraatide sisekontrollitalituste (IACs) tööprogramme on kattumiste vältimiseks kooskõlastatud ning auditiplaanide kooskõlastamist tõhustatakse programmi järgmiseks perioodiks. IAS ja IACs on juba korraldanud ka ühisauditeid.

IAS alustas IACs töö kvaliteedi hindamist, viies 2005. aastal sisse enesehindamise menetluse. IASi vastav hinnang valmib 2006. aastaks. Eesmärk ei ole ainult peadirektoraatide siseauditite kvaliteedi tagamine, vaid ka luua objektiivsed tingimused, mille täitmisel saaksid teised audiitorid toetuda muudel tasanditel tehtud audititele.

Riskide hindamine

| 1.78. | 2002. aasta kokkuvõtte meede 3.3.2 “Juhtimisriskide hindamine” sätestab, et riskijuhtimine muudetakse tulemus- ja strateegiliseks vahendiks, mille abil otsustatakse finants- ja inimressursside jaotamine komisjoni talitustes. Eelarve peadirektoraadi keskrahandustalitus käivitas sel eesmärgil seitsmes peadirektoraadis 2004. aastal pilootprojekti, testimaks riskijuhtimisraamistiku esialgset versiooni ja selle rakendamise käsiraamatut, ning koostas samal ajal tegevuskava ja seadis peamised eesmärgid 2005. aastaks. |
| --- | --- |

1.78.

2002. aasta kokkuvõtte meede 3.3.2 “Juhtimisriskide hindamine” sätestab, et riskijuhtimine muudetakse tulemus- ja strateegiliseks vahendiks, mille abil otsustatakse finants- ja inimressursside jaotamine komisjoni talitustes. Eelarve peadirektoraadi keskrahandustalitus käivitas sel eesmärgil seitsmes peadirektoraadis 2004. aastal pilootprojekti, testimaks riskijuhtimisraamistiku esialgset versiooni ja selle rakendamise käsiraamatut, ning koostas samal ajal tegevuskava ja seadis peamised eesmärgid 2005. aastaks.

| 1.79. | Vaatamata üldiselt positiivsele lõpptulemusele vajatakse täiendavaid jõupingutusi, et arendada riskianalüüsiks ja juhtimiseks vajalikke metoodilisi elemente ja vahendeid, mis moodustaksid kindla struktuuriga raamistiku, mida oleks võimalik tõhusalt rakendada kõikides komisjoni talitustes. Talitustevaheline juhtkomitee teostab järelkontrolli ühise raamistiku väljatöötamise üle. Komisjon peaks nimetatud raamistiku vastu võtma 2005. aasta teisel poolel ja kasutama seda 2006. aasta strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli ettevalmistamisel. Sel alusel peaks peadirektoraatidel olema võimalik vastavate iga-aastaste juhtimiskavade abil vähendada riske, mida peetakse lubamatuteks, kuid mida pole võimalik vältida ega üle kanda. |
| --- | --- |

1.79.

Vaatamata üldiselt positiivsele lõpptulemusele vajatakse täiendavaid jõupingutusi, et arendada riskianalüüsiks ja juhtimiseks vajalikke metoodilisi elemente ja vahendeid, mis moodustaksid kindla struktuuriga raamistiku, mida oleks võimalik tõhusalt rakendada kõikides komisjoni talitustes. Talitustevaheline juhtkomitee teostab järelkontrolli ühise raamistiku väljatöötamise üle. Komisjon peaks nimetatud raamistiku vastu võtma 2005. aasta teisel poolel ja kasutama seda 2006. aasta strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli ettevalmistamisel. Sel alusel peaks peadirektoraatidel olema võimalik vastavate iga-aastaste juhtimiskavade abil vähendada riske, mida peetakse lubamatuteks, kuid mida pole võimalik vältida ega üle kanda.

| 1.79. | Komisjon nõustub, et tulevikus on vaja teha täiendavaid jõupingutusi ja et kontrollikoja märkused kajastavad õiglaselt komisjoni tegevuskava. |
| --- | --- |

1.79.

Komisjon nõustub, et tulevikus on vaja teha täiendavaid jõupingutusi ja et kontrollikoja märkused kajastavad õiglaselt komisjoni tegevuskava.

Sisekontrollistandardid

| 1.80. | Kontrollikoda analüüsis sisekontrollistandardite (64) rakendamist komisjoni 14 peadirektoraadis. (65) Eesmärgiks polnud mitte ainult standardite rakendamise taseme, vaid ka nende toimimise tõhususe hindamine raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas (vt punktid 1.58 ja 1.71). |
| --- | --- |

1.80.

Kontrollikoda analüüsis sisekontrollistandardite (64) rakendamist komisjoni 14 peadirektoraadis. (65) Eesmärgiks polnud mitte ainult standardite rakendamise taseme, vaid ka nende toimimise tõhususe hindamine raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas (vt punktid 1.58 ja 1.71).

64

65

| 1.81. | Keskrahandustalituse esitatud suunised sisekontrollistandardite (baasnõuete) määratlemise kohta 2004. eelarveaastaks ei sisaldanud olulisi muudatusi võrreldes 2003. aastaga. (66) |
| --- | --- |

1.81.

Keskrahandustalituse esitatud suunised sisekontrollistandardite (baasnõuete) määratlemise kohta 2004. eelarveaastaks ei sisaldanud olulisi muudatusi võrreldes 2003. aastaga. (66)

66

| 1.82. | Ülevaatele komisjoni peadirektoraatide ja talituste sisekontrolli olukorrast 2004. aastal (vt punkt 1.71) lisatud isehindamiste kohaselt täidavad peadirektoraadid 2004. eelarveaastal 93 % keskrahandustalituse poolt määratletud baasnõuetest. Üldiselt kinnitab kontrollikoja analüüs seda seisukohta. Võttes arvesse, et baasnõuetesse ei tehtud olulisi muudatusi, leidis kontrollikoda, et sisekontrollistandardite järgimine on võrreldes 2003. aastaga (91 %) veidi paranenud. Kontrollikoja analüüs sisekontrollistandardite rakendamise kohta on toodud
  tabelis 1.4
  . |
| --- | --- |

1.82.

Ülevaatele komisjoni peadirektoraatide ja talituste sisekontrolli olukorrast 2004. aastal (vt punkt 1.71) lisatud isehindamiste kohaselt täidavad peadirektoraadid 2004. eelarveaastal 93 % keskrahandustalituse poolt määratletud baasnõuetest. Üldiselt kinnitab kontrollikoja analüüs seda seisukohta. Võttes arvesse, et baasnõuetesse ei tehtud olulisi muudatusi, leidis kontrollikoda, et sisekontrollistandardite järgimine on võrreldes 2003. aastaga (91 %) veidi paranenud. Kontrollikoja analüüs sisekontrollistandardite rakendamise kohta on toodud
  tabelis 1.4
  .

tabelis 1.4

Tabel 1.4 — Kontrollikoja analüüs sisekontrollistandardite (otsese seosega peamiste peadirektoraatide raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega) rakendamise kohta (olukord seisuga 31. detsember 2004)

| Peadirektoraat või osakond | Maksete assigneeringute tegemine 2004. aastal
  (miljonit eurot) | Standard 11
  “Riskianalüüs ja -juhtimine” | Standard 12
  “Adekvaatne juhtimisteave” | Standard 14
  “Väärnähtustest teatamine” | Standard 17
  “Järelevalve” | Standard 18
  “Erandite registreerimine” | Standard 20
  “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine” | Standard 21
  “Auditiaruanded” | Standard 22
  “Siseauditi läbiviimise suutlikkus” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| Rahandus ja haldus | 178 | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Põllumajandus ja maaelu areng | 47 345 | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 683 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eelarve | 1 420 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Majandus ja rahandus | 301 | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Humanitaarabi | 497 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Laienemine | 1 948 | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Tööhõive, sotsiaalküsimused ja võrdsed võimalused | 9 208 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 30 | B | B | B | A | A | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | B |
| Kalandus ja merendus | 784 | A | B | A | B | A | A | B | B | A | A | A | B | A | A | B | B |
| Infoühiskond ja meedia | 1 148 | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A |
| Regionaalpoliitika | 21 816 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Teadusuuringud | 2 448 | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat | 365 | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B |
| Hinnang:
  A: baasnõuded täidetud
  B: baasnõuded ebapiisavalt täidetud |

Peadirektoraat või osakond

Maksete assigneeringute tegemine 2004. aastal

(miljonit eurot)

Standard 11

“Riskianalüüs ja -juhtimine”

Standard 12

“Adekvaatne juhtimisteave”

Standard 14

“Väärnähtustest teatamine”

Standard 17

“Järelevalve”

Standard 18

“Erandite registreerimine”

Standard 20

“Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”

Standard 21

“Auditiaruanded”

Standard 22

“Siseauditi läbiviimise suutlikkus”

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Rahandus ja haldus

178

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Põllumajandus ja maaelu areng

47 345

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 683

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eelarve

1 420

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Majandus ja rahandus

301

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Humanitaarabi

497

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Laienemine

1 948

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja võrdsed võimalused

9 208

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

30

B

B

B

A

A

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

B

Kalandus ja merendus

784

A

B

A

B

A

A

B

B

A

A

A

B

A

A

B

B

Infoühiskond ja meedia

1 148

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

Regionaalpoliitika

21 816

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Teadusuuringud

2 448

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat

365

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

Hinnang:

A: baasnõuded täidetud

B: baasnõuded ebapiisavalt täidetud

| 1.83. | 2004. eelarveaasta sisekontrollisüsteemi hindamise suunised sisaldavad uuendusena peadirektoraatide hinnangut sisekontrollistandardite rakendamise tõhususe kohta. Kontrollikoja poolt teostatud aasta tegevusaruannete hindamine näitas siiski, et hinnangud on väga üldised ega võimalda süstemaatiliselt määratleda parandamist vajavaid valdkondi (vt punkt 1.58). Mitmed peadirektoraadid (67) ei hinnanud piisavalt oma sisekontrollisüsteemi tõhusust. Suurem osa piisava isehindamise teinud talitustest (68) märkis, et sisekontrollistandardite nr 11 “Riskianalüüs ja juhtimine” ja/või nr 17 “Järelevalve” tõhusaks toimimiseks tuleb teha täiendavaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

1.83.

2004. eelarveaasta sisekontrollisüsteemi hindamise suunised sisaldavad uuendusena peadirektoraatide hinnangut sisekontrollistandardite rakendamise tõhususe kohta. Kontrollikoja poolt teostatud aasta tegevusaruannete hindamine näitas siiski, et hinnangud on väga üldised ega võimalda süstemaatiliselt määratleda parandamist vajavaid valdkondi (vt punkt 1.58). Mitmed peadirektoraadid (67) ei hinnanud piisavalt oma sisekontrollisüsteemi tõhusust. Suurem osa piisava isehindamise teinud talitustest (68) märkis, et sisekontrollistandardite nr 11 “Riskianalüüs ja juhtimine” ja/või nr 17 “Järelevalve” tõhusaks toimimiseks tuleb teha täiendavaid jõupingutusi.

67

68

| 1.83. | Sisekontrolli standardid on peadirektoraatides sisse viidud järk-järgult alates reformi algusest. 2004. aastal pöörati erilist tähelepanu rakendamise tõhustamisele. Selles valdkonnas on juba palju ära tehtud, eriti kahe olulise standardi puhul, millest üks on seotud järelevalve ja teine riskijuhtimisega.
  Samas on tegemist jätkuva protsessiga ja komisjon tunnistab, et palju on veel teha. Nagu nähtub vastuses punktile 1.60, on 2004. aasta tegevusaruandeid käsitleva ringkirja kohaselt tegemist ühe olulise uuendusega. |
| --- | --- |

1.83.

Sisekontrolli standardid on peadirektoraatides sisse viidud järk-järgult alates reformi algusest. 2004. aastal pöörati erilist tähelepanu rakendamise tõhustamisele. Selles valdkonnas on juba palju ära tehtud, eriti kahe olulise standardi puhul, millest üks on seotud järelevalve ja teine riskijuhtimisega.

Samas on tegemist jätkuva protsessiga ja komisjon tunnistab, et palju on veel teha. Nagu nähtub vastuses punktile 1.60, on 2004. aasta tegevusaruandeid käsitleva ringkirja kohaselt tegemist ühe olulise uuendusega.

Ühenduse sisekontrolliraamistiku suunas

| 1.84. | Kontrollikoda tegi oma arvamuses nr 2/2004 ettepaneku ühenduse sisekontrolliraamistiku rakendamiseks eesmärgiga ühtlustada ja tugevdada juba olemasolevaid elemente ning lisada uusi aspekte kontrollide tõhususe ja mõjususe suurendamiseks (nii ELi asutustes kui liikmesriikides tuleks kõigil haldustasanditel rakendada ühtseid põhimõtteid, sisekontroll peaks andma piisava (mitte täieliku) kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, kontrollikulud peaksid olema vastavuses neist saadava rahalise ja poliitilise kasuga ja süsteemid peaksid põhinema loogilisel ahelal, milles kontrollide läbiviimine, dokumenteerimine ja aruandlus toimub vastavalt ühisele standardile, võimaldades piisavat usaldusväärsuse taset kõikide osapoolte jaoks). |
| --- | --- |

1.84.

Kontrollikoda tegi oma arvamuses nr 2/2004 ettepaneku ühenduse sisekontrolliraamistiku rakendamiseks eesmärgiga ühtlustada ja tugevdada juba olemasolevaid elemente ning lisada uusi aspekte kontrollide tõhususe ja mõjususe suurendamiseks (nii ELi asutustes kui liikmesriikides tuleks kõigil haldustasanditel rakendada ühtseid põhimõtteid, sisekontroll peaks andma piisava (mitte täieliku) kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, kontrollikulud peaksid olema vastavuses neist saadava rahalise ja poliitilise kasuga ja süsteemid peaksid põhinema loogilisel ahelal, milles kontrollide läbiviimine, dokumenteerimine ja aruandlus toimub vastavalt ühisele standardile, võimaldades piisavat usaldusväärsuse taset kõikide osapoolte jaoks).

| 1.85. | Komisjon võttis strateegiliseks eesmärgiks tagada, et kontrollikoda saaks piisava kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. (69) Lisaks võttis komisjon vastu “ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava” (70) eesmärgiga käivitada protsess, mille tulemusel jõuaksid komisjon, parlament ja nõukogu 2005. aasta lõpuks ühisele seisukohale ja vormistaksid institutsioonidevahelise kokkuleppe selle kohta, kuidas praegust sisekontrolliraamistikku täiustada võimaldamaks kontrollikojale piisava kindluse saamist. |
| --- | --- |

1.85.

Komisjon võttis strateegiliseks eesmärgiks tagada, et kontrollikoda saaks piisava kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. (69) Lisaks võttis komisjon vastu “ühtse sisekontrolliraamistiku tegevuskava” (70) eesmärgiga käivitada protsess, mille tulemusel jõuaksid komisjon, parlament ja nõukogu 2005. aasta lõpuks ühisele seisukohale ja vormistaksid institutsioonidevahelise kokkuleppe selle kohta, kuidas praegust sisekontrolliraamistikku täiustada võimaldamaks kontrollikojale piisava kindluse saamist.

69

70

| 1.86. | Kontrollikoda tervitab seda algatust ja komisjoni võetud kohustust luua tõhus ühenduse sisekontrolliraamistik vastavalt kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 esitatud soovitustele. Tõhusad järelevalve- ja kontrollisüsteemid on keskse tähtsusega, eriti arvestades, et suur osa ühenduse eelarvest koosneb juba olemuselt kõrge riskitasemega kuludest, kuna need põhinevad abisaajate poolt edastatud teabel või siis reguleeritakse neid ülimalt keeruliste või ebatäpsete eeskirjadega. |
| --- | --- |

1.86.

Kontrollikoda tervitab seda algatust ja komisjoni võetud kohustust luua tõhus ühenduse sisekontrolliraamistik vastavalt kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 esitatud soovitustele. Tõhusad järelevalve- ja kontrollisüsteemid on keskse tähtsusega, eriti arvestades, et suur osa ühenduse eelarvest koosneb juba olemuselt kõrge riskitasemega kuludest, kuna need põhinevad abisaajate poolt edastatud teabel või siis reguleeritakse neid ülimalt keeruliste või ebatäpsete eeskirjadega.

| 1.86. | Loomulikult mõjutavad tehingute ja kulude heakskiitmist mitmed tingimused, kuid komisjon on koostanud suunised ja lihtsustanud eeskirju nii palju kui võimalik. |
| --- | --- |

1.86.

Loomulikult mõjutavad tehingute ja kulude heakskiitmist mitmed tingimused, kuid komisjon on koostanud suunised ja lihtsustanud eeskirju nii palju kui võimalik.

---

(1)  Eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded ja konsolideeritud finantsselgitused moodustavad Euroopa ühenduste 2004. eelarveaasta aruande I köite.

1

(2)  Vt Euroopa ühenduste 2004. eelarveaasta aruanne, I köide, I lisa.

2

(3)  Vt Euroopa Parlamendi resolutsioon (EP 353.338, punkt 35) ja nõukogu soovitus (6850/05 BUDGET 5, lk 8) 2003. eelarveaasta eelarve täitmise kinnitamise kohta.

3

(4)  Raamatupidamisaruanded sisaldavad “eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid”, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid, ja “konsolideeritud finantsselgitusi”, mis käsitlevad bilanssi, kus kajastatakse varasid ja kohustusi eelarveaasta lõpus.

4

(5)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

5

(6)  Vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.18.

6

(7)  Punktid 1.10–1.11.

7

(8)  Punkt 1.11.

8

(9)  Ühinemislepingu II lisa 15. peatüki punkti 1 alapunkt e (ELT L 236, 23.9.2003).

9

(10)  Finantsmääruse artikkel 29 (EÜT L 248, 16.9.2002).

10

(11)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1259/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 113) ja komisjoni 17. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 963/2001 (EÜT L 136, 18.5.2001, lk 4).

11

(12)  Vt kontrollikoja 2002. ja 2003. eelarveaasta aastaaruannete punkt 1.23, punkti 1.10 alapunkt e ja punktid 1.14–1.15.

12

(13)  Antud summa sisaldub punktis 1.17 märgitud mitmesuguste võlgnike summas.

13

(14)  Summa sisaldab 19,6 miljoni euro suurust intressi.

14

(15)  Pensionieraldised on kaasatud riski- ja kulueraldistesse.

15

(16)  Komisjoni teatis – Euroopa ühenduste raamatupidamissüsteemi uuendamine (KOM(2002) 755 lõplik, 17.12.2002).

16

(17)  Vt ka Euroopa Parlamendi resolutsioon eelarve täitmise kinnitamise kohta 2001. eelarveaastal, punkt 23 (ELT L 148, 16.6.2003).

17

(18)  Siiski eeldati algusest peale, et kõikide olemasolevate raamatupidamissüsteemide täielik integreerimine kestab kauem kui algselt kavandatud kaks aastat pärast tegevuskava vastuvõtmist komisjoni poolt.

18

(19)  Tegevuskava meede 16 (raamatupidamisraamistik) (KOM(2002) 426 lõplik, 24.7.2002).

19

(20)  Tegevuskava meede 17 (finantsteabe üldsüsteemid) (KOM(2002) 426 lõplik, 24.7.2002).

20

(21)  Vahetud testimised viiakse läbi nimetatud auditi hilisemas etapis.

21

(22)  1. Kontserni raamatupidamine, 2. Finantsselgitused, 3. Kulud ja võlad, 4. Tulud ja saadaolevad summad, 5. Eelmaksed, 6. Immateriaalne põhivara, 7. Materiaalne põhivara, 8. Rendilepingud, 9. Varud, 10. Eraldised, tingimuslikud varad ja kohustused, 11. Finantsvarad ja kohustused, 12. Töötajate toetused, 13. Ümberarvestus välisvaluutast, 14. Eelarveaasta majandustulemus, rängad vead ja muutused arvestusmeetodites, 15. Seotud osapooli käsitleva informatsiooni avalikustamine.

22

(23)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) välja antud rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamisstandardid (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu (IASB) välja antud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid (IAS)/rahvusvahelised finantsaruandluse standardid (IFRS).

23

(24)  Finantsmääruse artikli 133 lõike 2 kohaselt võib teatud juhtudel rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditest kõrvale kalduda, kui seda õigustab ühenduste tegevuse eripära.

24

(25)  Vt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikkel 129.

25

(26)  Eelmaksete ja valuutatehingutest erinevate tehingute puhul, mida IPSAS veel ei hõlma, otsustati järgida IPSAS standardite üldpõhimõtteid.

26

(27)  Selles etapis keskendus kontrollikoda eelmaksete kinnitamise ja tasaarvestuse hindamisele. Sellega seonduvaid aspekte, nagu pikaajaliste eelmaksete hindamine (kindlustusmatemaatiline meetod), kogutud intressid ja ümberarvestus välisvaluutast, käsitletakse hilisemas etapis. Lisaks olid arutelud eelmaksete sisu ühtlustamisele suunatud raamatupidamisarvestuse paranduste üle (nt eraldistega tehtavad korrigeerimised) auditi läbiviimise ajal ikka veel pooleli.

27

(28)  Finantsmääruse artikli 61 lõike 1 punkti e kohaselt on peaarvepidaja vastutusel “raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide kehtestamine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks”. Rakenduseeskirjade vastav artikkel 57 sätestab, et “kui eelarvevahendite käsutaja loodud finantsjuhtimissüsteem annab andmeid institutsiooni raamatupidamisaruannete jaoks või neid kasutatakse nende aruannete andmete põhjendamiseks, peab peaarvepidaja andma oma nõusoleku niisuguste süsteemide kasutuselevõtmiseks või muutmiseks.”

28

(29)  Informaatika, hariduse ja kultuuri peadirektoraadid, humanitaarabiamet, EuropeAid koostöötalitus ja Euroopa Ühenduste Personalivaliku Talitus.

29

(30)  Välissuhete peadirektoraat, Isiklike Soodustuste Haldus- ja Maksetalitus ja Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus.

30

(31)  Põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluse peadirektoraat, regionaalpoliitika peadirektoraat, teadusuuringute peadirektoraat ning pressi ja teabe peadirektoraat.

31

(32)  Näiteks ÜRO peakorteris või Hispaanias, Prantsusmaal, Rootsis ja Ühendkuningriigis.

32

(33)  Vt kontrollikoja 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.8 ja kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.25.

33

(34)  Põllumajandus, struktuurimeetmed, sisepoliitika, välistegevus, haldus ja ühinemiseelne strateegia.

34

(35)  Kulude osas tehakse finantsmääruses vahet järgmiste juhtude vahel (artikkel 53): komisjon täidab eelarvet tsentraliseeritult (halduskulud ja sisepoliitika); tehinguid hallatakse koostöös liikmesriikide siseriiklike asutustega (EAGGF-tagatisrahastu ja struktuurifondid); komisjon on pärast ex ante kontrolli delegeerinud abisaajariikidele oma tegevuse teatud aspektide rakendamise (ühinemiseelne strateegia) ja komisjon võib teatud tegevusi hallata koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega (vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 1.57).

35

ex ante

(36)  Teiste audiitorite all mõeldakse avalik-õiguslikke või eraisikuid, kellel on palutud anda audiitorhinnang tegevuse kohta, mida rahastatakse täielikult või osaliselt ühenduse eelarvest, kuid kelle kohustus ei tulene ühenduse õigusaktidest.

36

(37)  Kontrollikojal ei olnud võimalik arvesse võtta kõikide asutuste (kohus ja regioonide komitee) aasta tegevusaruandeid, kuna need ei valminud enne kontrollikoja auditi lõppu (vt punkt 9.13).

37

(38)  Peamiste reservatsioonide mõju peadirektori avaldusele:

38

Peamiste reservatsioonide mõju peadirektori avaldusele:

A: piisav kinnitus selle kohta, et sisekontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, pole vajadust märkuste tegemiseks või esitatud märkused on vähese tähtsusega.

B: piisav kinnitus selle kohta, et sisekontrollisüsteemid tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (vigade määr alla 2 % või süsteemis esinevate puuduste finantsmõju alla 10 % vastavast eelarvest).

C: piisavat kinnitust ei ole saadud (vigade määr üle 2 % või süsteemis esinevate puuduste finantsmõju üle 10 % vastavast eelarvest).

(39)  Avalduste sisu:

39

Avalduste sisu:

A: selge ja ühene.

B: ebatäpsustega.

C: oluliste või ebapiisavalt põhjendatud ebatäpsustega (näiteks: jagatud halduse probleemide tähelepanuta jätmine, eelmise eelarveaasta käsitlemine, kvantifitseerimise puudumine, kasutuskõlbmatu teave).

(40)  Kogu selle teabe arvessevõtmine kontrollikoja järeldustes:

40

Kogu selle teabe arvessevõtmine kontrollikoja järeldustes:

A: piisavad tõendid kontrollikoja järelduse tegemiseks.

B: piisavad tõendid kontrollikoja järelduse tegemiseks pärast parandusi.

C: ebapiisavad tõendid kontrollikoja järelduste tegemiseks (nt ebausaldusväärne või ebapiisav teave).

(41)  Areng:

41

Areng:

- olukord on paranenud.

= olukord on jäänud samaks.

– olukord on halvenenud.

(42)  Euroopa Parlamendi poolt komisjonile 2000. aasta jaanuaris esitatud taotluse põhjal, mis puudutas komisjoni juhtimise uuendamist, esitas komisjon 5. aprillil 2000 valge raamatu pealkirjaga “Komisjoni reform” (KOM(2000) 200).

42

(43)  Vt INTOSAI — auditistandardid, 1. peatükk, punkti 1.0.6 alapunkt d: “Sobivate teabe, (...) ja aruandlussüsteemide väljaarendamine (...) hõlbustab aruandlusprotsessi. Finantsaruannete ning muu teabe vormi ja sisu õigsuse ja piisavuse eest vastutab juhtkond.” Kontrollikoda leiab, et indikaatorid on piisava teabesüsteemi osaks.

43

(44)  Euroopa Parlament esitas selle menetluse oma 2003. aasta resolutsioonis eelarve täitmise kinnitamise kohta (vt punktid 65 ja 66); menetluse abil oleks võimalik eelarve täitmist kinnitavate asutuste poolt esitatavad taotlused arvesse võtta.

44

(45)  Kontrollikoja 2002. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.68–1.74 ja 2003. eelarveaasta aastaaruande punktid 1.85–1.87.

45

(46)  Kontrollikoda töötas välja oma järelevalvemenetlused järgnevate elementide osas: reformi puudutavas valges raamatus kavandatud tegevuse ja kokkuvõtva aruande tegevuskavade rakendamine, sisekontrollistandardite rakendamine, DASiga seotud reservatsioonide ja tähelepanekute järelkontroll, peadirektorite reservatsioonide järelkontroll, põhikontrollide rakendamise hindamine jne.

46

(47)  Komisjoni teatis — 2004. aasta kokkuvõte (KOM(2005) 256, 15.6.2005).

47

(48)  Uus valdkondadevaheline tegevuskava koosneb 12 meetmest, mis on seotud järgnevate valdkondadega: juhtimisalased küsimused, tegevuspõhine juhtimine, finantsjuhtimine ja -aruandlus ning personal.

48

(49)  Teatis peadirektoritele ja talituste juhatajatele — ringkiri 2004. aasta tegevusaruannete kohta (SEK(2004) 1562, 3.12.2004).

49

(50)  Komisjoni teatis: “2002. aasta ülevaade tegevuspõhise juhtimise rakendamise kohta, sh selgitus iga-aastase tegevusaruande koostamismeetodite kohta” (KOM(2003) 28, 21.1.2003).

50

(51)  Reservatsioonide tegeliku ulatuse väljaselgitamiseks palutakse peadirektoritel määratleda olulisuse künnise määramise kriteeriumid. Lisaks olemusel või kontekstil põhinevale olulisusele määratakse juhistes künnis kõnealuse tegevuse eelarve funktsioonina, st 2 % asjaomase tegevuse väärtusest (KOM(2003) 28, 21.1.2003). Nagu juba märgiti kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruandes (punktid 1.64–1.65), ei piisa üksnes olulisuse mõistest määratlemaks süsteemis esinevaid puudusi. Peadirektorid võivad sellest kriteeriumist kõrvale kalduda, kui nad arvavad, et kontekst nõuab sellist otsust või kui puudus on sisuliselt oluline. Sellisel juhul tuleb uue künnise või olulisuse mõne muu kriteeriumi valikut põhjendada aasta tegevusaruandes.

51

(52)  Arvamus nr 2/2004 “ühtse auditimudeli” kohta (ja ettepanek ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta).

52

(53)  Nt juhul, kui reservatsioonidel on oluline mõju peadirektoraadi eelarvele.

53

(54)  Nt tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, kalanduse ja merenduse peadirektoraat, õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat, Eurostat ning Isiklike Soodustuste Haldus- ja Maksetalitus.

54

(55)  Muutus reservatsioonide arvus 2003. ja 2004. aastal (–17) tulenes sellest, et esitati 6 uut reservatsiooni ja kaotati 23 2003. aastal esitatud reservatsiooni.

55

(56)  2001. aasta kokkuvõtte meede 13.

56

(57)  2002. aasta kokkuvõtte meetmed 5.4.5 “Sisekontrollistandardite kontroll”, 3.3.2 “Teabevahetus”, 5.4.1 “Sisekontrollid delegatsioonides”, 3.3.2 “Juhtimisriskide hindamine”, 5.4.6 “Järelkontroll talitustes”, 5.3.3A “Jagatud haldus”, 5.3.3B “Audit jagatud halduse puhul”, 5.3.4 “Kaasfinantseerimine”, 5.3.2A “Tagasinõudmine”, 5.3.7 “Raamatupidamise raamistik”, 3.3.2–3.3.3 “Komisjoni audiitorite ja auditi järelevalve komitee töö koordineerimine: auditi ülevaade” ja 3.3.3 “Auditi metoodika”. 2001. aasta kokkuvõtte meetmed 2 “Üleandmisprotsessi hindamine” ja 7 “Koostalitlusvõime”. Valge raamatu meetmed 11 ja 74 “Juriidiliste isikute andmebaasi ja lepingute andmebaasi koostamine”.

57

(58)  2002. aasta kokkuvõtte meede 4.4 “Iga-aastaste tegevusaruannete metoodika”; valge raamatu meetmed 87 “Komisjoni talituste poolt muudatuste käigus tehtud edusammude kontroll”, 93 “OLAFi ja teiste talituste vahelise suhtlemise parem koordineerimine” ja 94 “Õigusaktide ja lepinguhalduse muutmine pettusekindlaks”.

58

(59)  Sisekontrollid delegatsioonides (2002. aasta kokkuvõtte meede 5.4.1); jagatud haldus ja audit jagatud halduse puhul (2002. aasta kokkuvõtte meetmed 5.3.3A ja 5.3.3B); kaasfinantseerimine (2002. aasta kokkuvõtte meede 5.3.4), koostalitlusvõime (2001. aasta kokkuvõtte meede 7), iga-aastaste tegevusaruannete metoodika (2002. aasta kokkuvõtte meede 4.4).

59

(60)  Üleandmisprotsessi hindamine (2001. aasta kokkuvõtte meede 2), juhtimisriskide hindamine (2002. aasta kokkuvõtte meede 3.3.2), raamatupidamisaruannete usaldusväärsusega seotud konkreetsed aspektid (sissenõuded, raamatupidamise raamistik ning juriidiliste isikute andmebaasi ja lepingute andmebaasi koostamine (2002. aasta kokkuvõtte meetmed 5.3.2A ja 5.3.7, valge raamatu meetmed 11 ja 74).

60

(61)  2003. eelarveaasta siseauditi aastaaruanne kooskõlas finantsmääruse artikli 86 lõikega 3, meetme 87 lõpetamise aruanne ja välissuhete aruanne.

61

(62)  Komisjoni teatis “Reformi mandaadi lõpuleviimine: arenguaruanne ja 2004. aastal rakendatavad meetmed” (KOM(2004) 93, 10.2.2004).

62

(63)  Kontrollikoja arvamus nr 2/2004 “ühtse auditimudeli” kohta (ning ettepanek ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta), punkt V.

63

(64)  Standard nr 11 “Riskianalüüs ja -juhtimine”, nr 12 “Piisav haldusteave”, nr 14 “Väärnähtustest teatamine”, nr 17 “Järelevalve”, nr 18 “Erandite registreerimine”, nr 20 “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”, nr 21 “Auditiaruanded” ja nr 22 “Siseauditi suutlikkuse hindamise üksus”.

64

(65)  Majanduse ja rahanduse, põllumajanduse ja maaelu arengu, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste, kalanduse ja merenduse, regionaalpoliitika, teadusuuringute, infoühiskonna ja meedia, laienemise, eelarve, personali ja halduse, tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadid, humanitaarabi büroo, EuropeAid koostöötalitus, Eurostat ja siseauditi talitus.

65

(66)  Baasnõuete arv vähenes 74lt 71le. Nelja 2004. aastasse ületoodud nõuet karmistati võrreldes 2003. aastaga.

66

(67)  Nt konkurentsi, arengu, informaatika, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadid, ettevõtluse ja tööstuse, pressi ja teabe, regionaalpoliitika, välissuhete, tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadid, maksukorralduse ja tolliliit, Euroopa Ühenduste Personalivaliku Talitus, Eurostat, Euroopa poliitika nõustajate büroo, Teadusuuringute Ühiskeskus, Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus, Luksemburgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus, Euroopa Pettustevastane Amet, Isiklike Soodustuste Haldus- ja Maksetalitus ja õigustalitus.

67

(68)  Nt eelarve, hariduse ja kultuuri, majanduse ja rahanduse, laienemise, kalanduse ja merenduse, infoühiskonna ja meedia, kirjaliku tõlke, energeetika ja transpordi, suulise tõlke, õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning teadusuuringute peadirektoraadid; EuropeAid koostöötalitus ja Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus.

68

(69)  Komisjoni teatis — Strateegilised eesmärgid 2005–2009 — Euroopa 2010: partnerlus Euroopa uuendamise nimel — jõukus, solidaarsus ja turvalisus (KOM(2005) 12, 26.1.2005).

69

(70)  Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Kontrollikojale ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta (KOM(2005) 252/4, 15.6.2005).

70

---

2. PEATÜKK

Eelarve haldamine

SISUKORD

Sissejuhatus

Tähelepanekud

Komisjoni aruanne sisaldab rohkem teavet, kuid analüüs on ebapiisav

Laienenud liidul suurem eelarve

Maksete reaalne kasutusmäär suurenenud 95 %ni

Väiksem eelarve ülejääk

Käimasolevad kuluprogrammid on saavutanud prognoositud reaalse kasutusmäära

Laienemise tulemusena suurenenud täitmata eelarveliste kulukohustuste summa

Täitmata eelarvelised kulukohustused ei hõlma kõiki juriidilisi kulukohustusi

Aasta n + 2 reegli kasutamise tulemusel on tehtud vähesel määral kulukohustustest vabastamisi

Ebasobiv eelarve koostamine kuluprogrammide kogu kestuse jooksul

Järeldused ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 2.1. | Käesolevas peatükis analüüsitakse ELi üldeelarve täitmisega 2004. aastal seonduvaid küsimusi. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

2.1.

Käesolevas peatükis analüüsitakse ELi üldeelarve täitmisega 2004. aastal seonduvaid küsimusi.

| 2.2. | Eelarvepädevad institutsioonid (parlament ja nõukogu) kiidavad Euroopa Liidu eelarve heaks komisjoni ettepanekute alusel. Eelarve koostatakse mitmeaastases finantsperspektiivi raamistikus. Enamiku kuluvaldkondade osas — põllumajandus, struktuurimeetmed, välistegevus ja ühinemiseelne strateegia — täidab komisjon eelarvet koostöös liikmesriikide ja teiste abisaajariikidega. |
| --- | --- |

2.2.

Eelarvepädevad institutsioonid (parlament ja nõukogu) kiidavad Euroopa Liidu eelarve heaks komisjoni ettepanekute alusel. Eelarve koostatakse mitmeaastases finantsperspektiivi raamistikus. Enamiku kuluvaldkondade osas — põllumajandus, struktuurimeetmed, välistegevus ja ühinemiseelne strateegia — täidab komisjon eelarvet koostöös liikmesriikide ja teiste abisaajariikidega.

| 2.3. | Eelarve sisaldab eraldi kulukohustuste ja maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad summasid, mida liit kasutab eelarveliste kulukohustuste võtmiseks jooksval eelarveaastal, et täita juriidilisi kohustusi (või lepingute) jooksval eelarveaastal või tulevastel eelarveaastatel. (1) Maksete assigneeringud hõlmavad summasid, mida on võimalik kasutada jooksval eelarveaastal. Enamik struktuurimeetmete ning sise- ja välispoliitikaga seotud kulutustest tehakse mitmeaastaste programmide kaudu (näiteks hõlmab struktuurifondide praegune programmitöö periood aastaid 2000–2006). Nendel juhtudel ei kajastata juriidilisi kohustusi üldiselt eelarveliste kulukohustustena nende võtmise aastal, vaid ligikaudu võrdsete aastaste osadena programmi kestuse jooksul. (2) |
| --- | --- |

2.3.

Eelarve sisaldab eraldi kulukohustuste ja maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad summasid, mida liit kasutab eelarveliste kulukohustuste võtmiseks jooksval eelarveaastal, et täita juriidilisi kohustusi (või lepingute) jooksval eelarveaastal või tulevastel eelarveaastatel. (1) Maksete assigneeringud hõlmavad summasid, mida on võimalik kasutada jooksval eelarveaastal. Enamik struktuurimeetmete ning sise- ja välispoliitikaga seotud kulutustest tehakse mitmeaastaste programmide kaudu (näiteks hõlmab struktuurifondide praegune programmitöö periood aastaid 2000–2006). Nendel juhtudel ei kajastata juriidilisi kohustusi üldiselt eelarveliste kulukohustustena nende võtmise aastal, vaid ligikaudu võrdsete aastaste osadena programmi kestuse jooksul. (2)

TÄHELEPANEKUD

Komisjoni aruanne sisaldab rohkem teavet, kuid analüüs on ebapiisav

| 2.4. | Üksikasjalikku teavet 2004. aasta eelarve täitmise kohta saab komisjoni dokumendist pealkirjaga “Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – eelarveaasta 2004”. (3) 2003. eelarveaasta aastaaruandes (4) soovitas kontrollikoda esitada üksikasjalikumat teavet ühenduse programmide rakendamise kumulatiivse seisu kohta. Ühenduse programmide rakendamise kumulatiivse seisu kohta on antud täiendavat teavet, mis suurendab aruandes esitatud teabe väärtust. Suurendamaks esitlusviisi kasulikkust tulevikus, soovitab kontrollikoda teavet paremini selgitada ja analüüsida ning esitada võrdlus eeldatava tulemusega. Struktuurifondide puhul on teave esitatud vastavalt poliitilistele eesmärkidele. Siiski oleks kasulik esitada teavet ka eraldi fondide kaupa, kuna see võimaldaks komisjoni juhtimis- ja aruandlusstruktuuri täpsemat kajastamist. |
| --- | --- |

2.4.

Üksikasjalikku teavet 2004. aasta eelarve täitmise kohta saab komisjoni dokumendist pealkirjaga “Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – eelarveaasta 2004”. (3) 2003. eelarveaasta aastaaruandes (4) soovitas kontrollikoda esitada üksikasjalikumat teavet ühenduse programmide rakendamise kumulatiivse seisu kohta. Ühenduse programmide rakendamise kumulatiivse seisu kohta on antud täiendavat teavet, mis suurendab aruandes esitatud teabe väärtust. Suurendamaks esitlusviisi kasulikkust tulevikus, soovitab kontrollikoda teavet paremini selgitada ja analüüsida ning esitada võrdlus eeldatava tulemusega. Struktuurifondide puhul on teave esitatud vastavalt poliitilistele eesmärkidele. Siiski oleks kasulik esitada teavet ka eraldi fondide kaupa, kuna see võimaldaks komisjoni juhtimis- ja aruandlusstruktuuri täpsemat kajastamist.

| 2.4. | Komisjon on esitanud laialdast teavet tutvustavate tekstide, tabelite ja graafikute kujul mõningate olulisemate mitmeaastaste programmide (s.t struktuurifondid, ühtekuuluvusfond, SAPARD ja ISPA) seisu kohta kogu perioodi vältel. Aastaeelarvetes näidatakse ära oodatavad tulemused ja võrreldakse neid tegeliku täitmisega. Edaspidi hakkab komisjon uurima võimalust esitada kontrollikoja poolt soovitatud täiendavat teavet aruandes eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta. Struktuurifondide eelarve täitmise kohta on komisjon alates 1977. aastast avaldanud üksikasjalikke aastaaruandeid. Need aruanded hõlmavad muu hulgas põhjalikku analüüsi rakendamise seisu kohta kogu perioodi vältel ja üksikute fondide analüüsi. 2004. aasta aruanne avaldati mais 2005 ja see on kättesaadav Internetis aadressil http://europa.eu.int/comm/budget/furtherinfo/index_pg2_en.htm.
  Lisaks avaldatakse üksikasjalik teave struktuurifondide rakendamise seisu (eraldatud summade, kulukohustuste ja väljamaksete kohta eesmärkide, fondide ja liikmesriikide lõikes) kohta struktuurifondide rakendamise aastaaruandes, mis ilmub järgneva aasta oktoobris, vt näiteks 2003. aasta aruannet (KOM(2004) 721 lõplik). |
| --- | --- |

2.4.

Komisjon on esitanud laialdast teavet tutvustavate tekstide, tabelite ja graafikute kujul mõningate olulisemate mitmeaastaste programmide (s.t struktuurifondid, ühtekuuluvusfond, SAPARD ja ISPA) seisu kohta kogu perioodi vältel. Aastaeelarvetes näidatakse ära oodatavad tulemused ja võrreldakse neid tegeliku täitmisega. Edaspidi hakkab komisjon uurima võimalust esitada kontrollikoja poolt soovitatud täiendavat teavet aruandes eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta. Struktuurifondide eelarve täitmise kohta on komisjon alates 1977. aastast avaldanud üksikasjalikke aastaaruandeid. Need aruanded hõlmavad muu hulgas põhjalikku analüüsi rakendamise seisu kohta kogu perioodi vältel ja üksikute fondide analüüsi. 2004. aasta aruanne avaldati mais 2005 ja see on kättesaadav Internetis aadressil http://europa.eu.int/comm/budget/furtherinfo/index_pg2_en.htm.

Lisaks avaldatakse üksikasjalik teave struktuurifondide rakendamise seisu (eraldatud summade, kulukohustuste ja väljamaksete kohta eesmärkide, fondide ja liikmesriikide lõikes) kohta struktuurifondide rakendamise aastaaruandes, mis ilmub järgneva aasta oktoobris, vt näiteks 2003. aasta aruannet (KOM(2004) 721 lõplik).

| 2.5. | Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 185 sätestatakse, et eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes (5)“esitatakse täpne kirjeldus [...] eelarveaasta eesmärkide saavutamise kohta usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt”. Seda nõuet järgitakse üksnes üldisel tasandil. Peadirektorite aasta tegevusaruanded sisaldavad üksikasjalikumat teavet. |
| --- | --- |

2.5.

Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 185 sätestatakse, et eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes (5)“esitatakse täpne kirjeldus [...] eelarveaasta eesmärkide saavutamise kohta usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt”. Seda nõuet järgitakse üksnes üldisel tasandil. Peadirektorite aasta tegevusaruanded sisaldavad üksikasjalikumat teavet.

| 2.5. | Aruande eesmärk on esitada ülevaade aastaeelarve arengust ja selle täitmisest. Lisaks esitab komisjon palju kitsamaid üksikasjalikke aastaaruandeid erinevate tegevusvaldkondade kohta, eelkõige aastaaruande struktuurifondide eelarve täitmise kohta. |
| --- | --- |

2.5.

Aruande eesmärk on esitada ülevaade aastaeelarve arengust ja selle täitmisest. Lisaks esitab komisjon palju kitsamaid üksikasjalikke aastaaruandeid erinevate tegevusvaldkondade kohta, eelkõige aastaaruande struktuurifondide eelarve täitmise kohta.

Laienenud liidul suurem eelarve

| 2.6. | 2004. eelaasta eelarve koostati algselt 15 liikmesriigiga Euroopa Liidule. (6) Kulukohustuste assigneeringud kokku vähenesid 0,3 % ja maksete assigneeringud kokku kasvasid 2,3 % võrreldes 2003. aasta lõpliku eelarvega. Laienemisega seoses tuli koostada paranduseelarve (7) alates 1. maist. Uuendatud eelarve sisaldas kulukohustuste ja maksete kasvu, vastavalt 11,5 % ja 7,8 % võrreldes 2003. aasta lõpliku eelarvega. Kulukohustuste kasv on proportsionaalselt suurem, kuna see võib hõlmata mitme aasta kulusid (vt punkt 2.3). |
| --- | --- |

2.6.

2004. eelaasta eelarve koostati algselt 15 liikmesriigiga Euroopa Liidule. (6) Kulukohustuste assigneeringud kokku vähenesid 0,3 % ja maksete assigneeringud kokku kasvasid 2,3 % võrreldes 2003. aasta lõpliku eelarvega. Laienemisega seoses tuli koostada paranduseelarve (7) alates 1. maist. Uuendatud eelarve sisaldas kulukohustuste ja maksete kasvu, vastavalt 11,5 % ja 7,8 % võrreldes 2003. aasta lõpliku eelarvega. Kulukohustuste kasv on proportsionaalselt suurem, kuna see võib hõlmata mitme aasta kulusid (vt punkt 2.3).

| 2.7. | Kulukohustuste ja maksete assigneeringud jäid vastavalt 4,3 miljardi euro ja 11,8 miljardi euro võrra oma suurendatud finantsperspektiivi ülemmäärast alla. Kulukohustuste varu on suurim põllumajanduse (2,5 miljardit eurot) ja ühinemiseelse strateegia (1,7 miljardit eurot) osas, muud rubriigid on oma ülemmäärad juba saavutanud või kohe saavutamas. (8) |
| --- | --- |

2.7.

Kulukohustuste ja maksete assigneeringud jäid vastavalt 4,3 miljardi euro ja 11,8 miljardi euro võrra oma suurendatud finantsperspektiivi ülemmäärast alla. Kulukohustuste varu on suurim põllumajanduse (2,5 miljardit eurot) ja ühinemiseelse strateegia (1,7 miljardit eurot) osas, muud rubriigid on oma ülemmäärad juba saavutanud või kohe saavutamas. (8)

| 2.8. | Aasta jooksul vastu võetud paranduseelarvete (9) tulemusena vähenesid kulukohustuste assigneeringud kokku 1,6 miljardi euro võrra (põhjuseks ettenähtust väiksemad kulutused põllumajanduses) ja kasvasid maksete assigneeringud 2,0 miljardi euro võrra, mis oli peamiselt seotud täiendavate assigneeringutega struktuurimeetmete osas (vt punkt 2.14). |
| --- | --- |

2.8.

Aasta jooksul vastu võetud paranduseelarvete (9) tulemusena vähenesid kulukohustuste assigneeringud kokku 1,6 miljardi euro võrra (põhjuseks ettenähtust väiksemad kulutused põllumajanduses) ja kasvasid maksete assigneeringud 2,0 miljardi euro võrra, mis oli peamiselt seotud täiendavate assigneeringutega struktuurimeetmete osas (vt punkt 2.14).

Maksete reaalne kasutusmäär suurenenud 95 %ni

| 2.9. | Tabel 2.1
  annab ülevaate 2004. aasta eelarve täitmisest kulukohustuste ja maksete osas. 2004. aastal kasutati kulukohustuste täitmisega seotud lõplikke assigneeringuid (täitmismäär) 98 % ulatuses, mis näitab väikest langust võrreldes 2003. aastaga (99 %). Maksetega seotud lõplikke assigneeringuid kasutati (reaalne kasutusmäär) 95 % ulatuses, mis näitab kasvu võrreldes 2003. aasta (92 %, ehkki põhines vähendatud eelarvel (10)) ja 2002. aastaga (86 %). Kulutused kasvasid kõikides valdkondades. |
| --- | --- |

2.9.

Tabel 2.1
  annab ülevaate 2004. aasta eelarve täitmisest kulukohustuste ja maksete osas. 2004. aastal kasutati kulukohustuste täitmisega seotud lõplikke assigneeringuid (täitmismäär) 98 % ulatuses, mis näitab väikest langust võrreldes 2003. aastaga (99 %). Maksetega seotud lõplikke assigneeringuid kasutati (reaalne kasutusmäär) 95 % ulatuses, mis näitab kasvu võrreldes 2003. aasta (92 %, ehkki põhines vähendatud eelarvel (10)) ja 2002. aastaga (86 %). Kulutused kasvasid kõikides valdkondades.

Väiksem eelarve ülejääk

| 2.10. | 2004. aastal oli eelarve ülejääk (11) kokku 2,7 miljardit eurot (vt
  tabel 2.2
  ) järgnevatel põhjustel:






  — | laekunud tulud olid 1,7 miljardi euro võrra suuremad kui eelarvelised tulud; |
| --- | --- | --- |

2.10.

2004. aastal oli eelarve ülejääk (11) kokku 2,7 miljardit eurot (vt
  tabel 2.2
  ) järgnevatel põhjustel:

—

laekunud tulud olid 1,7 miljardi euro võrra suuremad kui eelarvelised tulud;

| — | kulud (sh üle kantud maksete assigneerinud) olid 2,1 miljardi euro võrra väiksemad kui eelarves ette nähtud; |
| --- | --- |

—

kulud (sh üle kantud maksete assigneerinud) olid 2,1 miljardi euro võrra väiksemad kui eelarves ette nähtud;

| — | muude elementide osas, mis olid peamiselt seotud sihtotstarbeliste tulude kohandustega, tehti 1,0 miljardi euro ulatuses mahaarvamisi. |
| --- | --- |

—

muude elementide osas, mis olid peamiselt seotud sihtotstarbeliste tulude kohandustega, tehti 1,0 miljardi euro ulatuses mahaarvamisi.

Tabel 2.1 — 2004. aasta eelarve täitmine finantsperspektiivi rubriikide kaupa

| (miljonit eurot & %) |
| --- |
| Finantsperspektiivi rubriik | Finantsperspektiivi ülemmäär | Eelarve | Eelarve täitmine |
| Esialgsed assigneeringud (12) | Lõplikud assigneeringud (13) | Teostatud kulukohustused | Rakendamismäär | 2005. aastasse ülekantud assigneeringud | Kasutusel olevate lõplike assigneeringute % | Aegunud assigneeringud | Kasutusel olevate lõplike assigneeringute % |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (d)/(c) | (f) | (g) = (f)/(c) | (h) | (i) = (h)/(c) |
| Kulukohustuste assigneeringud |
| Ühine põllumajanduspoliitika | 49 305 | 44 761 | 45 122 | 44 760 | 99 % | 50 | 0,1 | 312 | 0,7 |
| Struktuurimeetmed | 41 035 | 34 326 | 41 046 | 40 834 | 99 % | 115 | 0,3 | 97 | 0,2 |
| Sisepoliitika | 8 722 | 7 051 | 9 835 | 9 010 | 92 % | 619 | 6,3 | 206 | 2,1 |
| Välistegevus | 5 082 | 5 177 | 5 368 | 5 198 | 97 % | 121 | 2,3 | 49 | 0,9 |
| Ühinemiseelne strateegia | 3 455 | 1 732 | 1 837 | 1 718 | 94 % | 91 | 5,0 | 29 | 1,6 |
| Halduskulud | 5 983 | 6 040 | 6 361 | 6 161 | 97 % | 70 | 1,1 | 130 | 2,0 |
| Reservid | 442 | 442 | 442 | 182 | 41 % | 0 | 0,0 | 260 | 58,9 |
| Hüvitised | 1 410 | 0 | 1 410 | 1 410 | 100 % | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Ümardamine | | | 1 | | | | | | |
| Kokku | 115 434 | 99 529 | 111 422 | 109 273 | 98 % | 1 066 | 1,0 | 1 083 | 1,0 |
| Maksete assigneeringud |
| Ühine põllumajanduspoliitika | | 44 761 | 44 308 | 43 579 | 98 % | 398 | 0,9 | 331 | 0,7 |
| Struktuurimeetmed | | 28 962 | 34 635 | 34 198 | 99 % | 197 | 0,6 | 240 | 0,7 |
| Sisepoliitika | | 6 606 | 8 992 | 7 255 | 81 % | 1 152 | 12,8 | 585 | 6,5 |
| Välistegevus | | 4 951 | 5 098 | 4 606 | 90 % | 176 | 3,5 | 317 | 6,2 |
| Ühinemiseelne strateegia | | 2 856 | 3 220 | 3 053 | 95 % | 58 | 1,8 | 109 | 3,4 |
| Halduskulud | | 6 040 | 6 927 | 5 856 | 85 % | 850 | 12,3 | 221 | 3,2 |
| Reservid | | 442 | 442 | 182 | 41 % | 0 | 0,0 | 260 | 58,8 |
| Hüvitised | | 0 | 1 410 | 1 410 | 100 % | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Ümardamine | | 1 | | | | –1 | | | |
| Kokku | 111 380 | 94 619 | 105 032 | 100 139 | 95 % | 2 830 | 2,7 | 2 063 | 2,0 |
| Allikas: 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne. |

(miljonit eurot & %)

Finantsperspektiivi rubriik

Finantsperspektiivi ülemmäär

Eelarve

Eelarve täitmine

Esialgsed assigneeringud (12)

Lõplikud assigneeringud (13)

Teostatud kulukohustused

Rakendamismäär

2005. aastasse ülekantud assigneeringud

Kasutusel olevate lõplike assigneeringute %

Aegunud assigneeringud

Kasutusel olevate lõplike assigneeringute %

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (d)/(c)

(f)

(g) = (f)/(c)

(h)

(i) = (h)/(c)

Kulukohustuste assigneeringud

Ühine põllumajanduspoliitika

49 305

44 761

45 122

44 760

99 %

50

0,1

312

0,7

Struktuurimeetmed

41 035

34 326

41 046

40 834

99 %

115

0,3

97

0,2

Sisepoliitika

8 722

7 051

9 835

9 010

92 %

619

6,3

206

2,1

Välistegevus

5 082

5 177

5 368

5 198

97 %

121

2,3

49

0,9

Ühinemiseelne strateegia

3 455

1 732

1 837

1 718

94 %

91

5,0

29

1,6

Halduskulud

5 983

6 040

6 361

6 161

97 %

70

1,1

130

2,0

Reservid

442

442

442

182

41 %

0

0,0

260

58,9

Hüvitised

1 410

0

1 410

1 410

100 %

0

0,0

0

0,0

Ümardamine

1

Kokku

115 434

99 529

111 422

109 273

98 %

1 066

1,0

1 083

1,0

Maksete assigneeringud

Ühine põllumajanduspoliitika

44 761

44 308

43 579

98 %

398

0,9

331

0,7

Struktuurimeetmed

28 962

34 635

34 198

99 %

197

0,6

240

0,7

Sisepoliitika

6 606

8 992

7 255

81 %

1 152

12,8

585

6,5

Välistegevus

4 951

5 098

4 606

90 %

176

3,5

317

6,2

Ühinemiseelne strateegia

2 856

3 220

3 053

95 %

58

1,8

109

3,4

Halduskulud

6 040

6 927

5 856

85 %

850

12,3

221

3,2

Reservid

442

442

182

41 %

0

0,0

260

58,8

Hüvitised

0

1 410

1 410

100 %

0

0,0

0

0,0

Ümardamine

1

–1

Kokku

111 380

94 619

105 032

100 139

95 %

2 830

2,7

2 063

2,0

Allikas: 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne.

Tabel 2.2 — Ülejäägi struktuur 2004. (ja 2003.) aastal

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 2004 | 2003 |
| Tulu |
| | Eelarveline | Kogutud | Ülejääk | Eelarveline | Kogutud | Ülejääk |
| Omavahendid | 94 997 | 95 051 | 54 | 84 011 | 83 633 | – 378 |
| Muud tulud | 6 810 | 8 461 | 1 651 | 8 514 | 9 836 | 1 322 |
| Kokku | 101 807 | 103 512 | 1 705 | 92 525 | 93 469 | 944 |
| Kulud |
| | Alakasutus
   (14) | 2005. aastasse vähem üle kantud
   (15) | | Alakasutus | 2004. aastasse vähem üle kantud | |
| Põllumajandus | 729 | – 398 | 331 | 717 | – 331 | 386 |
| Struktuurimeetmed | 437 | – 197 | 240 | 3 310 | – 177 | 3 133 |
| Sisepoliitika | 1 737 | –1 152 | 585 | 1 585 | – 920 | 665 |
| Välistegevus | 492 | – 176 | 316 | 613 | – 113 | 500 |
| Ühinemiseelne strateegia | 167 | –58 | 109 | 559 | –55 | 504 |
| Haldusosakond | 1 071 | – 850 | 221 | 782 | – 650 | 132 |
| Reservid | 260 | 0 | 260 | 216 | 0 | 216 |
| Hüvitised | 0 | 0 | 0 | | | |
| Ümardamine | | 1 | 1 | –1 | | –1 |
| Kokku | 4 893 | –2 830 | 2 063 | 7 781 | –2 246 | 5 535 |
| Kursivahed | –50 | | | – 109 |
| Sihtotstarbelised tulud
   (16) | – 961 | | | – 740 |
| Muud
   (17) | –18 | | | – 146 |
| Ülejääk kokku | 2 739 | | | 5 484 |
| Allikas: 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne. |

(miljonit eurot)

2004

2003

Tulu

Eelarveline

Kogutud

Ülejääk

Eelarveline

Kogutud

Ülejääk

Omavahendid

94 997

95 051

54

84 011

83 633

– 378

Muud tulud

6 810

8 461

1 651

8 514

9 836

1 322

Kokku

101 807

103 512

1 705

92 525

93 469

944

Kulud

Alakasutus
   (14)

2005. aastasse vähem üle kantud
   (15)

Alakasutus

2004. aastasse vähem üle kantud

Põllumajandus

729

– 398

331

717

– 331

386

Struktuurimeetmed

437

– 197

240

3 310

– 177

3 133

Sisepoliitika

1 737

–1 152

585

1 585

– 920

665

Välistegevus

492

– 176

316

613

– 113

500

Ühinemiseelne strateegia

167

–58

109

559

–55

504

Haldusosakond

1 071

– 850

221

782

– 650

132

Reservid

260

0

260

216

0

216

Hüvitised

0

0

0

Ümardamine

1

1

–1

–1

Kokku

4 893

–2 830

2 063

7 781

–2 246

5 535

Kursivahed

–50

– 109

Sihtotstarbelised tulud
   (16)

– 961

– 740

Muud
   (17)

–18

– 146

Ülejääk kokku

2 739

5 484

Allikas: 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne.

| 2.11. | 2004. aasta eelarve ülejäägi näol on tegemist täiendava vähendamisega võrreldes 5,5 miljardi euroga 2003. aastal, 7,4 miljardi euroga 2002. aastal ja 15,0 miljardi euroga 2001. aastal. Ülejäägi vähenemise peamiseks põhjuseks on struktuurimeetmete suurem kasutusmäär. Lisaks paranenud komisjonipoolsele juhtimisele näitab see ka suurenenud kasutusmäärasid (vt punktid 2.14–2.16), võttes arvesse asjaolu, et 2004. aastaga ollakse juba perioodi 2000–2006 kuluprogrammide teisel poolel. |
| --- | --- |

2.11.

2004. aasta eelarve ülejäägi näol on tegemist täiendava vähendamisega võrreldes 5,5 miljardi euroga 2003. aastal, 7,4 miljardi euroga 2002. aastal ja 15,0 miljardi euroga 2001. aastal. Ülejäägi vähenemise peamiseks põhjuseks on struktuurimeetmete suurem kasutusmäär. Lisaks paranenud komisjonipoolsele juhtimisele näitab see ka suurenenud kasutusmäärasid (vt punktid 2.14–2.16), võttes arvesse asjaolu, et 2004. aastaga ollakse juba perioodi 2000–2006 kuluprogrammide teisel poolel.

| 2.12. | 2002. ja 2003. eelarveaasta aastaaruannetes (18) leidis kontrollikoda, et liikmesriikide halb struktuurimeetmete kulutuste prognoosimine oli üheks oluliseks põhjuseks, miks komisjon ei suutnud võtta alakasutamise ja sellest tuleneva ülejäägi suhtes õigeaegseid meetmeid. Prognoosid on paranenud ning prognoosimisel tehtavate vigade määr on vähenenud 50 %lt 2003. aastal 23 %ni 2004. aastal. Siiski jäi üleprognoositud summaks 6,5 miljardit eurot ning komisjon tunnistab tõsiasja, et selles valdkonnas on vaja teha edasisi parandusi. Erinevalt eelmistest aastatest ei sisalda komisjoni 2004. eelarveaasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne teavet ega analüüsi liikmesriikide prognooside kohta. |
| --- | --- |

2.12.

2002. ja 2003. eelarveaasta aastaaruannetes (18) leidis kontrollikoda, et liikmesriikide halb struktuurimeetmete kulutuste prognoosimine oli üheks oluliseks põhjuseks, miks komisjon ei suutnud võtta alakasutamise ja sellest tuleneva ülejäägi suhtes õigeaegseid meetmeid. Prognoosid on paranenud ning prognoosimisel tehtavate vigade määr on vähenenud 50 %lt 2003. aastal 23 %ni 2004. aastal. Siiski jäi üleprognoositud summaks 6,5 miljardit eurot ning komisjon tunnistab tõsiasja, et selles valdkonnas on vaja teha edasisi parandusi. Erinevalt eelmistest aastatest ei sisalda komisjoni 2004. eelarveaasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne teavet ega analüüsi liikmesriikide prognooside kohta.

| 2.12. | Komisjon esitas eespool nimetatud aastaaruandes struktuurifondide eelarve täitmise kohta üksikasjaliku aruande seoses liikmesriikide maksete prognoosidega, sealhulgas võrdluse prognooside veamäärade kohta aastatel 1998–2004.
  Komisjon soovib rõhutada, et maksete aastaeelarve ei põhine otseselt liikmesriikide prognoosidel, vaid komisjoni hinnangul maksete assigneeringute tõenäolise vajaduse kohta. Liikmesriikide prognoosid võivad pakkuda selle hinnangu jaoks kasulikke andmeid ja seepärast nõuab komisjon jätkuvalt nende täiustamist. |
| --- | --- |

2.12.

Komisjon esitas eespool nimetatud aastaaruandes struktuurifondide eelarve täitmise kohta üksikasjaliku aruande seoses liikmesriikide maksete prognoosidega, sealhulgas võrdluse prognooside veamäärade kohta aastatel 1998–2004.

Komisjon soovib rõhutada, et maksete aastaeelarve ei põhine otseselt liikmesriikide prognoosidel, vaid komisjoni hinnangul maksete assigneeringute tõenäolise vajaduse kohta. Liikmesriikide prognoosid võivad pakkuda selle hinnangu jaoks kasulikke andmeid ja seepärast nõuab komisjon jätkuvalt nende täiustamist.

| 2.13. | Eelmistel aastatel on tehtud märkimisväärselt palju assigneeringute ülekandeid, mida pole kasutatud. (19) 2003. aastast ülekantud mittesihtotstarbelistest maksete assigneeringutest jäi kasutamata 23 %. (20) 2005. aastasse kantakse üle kokku 2,8 miljardit eurot, millest 1,5 miljardit eurot on tegevuseelarve vahendeid (2003. aastal 1,2 miljardit eurot) ja 1,3 miljardit eurot kolmandate osapoolte sihtotstarbelisi tulusid (2003. aastal 1,0 miljard eurot). |
| --- | --- |

2.13.

Eelmistel aastatel on tehtud märkimisväärselt palju assigneeringute ülekandeid, mida pole kasutatud. (19) 2003. aastast ülekantud mittesihtotstarbelistest maksete assigneeringutest jäi kasutamata 23 %. (20) 2005. aastasse kantakse üle kokku 2,8 miljardit eurot, millest 1,5 miljardit eurot on tegevuseelarve vahendeid (2003. aastal 1,2 miljardit eurot) ja 1,3 miljardit eurot kolmandate osapoolte sihtotstarbelisi tulusid (2003. aastal 1,0 miljard eurot).

Käimasolevad kuluprogrammid on saavutanud prognoositud reaalse kasutusmäära

| 2.14. | Suur osa eelarvest — struktuurimeetmed, teatud osa sise- ja välispoliitikast — koosneb mitmeaastastest kuluprogrammidest, mida viiakse ellu mitme aasta jooksul määratletud tsüklite raames (nt struktuurifondide puhul aastatel 2000–2006). Komisjonil ja liikmesriikidel tekkis märkimisväärseid viivitusi nende programmide koostamisel ja käivitamisel, eriti struktuurifondide osas. Siiski saavutasid programmid üldiselt 2004. aastaks kavandatud aastase kulude taseme, mis sisaldas liikmesriikidelt saadud nõuete hüvitisi abisaajatele tehtud maksete eest. Eelarvelised maksete assigneeringud struktuurifondide osas osutusid ebapiisavateks, mistõttu esitati taotlus 3,7 miljardi euro suuruse paranduseelarve (21) koostamiseks enne aasta lõppu. Sellest summast 3,3 miljardit eurot oli seotud käimasolevate programmidega. |
| --- | --- |

2.14.

Suur osa eelarvest — struktuurimeetmed, teatud osa sise- ja välispoliitikast — koosneb mitmeaastastest kuluprogrammidest, mida viiakse ellu mitme aasta jooksul määratletud tsüklite raames (nt struktuurifondide puhul aastatel 2000–2006). Komisjonil ja liikmesriikidel tekkis märkimisväärseid viivitusi nende programmide koostamisel ja käivitamisel, eriti struktuurifondide osas. Siiski saavutasid programmid üldiselt 2004. aastaks kavandatud aastase kulude taseme, mis sisaldas liikmesriikidelt saadud nõuete hüvitisi abisaajatele tehtud maksete eest. Eelarvelised maksete assigneeringud struktuurifondide osas osutusid ebapiisavateks, mistõttu esitati taotlus 3,7 miljardi euro suuruse paranduseelarve (21) koostamiseks enne aasta lõppu. Sellest summast 3,3 miljardit eurot oli seotud käimasolevate programmidega.

| 2.15. | Praegune kulude tase võimaldab täitmata kulukohustuste taset vaid piiratult vähendada. Komisjoni eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes sisalduv teave struktuurifondide rakendamise seisu kohta (vt punkt 2.4) näitab, et kolme perioodiks 2000–2006 seatud poliitika eesmärki oli 2004. aasta lõpuks rakendatud umbes 40 % ulatuses. |
| --- | --- |

2.15.

Praegune kulude tase võimaldab täitmata kulukohustuste taset vaid piiratult vähendada. Komisjoni eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes sisalduv teave struktuurifondide rakendamise seisu kohta (vt punkt 2.4) näitab, et kolme perioodiks 2000–2006 seatud poliitika eesmärki oli 2004. aasta lõpuks rakendatud umbes 40 % ulatuses.

| 2.15. | Komisjoni eesmärgiks on kirjendada eelarvesse kõik abikõlblikud maksetaotlused ja see võib tuua kaasa eelarve parandamise juhul, kui maksevood ületavad prognoose. |
| --- | --- |

2.15.

Komisjoni eesmärgiks on kirjendada eelarvesse kõik abikõlblikud maksetaotlused ja see võib tuua kaasa eelarve parandamise juhul, kui maksevood ületavad prognoose.

| 2.16. | Samuti on käimas stuktuurifondide eelmise programmitöö perioodi (1994–1999) kuluprogrammide lõpetamine. Komisjonil on olnud märkimisväärseid probleeme ja viivitusi nende programmide lõpetamise ja lõplike maksete tegemisega (vt punktid 5.29–5.31). 9,1 miljardi euro suurusest täitmata kulukohustuste summast 2003. aasta lõpus teostati makseid 3,6 miljardi euro ulatuses ning 2,3 miljardit eurot tühistati, kuna seda ei kasutata. 2004. aasta lõppedes oli vanade programmide 2005. aastal ja tõenäoliselt ka hiljem lõpetamiseks võetud eelarveliste kulukohustuste summast kasutamata 3,3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

2.16.

Samuti on käimas stuktuurifondide eelmise programmitöö perioodi (1994–1999) kuluprogrammide lõpetamine. Komisjonil on olnud märkimisväärseid probleeme ja viivitusi nende programmide lõpetamise ja lõplike maksete tegemisega (vt punktid 5.29–5.31). 9,1 miljardi euro suurusest täitmata kulukohustuste summast 2003. aasta lõpus teostati makseid 3,6 miljardi euro ulatuses ning 2,3 miljardit eurot tühistati, kuna seda ei kasutata. 2004. aasta lõppedes oli vanade programmide 2005. aastal ja tõenäoliselt ka hiljem lõpetamiseks võetud eelarveliste kulukohustuste summast kasutamata 3,3 miljardit eurot.

| 2.16. | Liikmesriigid pidid esitama nende programmide maksetaotlused hiljemalt 31. märtsiks 2003. Palju taotlused saabusid vahetult enne tähtaega ja lisatud sulgemisdokumentide kõikuv tase tekitas vajaduse täiendavate päringute järele enne taotluste töötlemist. Sulgemise küsimuses tehti 2004. aastal olulisi edusamme. See väljendub täitmata kulukohustuste vähendamises kahe kolmandiku võrra kuni 5 %ni struktuurifondide kõikidest täitmata kulukohustustest. |
| --- | --- |

2.16.

Liikmesriigid pidid esitama nende programmide maksetaotlused hiljemalt 31. märtsiks 2003. Palju taotlused saabusid vahetult enne tähtaega ja lisatud sulgemisdokumentide kõikuv tase tekitas vajaduse täiendavate päringute järele enne taotluste töötlemist. Sulgemise küsimuses tehti 2004. aastal olulisi edusamme. See väljendub täitmata kulukohustuste vähendamises kahe kolmandiku võrra kuni 5 %ni struktuurifondide kõikidest täitmata kulukohustustest.

Laienemise tulemusena suurenenud täitmata eelarveliste kulukohustuste summa

| 2.17. | Täitmata eelarvelised kulukohustused on komisjoni poolt juriidiliselt võetud ja tulevikus makstavad summad. Mida suurem on täitmata eelarveliste kulukohustuste summa, seda suuremad on nõudmised maksete eelarvele järgnevatel aastatel. Täitmata eelarvelised kulukohustused kasvasid 4,5 % võrra 110,1 miljardi euroni (vt
  tabel 2.3
  ). Kasvu põhjuseks on täiendavad eelarvelised kulukohustused uutele liikmesriikidele pärast laienemist. Laienemiseelse ELi suhtes jäi aluseks olevate täitmata eelarveliste kulukohustuste summa stabiilseks. Liigendatud kulude täitmata eelarveliste kulukohustuste kogusumma vastab praeguse reaalse kasutusmäära kohaselt 2,2 aasta maksete summale (2,5 aastat 2003. aastal). |
| --- | --- |

2.17.

Täitmata eelarvelised kulukohustused on komisjoni poolt juriidiliselt võetud ja tulevikus makstavad summad. Mida suurem on täitmata eelarveliste kulukohustuste summa, seda suuremad on nõudmised maksete eelarvele järgnevatel aastatel. Täitmata eelarvelised kulukohustused kasvasid 4,5 % võrra 110,1 miljardi euroni (vt
  tabel 2.3
  ). Kasvu põhjuseks on täiendavad eelarvelised kulukohustused uutele liikmesriikidele pärast laienemist. Laienemiseelse ELi suhtes jäi aluseks olevate täitmata eelarveliste kulukohustuste summa stabiilseks. Liigendatud kulude täitmata eelarveliste kulukohustuste kogusumma vastab praeguse reaalse kasutusmäära kohaselt 2,2 aasta maksete summale (2,5 aastat 2003. aastal).

| 2.17. | Kontrollikoja osutatud 2,2 aastat võib pidada sobivaks ajavahemikuks ja see on N + 2 põhimõtte lähedal. |
| --- | --- |

2.17.

Kontrollikoja osutatud 2,2 aastat võib pidada sobivaks ajavahemikuks ja see on N + 2 põhimõtte lähedal.

| 2.18. | Diagrammil 2.1
  on näidatud täitmata eelarvelised kulukohustused liigendatud kulude osas alates 1994. aastast. Kasvu põhjusteks on nii programmitööperioodil 2000–2006 tehtud muudatused struktuurifondide iga-aastaste kulukohustuste süsteemis kui ka aastatel 1999–2003 toimunud alakasutamise kumulatiivne mõju, mille tulemusel tühistati 40 miljardi euro ulatuses maksete assigneeringuid. (22) |
| --- | --- |

2.18.

Diagrammil 2.1
  on näidatud täitmata eelarvelised kulukohustused liigendatud kulude osas alates 1994. aastast. Kasvu põhjusteks on nii programmitööperioodil 2000–2006 tehtud muudatused struktuurifondide iga-aastaste kulukohustuste süsteemis kui ka aastatel 1999–2003 toimunud alakasutamise kumulatiivne mõju, mille tulemusel tühistati 40 miljardi euro ulatuses maksete assigneeringuid. (22)

Tabel 2.3 — Muutused täitmata eelarveliste kulukohustuste bilansis 2004. aastal

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Liikide kaupa | Kokku | Finantsperspektiivi rubriikide kaupa |
| Liigendamata assigneeringud | Liigendatud assigneeringud | Põllumajandus | Struktuurimeetmed | Sisepoliitika | Välistegevus | Haldus | Reservid | Liitumiseelne strateegia | Hüvitised | Kohandused |
| Ülekantud kulukohustused |
| Saldo ülekanne | 877 | 103 883 | 104 760 | 290 | 69 274 | 12 196 | 12 156 | 584 | 0 | 10 260 | 0 | 0 |
| Maksed | – 776 | –41 221 | –41 997 | – 271 | –30 969 | –3 995 | –3 245 | – 503 | 0 | –3 013 | 0 | –1 |
| Kohustustest vabastamised | –17 | –3 626 | –3 643 | –5 | –2 624 | – 501 | – 436 | 0 | 0 | –85 | 0 | 8 |
| Tühistamised | –81 | 0 | –81 | –14 | 0 | 0 | 0 | –59 | 0 | 0 | 0 | –8 |
| 2004. aastal võetud kulukohustused |
| Võetud kulukohustused | 51 494 | 57 779 | 109 273 | 44 761 | 40 834 | 9 010 | 5 198 | 6 161 | 182 | 1 718 | 1 410 | –1 |
| Maksed | –50 162 | –7 981 | –58 143 | –43 308 | –3 229 | –3 260 | –1 361 | –5 354 | – 182 | –40 | –1 410 | 1 |
| Tühistamised | –22 | 0 | –22 | 0 | 0 | 0 | 0 | –22 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ümardamine | | | | –1 | –1 | | 1 | | | | | 1 |
| 2005. aastasse ülekantud saldo | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 807 | 0 | 8 840 | 0 | 0 |
| Allikas: 2004. aasta aastaaruanne ning eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne. |

(miljonit eurot)

Liikide kaupa

Kokku

Finantsperspektiivi rubriikide kaupa

Liigendamata assigneeringud

Liigendatud assigneeringud

Põllumajandus

Struktuurimeetmed

Sisepoliitika

Välistegevus

Haldus

Reservid

Liitumiseelne strateegia

Hüvitised

Kohandused

Ülekantud kulukohustused

Saldo ülekanne

877

103 883

104 760

290

69 274

12 196

12 156

584

0

10 260

0

0

Maksed

– 776

–41 221

–41 997

– 271

–30 969

–3 995

–3 245

– 503

0

–3 013

0

–1

Kohustustest vabastamised

–17

–3 626

–3 643

–5

–2 624

– 501

– 436

0

0

–85

0

8

Tühistamised

–81

0

–81

–14

0

0

0

–59

0

0

0

–8

2004. aastal võetud kulukohustused

Võetud kulukohustused

51 494

57 779

109 273

44 761

40 834

9 010

5 198

6 161

182

1 718

1 410

–1

Maksed

–50 162

–7 981

–58 143

–43 308

–3 229

–3 260

–1 361

–5 354

– 182

–40

–1 410

1

Tühistamised

–22

0

–22

0

0

0

0

–22

0

0

0

0

Ümardamine

–1

–1

1

1

2005. aastasse ülekantud saldo

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

807

0

8 840

0

0

Allikas: 2004. aasta aastaaruanne ning eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne.

Image

| 2.19. | Vastuses kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruandele märkis komisjon, et täitmata eelarveliste kulukohustuste tase vastab komisjoni prognoosidele. (23) 2002. aastal teostas komisjon põhjaliku analüüsi struktuurifondide poolt eelarve täitmise edenemise kohta, arvestades ja kohandades aastate 2000–2002 madalaid kasutusmäärasid, ning prognoosides täitmata eelarveliste kulukohustuste taset iga aasta lõpus kuni 2010. aastani. (24) |
| --- | --- |

2.19.

Vastuses kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruandele märkis komisjon, et täitmata eelarveliste kulukohustuste tase vastab komisjoni prognoosidele. (23) 2002. aastal teostas komisjon põhjaliku analüüsi struktuurifondide poolt eelarve täitmise edenemise kohta, arvestades ja kohandades aastate 2000–2002 madalaid kasutusmäärasid, ning prognoosides täitmata eelarveliste kulukohustuste taset iga aasta lõpus kuni 2010. aastani. (24)

| 2.20. | 2004. aasta lõpus oli perioodi 2000–2006 programmide osas täitmata eelarveliste kulukohustuste tase 3,7 miljardi euro võrra suurem komisjoni poolt 2002. aastal EL 15-le prognoositud summast. Perioodi 1994–1999 programmide osas oli täitmata eelarveliste kulukohustuste summa 3,3 miljardit eurot: komisjoni 2002. aasta analüüsi kohaselt oleksid need pidanud olema täielkult likvideeritud. Lisaks sellele ei hõlmanud komisjoni analüüs 2,1 miljardi euro ulatuses laienemisega seotud täitmata eelarvelisi kulukohustusi. |
| --- | --- |

2.20.

2004. aasta lõpus oli perioodi 2000–2006 programmide osas täitmata eelarveliste kulukohustuste tase 3,7 miljardi euro võrra suurem komisjoni poolt 2002. aastal EL 15-le prognoositud summast. Perioodi 1994–1999 programmide osas oli täitmata eelarveliste kulukohustuste summa 3,3 miljardit eurot: komisjoni 2002. aasta analüüsi kohaselt oleksid need pidanud olema täielkult likvideeritud. Lisaks sellele ei hõlmanud komisjoni analüüs 2,1 miljardi euro ulatuses laienemisega seotud täitmata eelarvelisi kulukohustusi.

| 2.20. | Prognoositust kõrgema täitmata kulukohustuste taseme aastatel 1994–1999 põhjustas nende programmide sulgemise edasilükkumine, mida oli tol ajal keeruline ette näha (vt vastust punktile 2.16). 2002. aasta andmed koostati olemasoleva teabe põhjal nii täpselt kui võimalik. Nimetatud andmete koostamine oli keeruline suures osas seepärast, et uute 2000–2006. aasta programmide maksete tegemise süsteemi muudeti põhjalikult, võrreldes varasemate programmidega. |
| --- | --- |

2.20.

Prognoositust kõrgema täitmata kulukohustuste taseme aastatel 1994–1999 põhjustas nende programmide sulgemise edasilükkumine, mida oli tol ajal keeruline ette näha (vt vastust punktile 2.16). 2002. aasta andmed koostati olemasoleva teabe põhjal nii täpselt kui võimalik. Nimetatud andmete koostamine oli keeruline suures osas seepärast, et uute 2000–2006. aasta programmide maksete tegemise süsteemi muudeti põhjalikult, võrreldes varasemate programmidega.

Täitmata eelarvelised kulukohustused ei hõlma kõiki juriidilisi kulukohustusi

| 2.21. | Eelarveprotsessi iseloomu tõttu ei kajasta täitmata eelarveliste kulukohustuste bilanss juriidiliste kulukohustuste täielikku mahtu, kuna enamiku kuluprogrammide puhul kehtivad erieeskirjad. Programmitöö perioodi alguses tehtud rahastamisotsuseid, mis kajastavad juriidilisi maksekohustusi, ei teisendata koheselt eelarvelisteks kulukohustusteks, vaid finantsmääruse (25) kohaselt on neid võimalik võtta programmitöö perioodi jooksul iga-aastaselt ligikaudu võrdsete osadena. Võetud juriidilised maksekohustused, mida pole veel eelarvelisteks kulukohustusteks teisendatud, avaldatakse raamatupidamise aastaaruannetes bilansiväliste kirjetena. (26) |
| --- | --- |

2.21.

Eelarveprotsessi iseloomu tõttu ei kajasta täitmata eelarveliste kulukohustuste bilanss juriidiliste kulukohustuste täielikku mahtu, kuna enamiku kuluprogrammide puhul kehtivad erieeskirjad. Programmitöö perioodi alguses tehtud rahastamisotsuseid, mis kajastavad juriidilisi maksekohustusi, ei teisendata koheselt eelarvelisteks kulukohustusteks, vaid finantsmääruse (25) kohaselt on neid võimalik võtta programmitöö perioodi jooksul iga-aastaselt ligikaudu võrdsete osadena. Võetud juriidilised maksekohustused, mida pole veel eelarvelisteks kulukohustusteks teisendatud, avaldatakse raamatupidamise aastaaruannetes bilansiväliste kirjetena. (26)

| 2.22. | 2004. aasta lõpus oli struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 osas täitmata eelarvelisi kulukohustusi 60 miljardit eurot, mis võrdub 2004. aasta kasutusmäära kohaselt 2,2 aasta maksetega. Eelarvelisteks kulukohustusteks veel teisendamata juriidiliste kulukohustuste (vt punkt 2.21) kogusummaks on 75 miljardit eurot. Seega oli 2004. aasta lõpuks struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 osas täitmata juriidiliste kulukohustuste kogusumma 136 miljardit eurot, mis 2004. aasta kasutusmäära kohaselt võrdub 5 aasta maksetega. Täitmata juriidiliste kulukohustuste kogusumma kahanes 2004. aastal vaid vähesel määral, mis oli põhjustatud täiendavate laienemisega seotud juriidiliste kulukohuste mõjust. Programmitöö perioodi 2000–2006 täitmata juriidiliste kulukohustuste likvideerimiseks makseperioodi (2010) lõpuks peab komisjon siiski säilitama kõrge kasutusmäära ja/või tegema märkimisväärseid kulukohustustest vabastamisi vastavalt n + 2 reeglile (vt punktid 2.24–2.26). |
| --- | --- |

2.22.

2004. aasta lõpus oli struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 osas täitmata eelarvelisi kulukohustusi 60 miljardit eurot, mis võrdub 2004. aasta kasutusmäära kohaselt 2,2 aasta maksetega. Eelarvelisteks kulukohustusteks veel teisendamata juriidiliste kulukohustuste (vt punkt 2.21) kogusummaks on 75 miljardit eurot. Seega oli 2004. aasta lõpuks struktuurifondide programmitöö perioodi 2000–2006 osas täitmata juriidiliste kulukohustuste kogusumma 136 miljardit eurot, mis 2004. aasta kasutusmäära kohaselt võrdub 5 aasta maksetega. Täitmata juriidiliste kulukohustuste kogusumma kahanes 2004. aastal vaid vähesel määral, mis oli põhjustatud täiendavate laienemisega seotud juriidiliste kulukohuste mõjust. Programmitöö perioodi 2000–2006 täitmata juriidiliste kulukohustuste likvideerimiseks makseperioodi (2010) lõpuks peab komisjon siiski säilitama kõrge kasutusmäära ja/või tegema märkimisväärseid kulukohustustest vabastamisi vastavalt n + 2 reeglile (vt punktid 2.24–2.26).

| 2.22. | Komisjon leiab, et täitmata juriidiliste kulukohustuste määra esitamine seoses konkreetse aasta maksetega ei ole iseenesest oluline näitaja. Täitmata juriidiliste kulukohustuste määr maksete suhtes langeb iseenesest programmiperioodi lõppedes. Täitmata kulukohustuste kogusummat tuleks seepärast hinnata ülejäänud maksete tegemiseks allesjäänud ajavahemiku taustal. Sellega seoses nõustub komisjon kontrollikoja tähelepanekutega viimases lauses. |
| --- | --- |

2.22.

Komisjon leiab, et täitmata juriidiliste kulukohustuste määra esitamine seoses konkreetse aasta maksetega ei ole iseenesest oluline näitaja. Täitmata juriidiliste kulukohustuste määr maksete suhtes langeb iseenesest programmiperioodi lõppedes. Täitmata kulukohustuste kogusummat tuleks seepärast hinnata ülejäänud maksete tegemiseks allesjäänud ajavahemiku taustal. Sellega seoses nõustub komisjon kontrollikoja tähelepanekutega viimases lauses.

| 2.23. | Struktuurifondide praeguse programmitöö perioodi osas võivad liikmesriigid abisaajatele makseid teha kuni 2008. aasta lõpuni ja komisjon võib hüvitada liikmesriikide poolt esitatud nõudeid 2010. aastani, sh programmide lõpetamine. Eelmiste perioodide kogemus näitab, et tsükli lõpupoole kasutusmäärad langevad ja tsükli lõpetamine tekitab probleeme. (27) Seetõttu on oht, et praeguste programmide kulutused lükkuvad edasi järgmisse perioodi ja uute programmide alustamine hilineb. |
| --- | --- |

2.23.

Struktuurifondide praeguse programmitöö perioodi osas võivad liikmesriigid abisaajatele makseid teha kuni 2008. aasta lõpuni ja komisjon võib hüvitada liikmesriikide poolt esitatud nõudeid 2010. aastani, sh programmide lõpetamine. Eelmiste perioodide kogemus näitab, et tsükli lõpupoole kasutusmäärad langevad ja tsükli lõpetamine tekitab probleeme. (27) Seetõttu on oht, et praeguste programmide kulutused lükkuvad edasi järgmisse perioodi ja uute programmide alustamine hilineb.

| 2.23. | On mõistetav, et osa programmi käesoleva perioodi jäägist makstakse välja aastatel 2007–2010. Kuna struktuurifondide suhtes kohaldatakse N + 2 reeglit, ei eelda komisjon märkimisväärset täitmata kulukohustuste kogunemist käesoleva perioodi lõpuks.
  2000.–2006. aasta programmide sulgemine ei tohiks lükata edasi järgneva perioodi programmide käivitamist. Komisjon esitab eelarved, mis vastavad abikõlblike maksetaotluste eeldatavale tasemele sõltumata sellest, kas taotlused on tehtud 2000.–2006. aasta perioodiks või 2007.–2013. aasta perioodiks. |
| --- | --- |

2.23.

On mõistetav, et osa programmi käesoleva perioodi jäägist makstakse välja aastatel 2007–2010. Kuna struktuurifondide suhtes kohaldatakse N + 2 reeglit, ei eelda komisjon märkimisväärset täitmata kulukohustuste kogunemist käesoleva perioodi lõpuks.

2000.–2006. aasta programmide sulgemine ei tohiks lükata edasi järgneva perioodi programmide käivitamist. Komisjon esitab eelarved, mis vastavad abikõlblike maksetaotluste eeldatavale tasemele sõltumata sellest, kas taotlused on tehtud 2000.–2006. aasta perioodiks või 2007.–2013. aasta perioodiks.

Aasta n + 2 reegli kasutamise tulemusel on tehtud vähesel määral kulukohustustest vabastamisi

| 2.24. | Komisjon leiab, (28) et aasta n + 2 reegli abil vähendatakse struktuurifondide osas täitmata eelarveliste kulukohustuste kõrgest tasemest tulenevaid riske. See eeldab, et kulukohustused, mille puhul ei ole tehtud ühtegi nendega seonduvat makset kahe aasta jooksul pärast kulukohustuse võtmise aastat, tühistatakse automaatselt. Selle reegli kasutamise tulemusel tehti 2003. aastal 31 miljoni euro ulatuses tühistamisi. 2004. aastal oli vastav summa suurem – 219 miljonit eurot, mis moodustas vaid 0,3 % struktuurifondide osas täitmata eelarveliste kulukohustuste saldost aasta lõpus. |
| --- | --- |

2.24.

Komisjon leiab, (28) et aasta n + 2 reegli abil vähendatakse struktuurifondide osas täitmata eelarveliste kulukohustuste kõrgest tasemest tulenevaid riske. See eeldab, et kulukohustused, mille puhul ei ole tehtud ühtegi nendega seonduvat makset kahe aasta jooksul pärast kulukohustuse võtmise aastat, tühistatakse automaatselt. Selle reegli kasutamise tulemusel tehti 2003. aastal 31 miljoni euro ulatuses tühistamisi. 2004. aastal oli vastav summa suurem – 219 miljonit eurot, mis moodustas vaid 0,3 % struktuurifondide osas täitmata eelarveliste kulukohustuste saldost aasta lõpus.

| 2.24. | Komisjon on jätkuvalt seisukohal, et N + 2 reegel tasakaalustab täitmata kulukohustuste taset.
  Programmiperioodi alguses tehtud ettemaksed, mis moodustavad 7 % iga programmi rahastamise koguvahenditest 2000.-2006. aastaks, pakuvad suhteliselt pikaajalist kaitset N + 2 kulukohustuste tühistamise vastu, sest ettemaksed vähendavad kulukohustuste automaatse tühistamise vältimiseks vajalike tagasimaksete taset. See kaitse nõrgeneb aja möödumisel ja võib viia N + 2 kulukohustuste tühistamise sagenemiseni järgnevatel aastatel.
  Samas pakub N + 2 reegel stiimulit kiiremaks rakendamiseks ja maksetaotluste korrapärasemaks esitamiseks. Seepärast ei saa selle reegli mõju hinnata vaid kulukohustuste taseme alusel. |
| --- | --- |

2.24.

Komisjon on jätkuvalt seisukohal, et N + 2 reegel tasakaalustab täitmata kulukohustuste taset.

Programmiperioodi alguses tehtud ettemaksed, mis moodustavad 7 % iga programmi rahastamise koguvahenditest 2000.-2006. aastaks, pakuvad suhteliselt pikaajalist kaitset N + 2 kulukohustuste tühistamise vastu, sest ettemaksed vähendavad kulukohustuste automaatse tühistamise vältimiseks vajalike tagasimaksete taset. See kaitse nõrgeneb aja möödumisel ja võib viia N + 2 kulukohustuste tühistamise sagenemiseni järgnevatel aastatel.

Samas pakub N + 2 reegel stiimulit kiiremaks rakendamiseks ja maksetaotluste korrapärasemaks esitamiseks. Seepärast ei saa selle reegli mõju hinnata vaid kulukohustuste taseme alusel.

| 2.25. | Nimetatud reegli kohaselt tühistatud kulukohustustest 76 % oli seotud ESFi kulutustega Hollandis. Praktikas eraldati uued tegevusreservi kulukohustused (29) programmidele, mille kulukohustused olid tühistatud, mistõttu muutus protsessi mõju olematuks. (30) Tühistamiste puudumine teiste liikmesriikide puhul kajastab suurenenud kasutamist. Sellele vaatamata leidis kontrollikoda tõendeid liikmesriikide poolt tühistamiste vältimiseks esitatud nõuete, sh abikõlbmatute kulude kohta. See selgitab kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruandes määratletud riski tegelikku iseloomu. (31) |
| --- | --- |

2.25.

Nimetatud reegli kohaselt tühistatud kulukohustustest 76 % oli seotud ESFi kulutustega Hollandis. Praktikas eraldati uued tegevusreservi kulukohustused (29) programmidele, mille kulukohustused olid tühistatud, mistõttu muutus protsessi mõju olematuks. (30) Tühistamiste puudumine teiste liikmesriikide puhul kajastab suurenenud kasutamist. Sellele vaatamata leidis kontrollikoda tõendeid liikmesriikide poolt tühistamiste vältimiseks esitatud nõuete, sh abikõlbmatute kulude kohta. See selgitab kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruandes määratletud riski tegelikku iseloomu. (31)

| 2.25. | Selgitamaks kontrollikoja kirjeldatud tausta seoses täiendatavate kulukohustuste kandmisega tulemusreservi arvelt programmi, mille rahastamine on tühistatud N + 2 reegli alusel, tuleb võtta arvesse seda, et tulemusreservi kasutamine on piiratud ühe liikmesriigi programmidega ühe eesmärgi raames, kuna assigneeringute ülekandmine ühelt eesmärgilt teisele on piiratud (summad kinnitati Berliinis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil 1999. aastal ja struktuurifondide määruses). Kuna Hollandil on üks eesmärgi 3 raamesse kuuluv ühtne programmdokument, ei jäänud komisjonil muud üle, kui siduda reserv selle programmiga, arvestades seejuures muidugi tulemuslikumaid eelisvaldkondi.
  Komisjon uurib tõendeid, mida kontrollikoda leidis liikmesriikides läbiviidud auditites taotlustes sisalduvate abikõlbmatute kulude kohta ja võtab vajalikud meetmed. Komisjon uurib kõnealust riski oma auditites. |
| --- | --- |

2.25.

Selgitamaks kontrollikoja kirjeldatud tausta seoses täiendatavate kulukohustuste kandmisega tulemusreservi arvelt programmi, mille rahastamine on tühistatud N + 2 reegli alusel, tuleb võtta arvesse seda, et tulemusreservi kasutamine on piiratud ühe liikmesriigi programmidega ühe eesmärgi raames, kuna assigneeringute ülekandmine ühelt eesmärgilt teisele on piiratud (summad kinnitati Berliinis toimunud Euroopa Ülemkogu istungil 1999. aastal ja struktuurifondide määruses). Kuna Hollandil on üks eesmärgi 3 raamesse kuuluv ühtne programmdokument, ei jäänud komisjonil muud üle, kui siduda reserv selle programmiga, arvestades seejuures muidugi tulemuslikumaid eelisvaldkondi.

Komisjon uurib tõendeid, mida kontrollikoda leidis liikmesriikides läbiviidud auditites taotlustes sisalduvate abikõlbmatute kulude kohta ja võtab vajalikud meetmed. Komisjon uurib kõnealust riski oma auditites.

| 2.26. | Kuigi komisjon leiab, et aasta n + 2 reegel on tähtsaks eelarve haldamise vahendiks, ei sisalda komisjoni eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne teavet või analüüsi vahendi toimimise või mõju kohta. |
| --- | --- |

2.26.

Kuigi komisjon leiab, et aasta n + 2 reegel on tähtsaks eelarve haldamise vahendiks, ei sisalda komisjoni eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne teavet või analüüsi vahendi toimimise või mõju kohta.

| 2.26. | N + 2 reegli üks eesmärk on kannustada täitmist ja seega saab reegli mõju hinnata osaliselt eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes täitmise kohta esitatud teabe põhjal. Üksikasjalikum teave seoses struktuurifondidega on esitatud eespool nimetatud struktuurifondide aastaaruandes, mis avaldati mais 2005. |
| --- | --- |

2.26.

N + 2 reegli üks eesmärk on kannustada täitmist ja seega saab reegli mõju hinnata osaliselt eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes täitmise kohta esitatud teabe põhjal. Üksikasjalikum teave seoses struktuurifondidega on esitatud eespool nimetatud struktuurifondide aastaaruandes, mis avaldati mais 2005.

Ebasobiv eelarve koostamine kuluprogrammide kogu kestuse jooksul

| 2.27. | Kuigi struktuurifondide osas oli 2004. aasta tulemus üldiselt rahuldav, siis paljud mitmeaastaste makseprogrammidega seotud püsivad probleemid — viivitused, täitmata eelarveliste kulukohustuste suurenemine — tulenevad eelarve koostamisest programmitöö perioodi jooksul, mille puhul ei arvestata piisavalt liikmesriikide võimega kulusid ettenähtud aja jooksul kasutada. Nagu punktis 2.21 selgitatud, võetakse kulukohustusi ligikaudu võrdsete aastaste osamaksetena programmi nominaalse kestuse jooksul. See ei kajasta kavandatud makseprofiili ega ka juriidiliste kulukohustuste täielikku ulatust (32) ning annab seega teavet, mida on kerge valesti tõlgendada. |
| --- | --- |

2.27.

Kuigi struktuurifondide osas oli 2004. aasta tulemus üldiselt rahuldav, siis paljud mitmeaastaste makseprogrammidega seotud püsivad probleemid — viivitused, täitmata eelarveliste kulukohustuste suurenemine — tulenevad eelarve koostamisest programmitöö perioodi jooksul, mille puhul ei arvestata piisavalt liikmesriikide võimega kulusid ettenähtud aja jooksul kasutada. Nagu punktis 2.21 selgitatud, võetakse kulukohustusi ligikaudu võrdsete aastaste osamaksetena programmi nominaalse kestuse jooksul. See ei kajasta kavandatud makseprofiili ega ka juriidiliste kulukohustuste täielikku ulatust (32) ning annab seega teavet, mida on kerge valesti tõlgendada.

| 2.27. | Kulukohustuste eelarvesse kirjendamine toimub otseselt Euroopa Ülemkogus otsustatud vahendite jaotuse järgi. Eelarvesse kirjendatud iga-aastased kulukohustused kajastavad tavaliselt koostatud programme (või läbivaadatud programme). Poliitilise tegevuskava raames on komisjoni eesmärk prognoosida tegelikkuses vajatavaid aastaseid maksete assigneeringuid. |
| --- | --- |

2.27.

Kulukohustuste eelarvesse kirjendamine toimub otseselt Euroopa Ülemkogus otsustatud vahendite jaotuse järgi. Eelarvesse kirjendatud iga-aastased kulukohustused kajastavad tavaliselt koostatud programme (või läbivaadatud programme). Poliitilise tegevuskava raames on komisjoni eesmärk prognoosida tegelikkuses vajatavaid aastaseid maksete assigneeringuid.

| 2.28. | Makseid tuleb teha programmi nominaalsest kestusest kaugemale ulatuva perioodi jooksul (kuni 2010. aastani perioodi 2000–2006 puhul). Programmitsükli jooksul esineb suuri erinevusi makseprofiilis: programmide (ja nende poolt rahastatavate projektide) määratlemisel ja algatamisel on maksed madalad, millele järgneb suurem nõudlus vahepealsetel aastatel, mis programmi lõpupoole väheneb. Komisjon on kavandanud kompenseerida kahe tsükli kattumisaastaid (madalama nõudlusega aastad teise tsükli alguses) maksetega esimese tsükli lõpust, mille tulemuseks on sujuv ja ühtlustatud nõudlus maksete assigneeringute osas. |
| --- | --- |

2.28.

Makseid tuleb teha programmi nominaalsest kestusest kaugemale ulatuva perioodi jooksul (kuni 2010. aastani perioodi 2000–2006 puhul). Programmitsükli jooksul esineb suuri erinevusi makseprofiilis: programmide (ja nende poolt rahastatavate projektide) määratlemisel ja algatamisel on maksed madalad, millele järgneb suurem nõudlus vahepealsetel aastatel, mis programmi lõpupoole väheneb. Komisjon on kavandanud kompenseerida kahe tsükli kattumisaastaid (madalama nõudlusega aastad teise tsükli alguses) maksetega esimese tsükli lõpust, mille tulemuseks on sujuv ja ühtlustatud nõudlus maksete assigneeringute osas.

| 2.29. | Tegelikult sõltub komisjonipoolne nõudlus eelarveliste maksete järele liikmesriikidelt saadud nõuetest, mis omakorda sõltuvad abisaajate suutlikkusest projekte läbi viia ja kulusid kasutada. Viis aastat kuni 2003. aastani kestnud ebaühtlane nõudlus põhjustas märkimisväärset alakasutamist. (33) Alakasutusel on maksete assigneeringute ja kulukohustuste suhtes erinevad tagajärjed: kasutamata maksete assigneeringud tühistatakse samas kui kulukohustused on endiselt täitmata. Erineva käsitlemise tulemusena suureneb täitmata eelarveliste kulukohustuste tase (vt punkt 2.18), mis omakorda põhjustab ajalisi viivitusi kulukohustuste ja maksete vahel. |
| --- | --- |

2.29.

Tegelikult sõltub komisjonipoolne nõudlus eelarveliste maksete järele liikmesriikidelt saadud nõuetest, mis omakorda sõltuvad abisaajate suutlikkusest projekte läbi viia ja kulusid kasutada. Viis aastat kuni 2003. aastani kestnud ebaühtlane nõudlus põhjustas märkimisväärset alakasutamist. (33) Alakasutusel on maksete assigneeringute ja kulukohustuste suhtes erinevad tagajärjed: kasutamata maksete assigneeringud tühistatakse samas kui kulukohustused on endiselt täitmata. Erineva käsitlemise tulemusena suureneb täitmata eelarveliste kulukohustuste tase (vt punkt 2.18), mis omakorda põhjustab ajalisi viivitusi kulukohustuste ja maksete vahel.

| 2.29. | Täitmata kulukohustuste kasvamine on iseloomulik mitmeaastastele programmidele nagu struktuurifondide programmid. Tavaliselt eeldatakse, et täitmata kulukohustuste summa kasvab esimeste aastate jooksul, seejärel stabiliseerub ja hakkab langema perioodi lõpu poole. Liigendatud kulukohustustega süsteemis puudub vajadus selle järele, et maksed ja kulukohustused peaksid mis tahes aastal olema võrdsed. |
| --- | --- |

2.29.

Täitmata kulukohustuste kasvamine on iseloomulik mitmeaastastele programmidele nagu struktuurifondide programmid. Tavaliselt eeldatakse, et täitmata kulukohustuste summa kasvab esimeste aastate jooksul, seejärel stabiliseerub ja hakkab langema perioodi lõpu poole. Liigendatud kulukohustustega süsteemis puudub vajadus selle järele, et maksed ja kulukohustused peaksid mis tahes aastal olema võrdsed.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 2.30. | Komisjoni aruanne eelarve haldamise kohta annab mõningat lisateavet kuluprogrammide edenemise kohta. Teavet oleks võimalik aga veelgi rohkem täiustada parema selgitamise abil, hinnates edenemise käiku võrreldes eeldatavate tulemustega ning kajastades täpsemini eelarve haldamist ja aruandluskohustust. Samuti tuleks esitada teavet liikmesriikide hinnanguliste kulude ja aasta n + 2 reegli toimimise kohta struktuurifondide osas. |
| --- | --- |

2.30.

Komisjoni aruanne eelarve haldamise kohta annab mõningat lisateavet kuluprogrammide edenemise kohta. Teavet oleks võimalik aga veelgi rohkem täiustada parema selgitamise abil, hinnates edenemise käiku võrreldes eeldatavate tulemustega ning kajastades täpsemini eelarve haldamist ja aruandluskohustust. Samuti tuleks esitada teavet liikmesriikide hinnanguliste kulude ja aasta n + 2 reegli toimimise kohta struktuurifondide osas.

| 2.30. | Vastavalt kontrollikoja soovitustele eelmise aasta aruandes on komisjon esitanud laialdast teavet mõningate olulisemate mitmeaastaste programmide seisu kohta kogu perioodi vältel ja edusammude kohta (st struktuurifondid, ühtekuuluvusfond, SAPARD ja ISPA).
  Komisjon on valmis tegema jõupingutusi teabe täiustamiseks nagu varasematel aastatel, sealhulgas 2004. aasta aruande puhul. Peale selle juhib komisjon kontrollikoja tähelepanu struktuurifondide eelarve täitmise mahukale aastaaruandele, mille eelarve peadirektoraat avaldas mais.
  Komisjon osutab ka oma vastusele punktis 2.4. |
| --- | --- |

2.30.

Vastavalt kontrollikoja soovitustele eelmise aasta aruandes on komisjon esitanud laialdast teavet mõningate olulisemate mitmeaastaste programmide seisu kohta kogu perioodi vältel ja edusammude kohta (st struktuurifondid, ühtekuuluvusfond, SAPARD ja ISPA).

Komisjon on valmis tegema jõupingutusi teabe täiustamiseks nagu varasematel aastatel, sealhulgas 2004. aasta aruande puhul. Peale selle juhib komisjon kontrollikoja tähelepanu struktuurifondide eelarve täitmise mahukale aastaaruandele, mille eelarve peadirektoraat avaldas mais.

Komisjon osutab ka oma vastusele punktis 2.4.

| 2.31. | Parandatud kasutusmäärad ja nendest tulenev vähendatud ülejääk kajastavad paremat komisjonipoolset juhtimist ja suurenenud kulude taset peamiste kuluprogrammide, eriti struktuurifondide osas. |
| --- | --- |

2.31.

Parandatud kasutusmäärad ja nendest tulenev vähendatud ülejääk kajastavad paremat komisjonipoolset juhtimist ja suurenenud kulude taset peamiste kuluprogrammide, eriti struktuurifondide osas.

| 2.32. | Täitmata eelarveliste kulukohustuste tase tõusis jätkuvalt ning oli 2004. aasta lõpuks kokku 109 miljardit eurot. Kasvu peamiseks põhjuseks oli laienemine, mille tulemusel EL 15ga seotud raamatupidamiskontode aluseks olevate täitmata eelarveliste kulukohustuste summa vähenes mõnevõrra. Struktuurifondide olukorra haldamiseks mõeldud aasta n + 2 reegli kasutamise tulemusel on tehtud väga vähe kulukohustustest vabastamisi alates selle kehtestamisest. |
| --- | --- |

2.32.

Täitmata eelarveliste kulukohustuste tase tõusis jätkuvalt ning oli 2004. aasta lõpuks kokku 109 miljardit eurot. Kasvu peamiseks põhjuseks oli laienemine, mille tulemusel EL 15ga seotud raamatupidamiskontode aluseks olevate täitmata eelarveliste kulukohustuste summa vähenes mõnevõrra. Struktuurifondide olukorra haldamiseks mõeldud aasta n + 2 reegli kasutamise tulemusel on tehtud väga vähe kulukohustustest vabastamisi alates selle kehtestamisest.

| 2.32. | Kulukohustuste tühistamise tase ei ole iseenesest N + 2 reegli tõhususe asjakohane näitaja. Nimetatud reegel aitab kaasa ka täitmisele (vt ka vastust punktile 2.24.). |
| --- | --- |

2.32.

Kulukohustuste tühistamise tase ei ole iseenesest N + 2 reegli tõhususe asjakohane näitaja. Nimetatud reegel aitab kaasa ka täitmisele (vt ka vastust punktile 2.24.).

| 2.33. | Täitmata eelarvelised kulukohustused struktuurifondide osas ületavad komisjoni 2002. aasta parandatud prognoose. Kontrollikoda soovitab komisjonil kaasajastada oma analüüsi, et oleks võimalik määratleda mõju praegusele ja tulevasele perioodile ning teha kindlaks, kas konkreetsete meetmete võtmine on vajalik. |
| --- | --- |

2.33.

Täitmata eelarvelised kulukohustused struktuurifondide osas ületavad komisjoni 2002. aasta parandatud prognoose. Kontrollikoda soovitab komisjonil kaasajastada oma analüüsi, et oleks võimalik määratleda mõju praegusele ja tulevasele perioodile ning teha kindlaks, kas konkreetsete meetmete võtmine on vajalik.

| 2.33. | Tegeliku täitmise näitajaid ja täitmata kulukohustuste tegelikku taset analüüsitakse ja kasutatakse esialgse eelarveprojekti koostamisel maksevajaduste arvutamiseks. Praegu ei ole kavas teatada muutustest. |
| --- | --- |

2.33.

Tegeliku täitmise näitajaid ja täitmata kulukohustuste tegelikku taset analüüsitakse ja kasutatakse esialgse eelarveprojekti koostamisel maksevajaduste arvutamiseks. Praegu ei ole kavas teatada muutustest.

| 2.34. | Teave ELi eelarve kohta ei kajasta täielikult tegelikke kulusid ega anna ka piisavalt täpset ülevaadet liidu õiguslike kohustuste kohta. Struktuurifondide kulukohustuste eelarve aluseks võrdsed aastased osamaksed ning maksete eelarve aluseks on komisjoni prognoosid sujuval ja ühtsel pakkumisel põhinevate kulude kohta, kuid neid rakendatakse liikmesriikidelt saadud ebaühtlasel nõudlusel põhinevate nõuete alusel. Nagu komisjon on juba tunnistanud, on selle suutlikkus aktiivselt mitmeaastaste kuluprogrammide rakendamist hallata piiratud. (34) |
| --- | --- |

2.34.

Teave ELi eelarve kohta ei kajasta täielikult tegelikke kulusid ega anna ka piisavalt täpset ülevaadet liidu õiguslike kohustuste kohta. Struktuurifondide kulukohustuste eelarve aluseks võrdsed aastased osamaksed ning maksete eelarve aluseks on komisjoni prognoosid sujuval ja ühtsel pakkumisel põhinevate kulude kohta, kuid neid rakendatakse liikmesriikidelt saadud ebaühtlasel nõudlusel põhinevate nõuete alusel. Nagu komisjon on juba tunnistanud, on selle suutlikkus aktiivselt mitmeaastaste kuluprogrammide rakendamist hallata piiratud. (34)

| 2.34. | Struktuurifondide puhul on aastased kulukohustuste assigneeringud eelnevalt mitmeaastase programmitööga kindlaks määratud (st need põhinevad pakkumisel). Teataval määral kehtib see ka teiste olulisemate mitmeaastaste programmide suhtes.
  Maksete assigneeringud peavad seevastu põhinema taotlustel, välja arvatud piiratud ettemaksed. Maksete assigneeringud tuleb igal aastal kirjendada eelarvesse eesmärgiga prognoosida realistlikult tegelikke taotlusi vastavalt täitmise suundumustele ja muule asjakohasele teabele. Komisjoni hinnangute alus seoses struktuurifondidesse tehtavate maksete vajadusega on tavaliselt esitatud esialgses eelarveprojektis. Üldjoontes paranes 2004. aastal maksete eelarvesse kirjendamine oluliselt.
  Nende juriidiliste kulukohustuste suurus, mille kohta ei ole veel eelarvesse kulukohustusi kirjendatud, avaldatakse ühenduste raamatupidamise aastaaruandes tingimuslike kohustuste all. |
| --- | --- |

2.34.

Struktuurifondide puhul on aastased kulukohustuste assigneeringud eelnevalt mitmeaastase programmitööga kindlaks määratud (st need põhinevad pakkumisel). Teataval määral kehtib see ka teiste olulisemate mitmeaastaste programmide suhtes.

Maksete assigneeringud peavad seevastu põhinema taotlustel, välja arvatud piiratud ettemaksed. Maksete assigneeringud tuleb igal aastal kirjendada eelarvesse eesmärgiga prognoosida realistlikult tegelikke taotlusi vastavalt täitmise suundumustele ja muule asjakohasele teabele. Komisjoni hinnangute alus seoses struktuurifondidesse tehtavate maksete vajadusega on tavaliselt esitatud esialgses eelarveprojektis. Üldjoontes paranes 2004. aastal maksete eelarvesse kirjendamine oluliselt.

Nende juriidiliste kulukohustuste suurus, mille kohta ei ole veel eelarvesse kulukohustusi kirjendatud, avaldatakse ühenduste raamatupidamise aastaaruandes tingimuslike kohustuste all.

| 2.35. | Kuna kasutamata maksete assigneeringuid ja nendega seotud rahastamist ei ole võimalik tulevase nõudluse katmiseks üle kanda, tekivad ajalised viivitused kavandatud kuluperioodi (nt 2000–2006) ja tegelike kulutuste ajastuse vahel. Selle tulemuseks on kas programmitöö perioodi lõpus vajalike kulutuste kõrgem tase — mida on raske hallata — või täitmata eelarveliste kulukohustuste ja kulutuste kõrge ja kasvav tase, mis põhjustab praeguse perioodi kulutuste edasi lükkamist tulevasse perioodi, mis võib omakorda takistada uue perioodi käivitamist. Ajalised viivitused suurenevad tulevikus veelgi, kui antud probleemile ei pöörata erilist tähelepanu. |
| --- | --- |

2.35.

Kuna kasutamata maksete assigneeringuid ja nendega seotud rahastamist ei ole võimalik tulevase nõudluse katmiseks üle kanda, tekivad ajalised viivitused kavandatud kuluperioodi (nt 2000–2006) ja tegelike kulutuste ajastuse vahel. Selle tulemuseks on kas programmitöö perioodi lõpus vajalike kulutuste kõrgem tase — mida on raske hallata — või täitmata eelarveliste kulukohustuste ja kulutuste kõrge ja kasvav tase, mis põhjustab praeguse perioodi kulutuste edasi lükkamist tulevasse perioodi, mis võib omakorda takistada uue perioodi käivitamist. Ajalised viivitused suurenevad tulevikus veelgi, kui antud probleemile ei pöörata erilist tähelepanu.

| 2.35. | Komisjonil on kohustus kirjendada eelarvesse piisavalt maksete assigneeringuid, sealhulgas teha vajadusel ettepanek paranduseelarveks, mida tehti 2004. aastal struktuurifondide puhul. 2004. aasta eelarve täitmisega ei suurendatud täitmata kulukohustuste summat, välja arvatud uute liikmesriikide puhul, mis oli selliste uute meetmete korral tavapärane ja vältimatu. Struktuurifondide puhul määravad maksete suuruse peamiselt liikmesriikide maksetaotlused ja seda peab eelarve koostamisel kajastama. N + 2 reegel piirab maksete tegemise lükkamist programmi lõppu ja komisjon ei nõustu, et 2000.–2006. aasta programmidega seotud maksed võiksid ohustada sellele järgneva perioodi programmide käivitamist.
  Komisjon osutab ka oma vastusele punktis 2.23. |
| --- | --- |

2.35.

Komisjonil on kohustus kirjendada eelarvesse piisavalt maksete assigneeringuid, sealhulgas teha vajadusel ettepanek paranduseelarveks, mida tehti 2004. aastal struktuurifondide puhul. 2004. aasta eelarve täitmisega ei suurendatud täitmata kulukohustuste summat, välja arvatud uute liikmesriikide puhul, mis oli selliste uute meetmete korral tavapärane ja vältimatu. Struktuurifondide puhul määravad maksete suuruse peamiselt liikmesriikide maksetaotlused ja seda peab eelarve koostamisel kajastama. N + 2 reegel piirab maksete tegemise lükkamist programmi lõppu ja komisjon ei nõustu, et 2000.–2006. aasta programmidega seotud maksed võiksid ohustada sellele järgneva perioodi programmide käivitamist.

Komisjon osutab ka oma vastusele punktis 2.23.

---

(1)  Kui tegemist on liigendatud assigneeringutega.

(2)  Vt punkt 2.21 ja
  I lisa
  täiendava taustateabe saamiseks eelarve kohta.

(3)  Ka käesoleval aastal on see dokument kättesaadaval ainult komisjoni veebilehel http://europa.eu.int/comm/budget/infos/publications_en.htm, vaatamata finantsmääruse artiklile 29, mille kohaselt tuleks nimetatud dokument avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

(4)  Punkt 2.4.

(5)  Finantsmääruse artikli 128 kohaselt saadetakse nimetatud aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.

(6)  Vastu võetud Euroopa Parlamendi poolt 18. detsembril 2003 (ELT L 53, 23.2.2004).

(7)  9. märtsi 2004. aasta paranduseelarve nr 1/2004 (ELT L 128, 29.4.2004, lk 1).

(8)  Kasutati paindlikkusinstrumenti, mille abil on võimalik rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada kehtestatud ülemmäärade piires. Paindlikkusinstrumenti ei tohi üldjuhul kasutada samaks otstarbeks kahel järjestikusel aastal.

(9)  Välja arvatud laienemise paranduseelarve nr 1/2004, kuid hõlmates paranduseelarveid nr 2/2004–10/2004.

(10)  Kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 2.10.

(11)  Ülejääk pole reserv, mida võib koguda ja järgmistel aastatel kulutuste finantseerimiseks kasutada. Kasutamata tulud, mida ülejääk kajastab, tasaarveldatakse järgmisel aastal sissenõutavate omavahenditega. Alakasutamisest tingitud kasutamata maksete assigneeringud enamikel juhtudel tühistatakse ja “kaotatakse”.

(12)  15-st liikmesriigist koosneva ELi eelarve, mille Euroopa Parlament võttis lõplikult vastu 18. detsembril 2003 (ELT L 53, 23.2.2004).

(13)  Eelarveassigneeringud, mida on parandatud, võttes arvesse paranduseelarveid (sh laienemine) ja ülekandmisi ning lisades 2003. aastast ülekantud assigneeringud, kolmandate riikide sissemaksetel põhinevad assigneeringud ja muud tulud, mis vastavad kindlale eesmärgile, ja uuesti kasutatavaks tehtud assigneeringud.

Allikas: 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne.

(14)  Sisaldab kasutamata krediitide tühistamist ülekantud 276 miljoni euro ulatuses (2 074 miljonit eurot 2003. aastal).

(15)  Ülekantud summa sisaldab 1 263 miljonit eurot kolmandate osapoolte sihtotstarbelist tulu, mille suhtes ei kohaldata tavalisi ülekandmise tühistamise reegleid (1 044 miljonit eurot 2003. aastal).

(16)  Saadud sihtotstarbeline tulu, mida pole eelarves ette nähtud.

(17)  Mitmesugused elemendid, mis on peamiselt seotud uuesti kasutussevõetud ülekantud krediidiga ja EFTA osamaksetega.

Allikas: 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne.

(18)  Vt kontrollikoja 2002. eelarveaasta aastaaruande punkt 2.26 ja kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punktid 2.31 ja 2.47.

(19)  Kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 2.14.

(20)  Sihtotstarbelisi tulusid hõlmavate maksete assigneeringute puhul kehtivad nende erineva iseloomu tõttu erieeskirjad. Vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 2.37.

(21)  Nr 10/2004 (ELT L 80, 29.3.2005, lk 1).

(22)  Vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 2.12.

(23)  Kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 2.48: “Perioodi 2000–2006 täitmata kulukohustuste summa “RAL”, mis võrdub praeguste aastamaksete 2,3 kordse summaga [...], vastab komisjoni prognoosile”.

(24)  Diagramm 7, komisjoni teatis – struktuurifondide eelarve täitmine, eriti täitmata kulukohustuste osas (KOM(2002) 528 lõplik, 20.9.2002). Ühtekuuluvusfondi puhul sarnased toimingud puudusid, kuigi täitmata eelarveliste kulukohustuste kogusumma oli 9,7 miljardit eurot.

(25)  Artikli 76 lõige 3: “Eelarvelised kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht eelarveaastat hõlmavate meetmetega, võib jaotada mitme eelarveaasta peale aastasteks osamakseteks üksnes põhiõigusaktiga ettenähtud juhtudel...”.

(26)  Vt raamatupidamise aastaaruannete bilansiväliste kirjete kulukohustused: tingimuslikud kohustused, kirje 6.

(27)  “Perioodi 1994–99 programmide lõpetamisega seotud haldus- ja finantspiirangud aitasid suures osas kaasa viivituste tekkimisele perioodi 2000–06 programmide alustamisel.” Lk 4, KOM(2002) 528 lõplik.

(28)  Vt nt komisjoni vastust kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punktile 2.48: “Reegli n + 2 kasutamise tulemusena peaks järgmise paari aasta jooksul stabiliseeruma täitmata kulukohustuste tase...”.

(29)  4 % igale liikmesriigile eraldatud assigneeringutest pandi reservi kõige paremini toimivatele programmidele kolmes osas jagamiseks aastatel 2004–2006.

(30)  Näiteks vabastati Hollandis aasta n + 2 reegli kohaselt ühe programmi alt 167 miljonit eurot ning seejärel eraldati tegevusreservist 76 miljonit eurot samale programmile.

(31)  Punkt 2.35: “...kuid siinkohal valitseb oht, et liikmesriigid võivad esitada kulukohustuste tühistamise vältimiseks nõudeid abikõlbmatute kulude kohta.”

(32)  Välja arvatud teatud programmitöö perioodi viimase aasta lõpus.

(33)  Vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 2.12 ja tabel 2.3.

(34)  Vt komisjoni vastus kontrollikoja 2003. aasta aruande punktile 2.32.

---

3. PEATÜKK

Tulud

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Traditsioonilised omavahendid

Sissejuhatus

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Eelarveaasta tehinguid puudutavad auditileiud

Kindlaksmääratud, kuid komisjonile veel kasutatavaks tegemata summad (B-kontod)

Suhkrumaksud

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid

Sissejuhatus

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused

Järeldus ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 3.1. | Euroopa Liidu eelarvetulud koosnevad omavahenditest ja muust tulust. Nagu näidatud
  tabelis 3.1, diagrammil 3.1
  ja
  diagrammil 3.2
  , on omavahendid eelarveliste kulutuste rahastamise põhiallikas (92 %). On kolm omavahendite põhirühma: traditsioonilised omavahendid (tolli-, põllumajandus- ja suhkrumaksud) (13 %), käibemaksu põhjal arvestatud ja liikmesriikide poolt kogutud omavahendid (15 %) ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid (72 %). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

3.1.

Euroopa Liidu eelarvetulud koosnevad omavahenditest ja muust tulust. Nagu näidatud
  tabelis 3.1, diagrammil 3.1
  ja
  diagrammil 3.2
  , on omavahendid eelarveliste kulutuste rahastamise põhiallikas (92 %). On kolm omavahendite põhirühma: traditsioonilised omavahendid (tolli-, põllumajandus- ja suhkrumaksud) (13 %), käibemaksu põhjal arvestatud ja liikmesriikide poolt kogutud omavahendid (15 %) ning liikmesriikide rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid (72 %).

Tabel 3.1 — 2003. ja 2004. eelarveaasta tulud

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Tululiik ja sellele vastav eelarverubriik | Tegelik tulu 2003. aastal | 2004. aasta eelarve kujunemine | Tegelik tulu 2004. aastal | muutus %-des (2003–2004) |
| Esialgne eelarve | Lõplik eelarve |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Traditsioonilised omavahendid | 10 857,2 | 11 049,0 | 12 406,9 | 12 307,1 | 13,4 % |
| — Põllumajandusmaksud (10. peatükk) | 1 011,8 | 839,1 | 1 325,6 | 1 313,4 | 29,8 % |
| — Suhkru ja isoglükoosimaksud (11. peatükk) | 383,2 | 359,9 | 416,9 | 401,6 | 4,8 % |
| — Tollimaksud (12. peatükk) | 9 462,1 | 9 850,0 | 10 664,4 | 10 592,1 | 11,9 % |
| 2 | Käibemaksu-omavahendid | 21 260,1 | 13 319,5 | 13 579,9 | 13 912,1 | –34,6 % |
| — Käibemaksu-omavahendid eelmisest eelarveaastast (13. peatükk) | 21 534,9 | 13 319,5 | 13 579,9 | 13 679,3 | |
| — Eelmiste aastate tulemus (31. peatükk) | – 274,8 | 0,0 | 0,0 | 232,8 | |
| 3 | Rahvamajanduse kogutulu omavahendid | 51 235,2 | 69 444,6 | 69 010,2 | 68 982,0 | 34,6 % |
| — Rahvamajanduse kogutulu omavahendid jooksval eelarveaastal (14. peatükk) | 50 624,3 | 69 444,6 | 69 010,2 | 69 214,2 | |
| — Eelmiste aastate tulemus (32. peatükk) | 610,9 | 0,0 | 0,0 | – 232,2 | |
| 4 | Bilansid ja bilansikohandused | 280,1 | 0,0 | 0,0 | – 148,0 | – 152,8 % |
| — Ühendkuningriigi parandus (15. peatükk) | 281,1 | 0,0 | 0,0 | – 149,3 | |
| — Ühendkuningriigi paranduse lõplik kalkulatsioon (35. peatükk) | –1,0 | 0,0 | 0,0 | 1,3 | |
| 5 | Muud tulud | 9 836,1 | 805,6 | 6 809,6 | 8 458,7 | –14,0 % |
| — Eelmise eelarveaasta ülejääk (30. peatükk) | 7 676,8 | 0,0 | 5 693,0 | 5 693,0 | –25,8 % |
| — Mitmesugused tulud (4–9 jaotis) | 2 159,3 | 805,6 | 1 116,6 | 2 765,7 | 28,1 % |
| Kogusumma | 93 468,6 | 94 618,7 | 101 806,6 | 103 511,9 | 10,7 % |
| Allikas: 2004. aasta eelarved ja paranduseelarved; Euroopa ühenduste aastaaruanne 2004. |

(miljonit eurot)

Tululiik ja sellele vastav eelarverubriik

Tegelik tulu 2003. aastal

2004. aasta eelarve kujunemine

Tegelik tulu 2004. aastal

muutus %-des (2003–2004)

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Traditsioonilised omavahendid

10 857,2

11 049,0

12 406,9

12 307,1

13,4 %

— Põllumajandusmaksud (10. peatükk)

1 011,8

839,1

1 325,6

1 313,4

29,8 %

— Suhkru ja isoglükoosimaksud (11. peatükk)

383,2

359,9

416,9

401,6

4,8 %

— Tollimaksud (12. peatükk)

9 462,1

9 850,0

10 664,4

10 592,1

11,9 %

2

Käibemaksu-omavahendid

21 260,1

13 319,5

13 579,9

13 912,1

–34,6 %

— Käibemaksu-omavahendid eelmisest eelarveaastast (13. peatükk)

21 534,9

13 319,5

13 579,9

13 679,3

— Eelmiste aastate tulemus (31. peatükk)

– 274,8

0,0

0,0

232,8

3

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid

51 235,2

69 444,6

69 010,2

68 982,0

34,6 %

— Rahvamajanduse kogutulu omavahendid jooksval eelarveaastal (14. peatükk)

50 624,3

69 444,6

69 010,2

69 214,2

— Eelmiste aastate tulemus (32. peatükk)

610,9

0,0

0,0

– 232,2

4

Bilansid ja bilansikohandused

280,1

0,0

0,0

– 148,0

– 152,8 %

— Ühendkuningriigi parandus (15. peatükk)

281,1

0,0

0,0

– 149,3

— Ühendkuningriigi paranduse lõplik kalkulatsioon (35. peatükk)

–1,0

0,0

0,0

1,3

5

Muud tulud

9 836,1

805,6

6 809,6

8 458,7

–14,0 %

— Eelmise eelarveaasta ülejääk (30. peatükk)

7 676,8

0,0

5 693,0

5 693,0

–25,8 %

— Mitmesugused tulud (4–9 jaotis)

2 159,3

805,6

1 116,6

2 765,7

28,1 %

Kogusumma

93 468,6

94 618,7

101 806,6

103 511,9

10,7 %

Allikas: 2004. aasta eelarved ja paranduseelarved; Euroopa ühenduste aastaaruanne 2004.

Image

Image

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Traditsioonilised omavahendid

Sissejuhatus

| 3.2. | Traditsioonilised omavahendid määratakse kindlaks ja nõutakse sisse liikmesriikide poolt vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele, mis peavad vastama ühenduse eeskirjade (2) nõuetele. Traditsiooniliste omavahendite kogumise riskideks on maksudest kõrvalehoidumine valeandmete esitamise või lihtsalt salakaubaveo abil, väärarvutused või maksu mittemääramine avastamata vigade või puuduste tõttu süsteemides ning vead või puudused liikmesriikide raamatupidamisarvestuses määratud maksude kohta. |
| --- | --- |

3.2.

Traditsioonilised omavahendid määratakse kindlaks ja nõutakse sisse liikmesriikide poolt vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele, mis peavad vastama ühenduse eeskirjade (2) nõuetele. Traditsiooniliste omavahendite kogumise riskideks on maksudest kõrvalehoidumine valeandmete esitamise või lihtsalt salakaubaveo abil, väärarvutused või maksu mittemääramine avastamata vigade või puuduste tõttu süsteemides ning vead või puudused liikmesriikide raamatupidamisarvestuses määratud maksude kohta.

| 3.3. | Kontrollikoja audit ei saa käsitleda deklareerimata importi või importi, mis pole läbinud tollijärelevalvet. Kontrollikoja audit hõlmas lisaks tollideklaratsioonide ja raamatupidamissüsteemide otsesele testimisele ka komisjoni ja liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist, et otsustada, kas rakendatav kord annab piisava kindluse täielikkuse kohta. Audit sisaldas:






  a) | 12 liikmesriigi (3) tollijärelevalve korralduse ja traditsiooniliste omavahendite siseriiklike raamatupidamissüsteemide analüüsi. Kontrollikoda keskendus eelkõige kaheksa liikmesriigi maismaapiiri tollijärelevalvele ning elektroonilise tollivormistussüsteemi kasutamisele 12 liikmesriigis (vt punktid 3.6–3.18); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Kontrollikoja audit ei saa käsitleda deklareerimata importi või importi, mis pole läbinud tollijärelevalvet. Kontrollikoja audit hõlmas lisaks tollideklaratsioonide ja raamatupidamissüsteemide otsesele testimisele ka komisjoni ja liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist, et otsustada, kas rakendatav kord annab piisava kindluse täielikkuse kohta. Audit sisaldas:

a)

12 liikmesriigi (3) tollijärelevalve korralduse ja traditsiooniliste omavahendite siseriiklike raamatupidamissüsteemide analüüsi. Kontrollikoda keskendus eelkõige kaheksa liikmesriigi maismaapiiri tollijärelevalvele ning elektroonilise tollivormistussüsteemi kasutamisele 12 liikmesriigis (vt punktid 3.6–3.18);

| b) | 2004. aastal lõpuleviidud suhkrumaksu arvutamise kontrollist; |
| --- | --- |

b)

2004. aastal lõpuleviidud suhkrumaksu arvutamise kontrollist;

| c) | komisjoni traditsioonilisi omavahendeid kirjendavate raamatupidamisaruannete ning kõigist liikmesriikidest tuleva maksuvoo analüüsist, et saada piisav kindlus kirjendatud summade korrektsuse ja täielikkuse kohta. |
| --- | --- |

c)

komisjoni traditsioonilisi omavahendeid kirjendavate raamatupidamisaruannete ning kõigist liikmesriikidest tuleva maksuvoo analüüsist, et saada piisav kindlus kirjendatud summade korrektsuse ja täielikkuse kohta.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 3.4. | Komisjon võib liikmesriikidelt nõuda traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääramise ja kasutatavaks tegemise kontrollimist ning võib ka ise sellist kontrolli läbi viia, kas siis koos liikmesriigi ametiasutustega või iseseisvalt. (4) Individuaalsed kontrolliaruanded adresseeritakse asjaosalistele liikmesriikidele ning need vaadatakse koos saadud vastustega läbi ühenduse omavahendite nõuandekomitee (5) koosolekutel. Iga kolme aasta kontrollide kohta koostatakse üldaruanne, mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele. (6) |
| --- | --- |

3.4.

Komisjon võib liikmesriikidelt nõuda traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääramise ja kasutatavaks tegemise kontrollimist ning võib ka ise sellist kontrolli läbi viia, kas siis koos liikmesriigi ametiasutustega või iseseisvalt. (4) Individuaalsed kontrolliaruanded adresseeritakse asjaosalistele liikmesriikidele ning need vaadatakse koos saadud vastustega läbi ühenduse omavahendite nõuandekomitee (5) koosolekutel. Iga kolme aasta kontrollide kohta koostatakse üldaruanne, mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele. (6)

| 3.5. | Kontrollikoda analüüsis kontrollitulemusi ja arvestab nendega. Sarnaselt eelmistele aastatele leiti, et kasutatud töömeetodid olid usaldusväärsed ja töö dokumenteerimine heal tasemel. Kontrollidest nähtus, et omavahendite kogumissüsteemid olid üldjuhul rahuldavad, kuid B-kontode usaldusväärsus mõningates liikmesriikides jätkuvalt vähene (vt punkt 3.23). |
| --- | --- |

3.5.

Kontrollikoda analüüsis kontrollitulemusi ja arvestab nendega. Sarnaselt eelmistele aastatele leiti, et kasutatud töömeetodid olid usaldusväärsed ja töö dokumenteerimine heal tasemel. Kontrollidest nähtus, et omavahendite kogumissüsteemid olid üldjuhul rahuldavad, kuid B-kontode usaldusväärsus mõningates liikmesriikides jätkuvalt vähene (vt punkt 3.23).

| 3.5. | Komisjon jätkab tähelepanu pööramist liikmesriikide B-kontode juhtimisele traditsiooniliste omavahendite inspekteerimiste käigus. |
| --- | --- |

3.5.

Komisjon jätkab tähelepanu pööramist liikmesriikide B-kontode juhtimisele traditsiooniliste omavahendite inspekteerimiste käigus.

Liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 3.6. | Liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite järelevalve- ja kontrollisüsteemid koosnevad esmajoones tolliasutuste järelevalvest, nagu määratletud ühenduse tolliseadustikus. (7) Üldiselt ei kehtesta ühenduse õigusaktid erimeetodeid ega tollikontrolli taset, see kuulub liikmesriikide pädevusse. |
| --- | --- |

3.6.

Liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite järelevalve- ja kontrollisüsteemid koosnevad esmajoones tolliasutuste järelevalvest, nagu määratletud ühenduse tolliseadustikus. (7) Üldiselt ei kehtesta ühenduse õigusaktid erimeetodeid ega tollikontrolli taset, see kuulub liikmesriikide pädevusse.

Tollijärelevalve ELi välisel maismaapiiril

| 3.7. | Kontrollikoda kontrollis valikuliselt kaheksa liikmesriigi (8) maismaa piiripunktide tollijärelevalvet ja tollivormistussüsteemi. Audit keskendus tollijärelevalve- ja kontrollimenetluste hindamisele, millega tagatakse kõigi kaupade tollikäitlus. (9) Üldiselt võib külastatud piiripunktides saabuvate kaupade nõuetekohase käsitlemise tagamiseks kasutatavaid menetlusi rahuldavaks pidada. |
| --- | --- |

3.7.

Kontrollikoda kontrollis valikuliselt kaheksa liikmesriigi (8) maismaa piiripunktide tollijärelevalvet ja tollivormistussüsteemi. Audit keskendus tollijärelevalve- ja kontrollimenetluste hindamisele, millega tagatakse kõigi kaupade tollikäitlus. (9) Üldiselt võib külastatud piiripunktides saabuvate kaupade nõuetekohase käsitlemise tagamiseks kasutatavaid menetlusi rahuldavaks pidada.

Imporditollimaksu kogumine elektroonilise tollivormistussüsteemi abil

| 3.8. | Komisjon rakendab tegevuskava (10) tollimenetluste tõhustamiseks eeskätt infotehnoloogia parema kasutamise teel. Tollideklaratsioonide esitamise ja vormistamise arvutisüsteemid võimaldavad tollimaksu automaatset arvutamist ja kirjendamist, samuti erinevate korraliste kontrollide läbiviimist. Süsteemide abil saab välja valida ka deklaratsioonid ja kaubasaadetised, mida kontrollivad tollitöötajad, ülejäänud aga suunata automaatsele vormistamisele, mis vähendab oluliselt häireid rahvusvahelises kaubanduses ja kontrollikulusid. Elektroonilise tollivormistussüsteemi usaldusväärsus ja sellega kaasnevate riskianalüüsi meetodite kvaliteet mõjutavad seega olulisel määral traditsiooniliste omavahendite täielikkust ja korrektsust. Liikmesriikide süsteemid on praegu erinevates arenguetappides. Komisjon kontrollis elektroonilisi tollivormistussüsteeme 2003. aastal, leidis, et nad on üldjoontes rahuldaval tasemel ja soovitas nende kasutamist edasi arendada. (11) |
| --- | --- |

3.8.

Komisjon rakendab tegevuskava (10) tollimenetluste tõhustamiseks eeskätt infotehnoloogia parema kasutamise teel. Tollideklaratsioonide esitamise ja vormistamise arvutisüsteemid võimaldavad tollimaksu automaatset arvutamist ja kirjendamist, samuti erinevate korraliste kontrollide läbiviimist. Süsteemide abil saab välja valida ka deklaratsioonid ja kaubasaadetised, mida kontrollivad tollitöötajad, ülejäänud aga suunata automaatsele vormistamisele, mis vähendab oluliselt häireid rahvusvahelises kaubanduses ja kontrollikulusid. Elektroonilise tollivormistussüsteemi usaldusväärsus ja sellega kaasnevate riskianalüüsi meetodite kvaliteet mõjutavad seega olulisel määral traditsiooniliste omavahendite täielikkust ja korrektsust. Liikmesriikide süsteemid on praegu erinevates arenguetappides. Komisjon kontrollis elektroonilisi tollivormistussüsteeme 2003. aastal, leidis, et nad on üldjoontes rahuldaval tasemel ja soovitas nende kasutamist edasi arendada. (11)

| 3.9. | Kontrollikoda analüüsis 12 liikmesriigi (12) elektroonilisi tollivormistussüsteeme ning nende komisjonipoolset järelevalvet ja koordineerimist. Audit ei tuvastanud olulisi puudusi ei komisjoni senises tegevuses ega külastatud liikmesriikide süsteemides. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu järgmistele punktidele, mille osas soovitab võtta edasisi meetmeid, enne kui loobuda traditsiooniliste paberdeklaratsioonide kasutamisest. |
| --- | --- |

3.9.

Kontrollikoda analüüsis 12 liikmesriigi (12) elektroonilisi tollivormistussüsteeme ning nende komisjonipoolset järelevalvet ja koordineerimist. Audit ei tuvastanud olulisi puudusi ei komisjoni senises tegevuses ega külastatud liikmesriikide süsteemides. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu järgmistele punktidele, mille osas soovitab võtta edasisi meetmeid, enne kui loobuda traditsiooniliste paberdeklaratsioonide kasutamisest.

| 3.10. | Arvutisüsteemi puhul peab olemas olema testitud kava varusüsteemi käikulaskmiseks õnnetuse korral. Kolmes külastatud liikmesriigis puudus põhjalik kava õnnetuse korral tegutsemiseks, kuid välja olid töötatud mõned tagavaramenetlused ja juhised. Neljas liikmesriigis oli olemas kava, kuid seda ei oldud testitud. Need puudused kujutavad endast riski import- ja eksportkaubanduse jätkuvusele ja tollimaksu kogumisele rikke või muu hädaolukorra puhul. |
| --- | --- |

3.10.

Arvutisüsteemi puhul peab olemas olema testitud kava varusüsteemi käikulaskmiseks õnnetuse korral. Kolmes külastatud liikmesriigis puudus põhjalik kava õnnetuse korral tegutsemiseks, kuid välja olid töötatud mõned tagavaramenetlused ja juhised. Neljas liikmesriigis oli olemas kava, kuid seda ei oldud testitud. Need puudused kujutavad endast riski import- ja eksportkaubanduse jätkuvusele ja tollimaksu kogumisele rikke või muu hädaolukorra puhul.

| 3.10. | Komisjon nõustub kontrollikoja kommentaaridega tagavaraplaanide olulisuse kohta. Vaja on ettevaatusabinõusid, et vältida kaubandushäireid, võimaldada tolliasutustel läbi viia kontrolle ja kaitsta traditsiooniliste omavahendite kogumist. Selleks on komisjon näinud ette menetlused õigusaktis (määrus (EÜ) nr 837/2005, artikkel 353), mis käsitleb ühenduse tasandil arvutipõhist transiidisüsteemi (NCTS). Euroopa Komisjon täheldab ka, et automatiseerimata süsteemide puhul võib ette tulla katkestusi. Kui nii on juhtunud, reguleeritakse vastavalt vajadusele makseid traditsioonilistesse omavahenditesse selle tagamiseks, et ühenduse eelarve katkestuste tõttu ei kannata. |
| --- | --- |

3.10.

Komisjon nõustub kontrollikoja kommentaaridega tagavaraplaanide olulisuse kohta. Vaja on ettevaatusabinõusid, et vältida kaubandushäireid, võimaldada tolliasutustel läbi viia kontrolle ja kaitsta traditsiooniliste omavahendite kogumist. Selleks on komisjon näinud ette menetlused õigusaktis (määrus (EÜ) nr 837/2005, artikkel 353), mis käsitleb ühenduse tasandil arvutipõhist transiidisüsteemi (NCTS). Euroopa Komisjon täheldab ka, et automatiseerimata süsteemide puhul võib ette tulla katkestusi. Kui nii on juhtunud, reguleeritakse vastavalt vajadusele makseid traditsioonilistesse omavahenditesse selle tagamiseks, et ühenduse eelarve katkestuste tõttu ei kannata.

| 3.11. | Kuues külastatud liikmesriigis võib ühtse haldusdokumendi vormi (13) saata paberil koos disketiga, millest saab andmed süsteemi laadida ilma elektroonilise allkirjata. Õiguslikult siduv on ainult tavapärane paberdokumendi vorm. Kolmes liikmesriigis kas puudusid ametlikud ja registreeritud sisestuskontrolli protseduurid, mille abil tagada, et disketil olevad andmed kattuksid väljatrükitud paberdokumendi omadega, või siis ei järgitud neid protseduure alati. Sellisel juhul tekib oht, et arvutitöötluses kasutatud andmed, kaasa arvatud imporditollimaksu summad, võivad erineda ühtses haldusdokumendis esitatud andmetest. |
| --- | --- |

3.11.

Kuues külastatud liikmesriigis võib ühtse haldusdokumendi vormi (13) saata paberil koos disketiga, millest saab andmed süsteemi laadida ilma elektroonilise allkirjata. Õiguslikult siduv on ainult tavapärane paberdokumendi vorm. Kolmes liikmesriigis kas puudusid ametlikud ja registreeritud sisestuskontrolli protseduurid, mille abil tagada, et disketil olevad andmed kattuksid väljatrükitud paberdokumendi omadega, või siis ei järgitud neid protseduure alati. Sellisel juhul tekib oht, et arvutitöötluses kasutatud andmed, kaasa arvatud imporditollimaksu summad, võivad erineda ühtses haldusdokumendis esitatud andmetest.

| 3.11. | Euroopa Kontrollikoja tõstatatud küsimuste regulaarse järelevalve osana jätkab komisjon koos liikmesriikidega sobilike kontrollimeetmete võtmist. |
| --- | --- |

3.11.

Euroopa Kontrollikoja tõstatatud küsimuste regulaarse järelevalve osana jätkab komisjon koos liikmesriikidega sobilike kontrollimeetmete võtmist.

| 3.12. | Kui deklaratsioonide sajaprotsendiline kontroll ei ole võimalik, tuleb kasutada riskianalüüsi ja riskiprofiile, et hinnata, kas import tuleb suunata läbivaatusele. Riskiprofiile saab kõige paremini rakendada elektroonilise tollivormistuse keskkonnas. Tõhususe ja kõigis tollipunktides sama kontrollitaseme tagamiseks on komisjon välja pakkunud rea vahendeid, (14) mis sisaldavad ühiseid meetodeid ja riskijuhtimise kriteeriume. Samuti tuleks komisjoni ettepaneku kohaselt piiritolliasutustel keskenduda lubatavusele ja turvakontrollile. Maksu- ja kaubanduspoliitika-alast kontrolli tuleks üldjuhul teostada kaubastaja valdustes auditite ja ühistel riskikriteeriumidel põhinevate kohapealsete kontrollide käigus. |
| --- | --- |

3.12.

Kui deklaratsioonide sajaprotsendiline kontroll ei ole võimalik, tuleb kasutada riskianalüüsi ja riskiprofiile, et hinnata, kas import tuleb suunata läbivaatusele. Riskiprofiile saab kõige paremini rakendada elektroonilise tollivormistuse keskkonnas. Tõhususe ja kõigis tollipunktides sama kontrollitaseme tagamiseks on komisjon välja pakkunud rea vahendeid, (14) mis sisaldavad ühiseid meetodeid ja riskijuhtimise kriteeriume. Samuti tuleks komisjoni ettepaneku kohaselt piiritolliasutustel keskenduda lubatavusele ja turvakontrollile. Maksu- ja kaubanduspoliitika-alast kontrolli tuleks üldjuhul teostada kaubastaja valdustes auditite ja ühistel riskikriteeriumidel põhinevate kohapealsete kontrollide käigus.

| 3.12. | Arvestades rahvusvahelise kaubanduse mahtu ning tolliasutuste ülesannete rohkust, jäävad tollikontrollid alati pisteliseks. Riskianalüüsil on oma osa peale tollimaksude ühetaolise kogumise (ja nende kiire ülekandmise Euroopa Komisjonile) ka teistes ülesannetes. Need ülesanded ja vastavad komisjoni väljapakutud vahendid ulatuvad Euroopa kodanike kaitsmisest ohtude eest nende tervisele, turvalisusele ja julgeolekule kuni tollimaksude kogumiseni. |
| --- | --- |

3.12.

Arvestades rahvusvahelise kaubanduse mahtu ning tolliasutuste ülesannete rohkust, jäävad tollikontrollid alati pisteliseks. Riskianalüüsil on oma osa peale tollimaksude ühetaolise kogumise (ja nende kiire ülekandmise Euroopa Komisjonile) ka teistes ülesannetes. Need ülesanded ja vastavad komisjoni väljapakutud vahendid ulatuvad Euroopa kodanike kaitsmisest ohtude eest nende tervisele, turvalisusele ja julgeolekule kuni tollimaksude kogumiseni.

| 3.13. | Kontrollikoda on riskianalüüsi tehnikate kasutamist varem käsitlenud. (15) Komisjoni toetusest ja soovitustest hoolimata esineb aga liikmesriigiti erinevusi selles osas, kui suures ulatuses kasutatakse kontrollide suunamisel süstemaatiliselt riskianalüüsi ja riskiprofiile, ehkki tolliprotseduuride arvutipõhisus on selle võimalikuks teinud. |
| --- | --- |

3.13.

Kontrollikoda on riskianalüüsi tehnikate kasutamist varem käsitlenud. (15) Komisjoni toetusest ja soovitustest hoolimata esineb aga liikmesriigiti erinevusi selles osas, kui suures ulatuses kasutatakse kontrollide suunamisel süstemaatiliselt riskianalüüsi ja riskiprofiile, ehkki tolliprotseduuride arvutipõhisus on selle võimalikuks teinud.

| 3.13. | Pärast tolliseadustiku hiljutist muutmist (13. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 648/2005) teevad komisjon ja liikmesriigid jätkuvalt koostööd, et rakendada kogu ühendust hõlmavat riskijuhtimise raamistikku. |
| --- | --- |

3.13.

Pärast tolliseadustiku hiljutist muutmist (13. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 648/2005) teevad komisjon ja liikmesriigid jätkuvalt koostööd, et rakendada kogu ühendust hõlmavat riskijuhtimise raamistikku.

| 3.14. | Tolliseadustiku muudatusega (16) kehtestati liikmesriikidele nõue kasutada riskijuhtimist ja nähti ette aeg, millal liikmesriigid peavad teostama asjakohast riskipõhist kontrolli ja millal peab tollikontroll põhinema riskianalüüsil, mis tugineb automaatsele andmetöötlustehnoloogiale. Uute eeskirjade järgimiseks tuleb teha lisapingutusi. Nagu kontrollikoja auditist ilmneb, ei olnud riskiprofiilid veel 2004. aastal kasutusel kahes liikmesriigis, mistõttu põhines valik füüsilise või dokumendikontrolli kasuks üldjuhul tolliametniku täiesti subjektiivsel otsusel. Kahes teises liikmesriigis kasutati impordi osas riskiprofiile ainult osaliselt, jättes teatavate lihtsustatud protseduuride alusel imporditud kauba puhul ära kontrollimeetmete profiilipõhise suunamise. |
| --- | --- |

3.14.

Tolliseadustiku muudatusega (16) kehtestati liikmesriikidele nõue kasutada riskijuhtimist ja nähti ette aeg, millal liikmesriigid peavad teostama asjakohast riskipõhist kontrolli ja millal peab tollikontroll põhinema riskianalüüsil, mis tugineb automaatsele andmetöötlustehnoloogiale. Uute eeskirjade järgimiseks tuleb teha lisapingutusi. Nagu kontrollikoja auditist ilmneb, ei olnud riskiprofiilid veel 2004. aastal kasutusel kahes liikmesriigis, mistõttu põhines valik füüsilise või dokumendikontrolli kasuks üldjuhul tolliametniku täiesti subjektiivsel otsusel. Kahes teises liikmesriigis kasutati impordi osas riskiprofiile ainult osaliselt, jättes teatavate lihtsustatud protseduuride alusel imporditud kauba puhul ära kontrollimeetmete profiilipõhise suunamise.

| 3.14. | Need kaks liikmesriiki, kelle puhul avastati kontrollikoja soovitatud riskianalüüsi eiramine, valmistusid seda kasutama ja mõlemad riigid rakendasid 2004. aasta lõpuks importi käsitlevad süsteemid. Tegemist on olulise algusega, kuid riskianalüüsi rakendamisel tollikontrolli alusena on palju kaugemale ulatuv mõju. Riskianalüüsil on oma osa kõikides tollikontrollides, sealhulgas nende importijate valimises, kelle suhtes kiidetakse heaks lihtsustatud menetlused, ning auditipõhiste kontrollide sageduses ja sisus. On selge, et välja arvatud turvalisuse ja ohutuse küsimustes, mille kohta on seatud konkreetsed eesmärgid, rakendavad liikmesriigid meetmeid erineval kiirusel, olenevalt käsitletavate tollimaksude mahust ja liigist. |
| --- | --- |

3.14.

Need kaks liikmesriiki, kelle puhul avastati kontrollikoja soovitatud riskianalüüsi eiramine, valmistusid seda kasutama ja mõlemad riigid rakendasid 2004. aasta lõpuks importi käsitlevad süsteemid. Tegemist on olulise algusega, kuid riskianalüüsi rakendamisel tollikontrolli alusena on palju kaugemale ulatuv mõju. Riskianalüüsil on oma osa kõikides tollikontrollides, sealhulgas nende importijate valimises, kelle suhtes kiidetakse heaks lihtsustatud menetlused, ning auditipõhiste kontrollide sageduses ja sisus. On selge, et välja arvatud turvalisuse ja ohutuse küsimustes, mille kohta on seatud konkreetsed eesmärgid, rakendavad liikmesriigid meetmeid erineval kiirusel, olenevalt käsitletavate tollimaksude mahust ja liigist.

| 3.15. | Ühes liikmesriigis on vähendatud maksualaseid riskiprofiile piiril ja asendatud need auditipõhiste maksukontrollidega ettevõtja valdustes. See strateegia on kooskõlas komisjoni 2003. aasta juuli teatises esitatud ettepanekuga. Selline lähenemine võib aga tollikontrolli nõrgendada, kuna paljude ettevõtjate osas ei ole kontroll piisavalt sage. |
| --- | --- |

3.15.

Ühes liikmesriigis on vähendatud maksualaseid riskiprofiile piiril ja asendatud need auditipõhiste maksukontrollidega ettevõtja valdustes. See strateegia on kooskõlas komisjoni 2003. aasta juuli teatises esitatud ettepanekuga. Selline lähenemine võib aga tollikontrolli nõrgendada, kuna paljude ettevõtjate osas ei ole kontroll piisavalt sage.

| 3.15. | Komisjon tuletab liikmesriikidele meelde, et kontrolli sagedusel võib olla määrav tähtsus auditipõhise kontrollistrateegia rakendamisel. |
| --- | --- |

3.15.

Komisjon tuletab liikmesriikidele meelde, et kontrolli sagedusel võib olla määrav tähtsus auditipõhise kontrollistrateegia rakendamisel.

| 3.16. | Ehkki liikmesriikides üldjuhul tunnistati juhusliku valimiga testimise kui lisaelemendi tähtsust, ei kasutatud kaupade statistilist juhuslikku valimist kuues külastatud liikmesriigis. |
| --- | --- |

3.16.

Ehkki liikmesriikides üldjuhul tunnistati juhusliku valimiga testimise kui lisaelemendi tähtsust, ei kasutatud kaupade statistilist juhuslikku valimist kuues külastatud liikmesriigis.

| 3.16. | Komisjon soovitab jätkuvalt, et ühenduse riskijuhtimise raamistik peaks sisaldama juhuslikkuse põhimõtet nende saadetiste või deklaratsioonide valimisel, mis peavad läbima tollikontrolli. |
| --- | --- |

3.16.

Komisjon soovitab jätkuvalt, et ühenduse riskijuhtimise raamistik peaks sisaldama juhuslikkuse põhimõtet nende saadetiste või deklaratsioonide valimisel, mis peavad läbima tollikontrolli.

| 3.17. | Tolliasutused peaksid tollikontrolli tulemuste üle pidevat järelevalvet teostama ja neid analüüsima, et hinnata riskijuhtimissüsteemi mõjusust ja tõhusust, kasutades tollivormistusprotsessist saadavat tagasisidet kontrollitegevuse analüüsi ja prioriteetide kaasajastamiseks. |
| --- | --- |

3.17.

Tolliasutused peaksid tollikontrolli tulemuste üle pidevat järelevalvet teostama ja neid analüüsima, et hinnata riskijuhtimissüsteemi mõjusust ja tõhusust, kasutades tollivormistusprotsessist saadavat tagasisidet kontrollitegevuse analüüsi ja prioriteetide kaasajastamiseks.

| 3.18. | Mõnes tolliametis tuvastati puudusi dokumentide/füüsilise kontrolli tulemuste salvestamises ja nendest kesktasandile teatamises. Mõnel juhul ei kasutatud filtreid, ilma et seda oleks põhjendatud või selleks juhtkonna heakskiit saadud. Lisaks ei analüüsitud riskiprofiile alati piisavalt, kindlustamaks nende mõjusust, või siis jäi vajaka eri tasanditel (kesk, piirkondlik, kohalik) filtrite kehtestamise eest vastutavate üksuste omavahelisest kooskõlastusest. Riskiprofiilide toimimise ja tollikontrolli tulemuste ebapiisava järelevalve ja analüüsi tõttu ei ole võimalik saada protsessi kohta piisavalt tagasisidet, mis omakorda tõkestab nii riskiprofiilide õigeaegset uuendamist kui optimaalset prioriteetide seadmist tolli poolt tehtava kontrollitegevuse osas. |
| --- | --- |

3.18.

Mõnes tolliametis tuvastati puudusi dokumentide/füüsilise kontrolli tulemuste salvestamises ja nendest kesktasandile teatamises. Mõnel juhul ei kasutatud filtreid, ilma et seda oleks põhjendatud või selleks juhtkonna heakskiit saadud. Lisaks ei analüüsitud riskiprofiile alati piisavalt, kindlustamaks nende mõjusust, või siis jäi vajaka eri tasanditel (kesk, piirkondlik, kohalik) filtrite kehtestamise eest vastutavate üksuste omavahelisest kooskõlastusest. Riskiprofiilide toimimise ja tollikontrolli tulemuste ebapiisava järelevalve ja analüüsi tõttu ei ole võimalik saada protsessi kohta piisavalt tagasisidet, mis omakorda tõkestab nii riskiprofiilide õigeaegset uuendamist kui optimaalset prioriteetide seadmist tolli poolt tehtava kontrollitegevuse osas.

| 3.17–3.18. | Komisjon on nõus, et tulemuste salvestamine ning riskiprofiilide läbivaatamine ja uuendamine on olulised aspektid riskide nõuetekohases juhtimises ning selle saavutamiseks kutsub komisjon liikmesriike edaspidigi rakendama sobivaid menetlusi. |
| --- | --- |

3.17–3.18.

Komisjon on nõus, et tulemuste salvestamine ning riskiprofiilide läbivaatamine ja uuendamine on olulised aspektid riskide nõuetekohases juhtimises ning selle saavutamiseks kutsub komisjon liikmesriike edaspidigi rakendama sobivaid menetlusi.

Eelarveaasta tehinguid puudutavad auditileiud

Kindlaksmääratud, kuid komisjonile veel kasutatavaks tegemata summad (B-kontod)

| 3.19. | Kindlaksmääratud omavahendeid, mille eest pole tagatist nõutud, koos nendega, mille kohta on esitatud kaebus ja mida võidakse muuta, pole vaja komisjonile kättesaadavaks teha, kui liikmesriik kannab need eraldi kontodele (B-kontod). Iga liikmesriik esitab komisjonile igas kvartalis aruande B-kontode kohta. Ühenduse bilansiaruande rubriiki “Liikmesriikide võlgnevused” kantud puhassaldod on 739,4 miljonit eurot (2003: 729,3 miljonit eurot). |
| --- | --- |

3.19.

Kindlaksmääratud omavahendeid, mille eest pole tagatist nõutud, koos nendega, mille kohta on esitatud kaebus ja mida võidakse muuta, pole vaja komisjonile kättesaadavaks teha, kui liikmesriik kannab need eraldi kontodele (B-kontod). Iga liikmesriik esitab komisjonile igas kvartalis aruande B-kontode kohta. Ühenduse bilansiaruande rubriiki “Liikmesriikide võlgnevused” kantud puhassaldod on 739,4 miljonit eurot (2003: 729,3 miljonit eurot).

| 3.20. | 31. detsembril 2004. aastal oli komisjoni raamatupidamisžurnaalide B-konto eelbilanss 1 905,0 miljonit eurot ja seega 19,4 % võrra väiksem vastavast näitajast 31. detsembril 2003. aastal (2 364,3 miljonit eurot). (17) See muutus on peamiselt põhjustatud asjaolust, et Uus-Meremaa võitoodete impordiga seotud kirjed eemaldati B-kontodelt pärast kohtuasja lahendamist. (18) |
| --- | --- |

3.20.

31. detsembril 2004. aastal oli komisjoni raamatupidamisžurnaalide B-konto eelbilanss 1 905,0 miljonit eurot ja seega 19,4 % võrra väiksem vastavast näitajast 31. detsembril 2003. aastal (2 364,3 miljonit eurot). (17) See muutus on peamiselt põhjustatud asjaolust, et Uus-Meremaa võitoodete impordiga seotud kirjed eemaldati B-kontodelt pärast kohtuasja lahendamist. (18)

| 3.21. | Kontrollikoda tervitab nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (19) vastuvõtmist, millega kehtestati liikmesriikidele nõue maha kanda traditsiooniliste omavahendite summad, mida ei ole teatud kuupäevaks tagasi saadud. Samuti kehtestatati määrusega liikmesriikidele nõue esitada prognoos B-kontodel olevate summade kohta, mille sissenõudmine on muutunud ebatõenäoliseks. |
| --- | --- |

3.21.

Kontrollikoda tervitab nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (19) vastuvõtmist, millega kehtestati liikmesriikidele nõue maha kanda traditsiooniliste omavahendite summad, mida ei ole teatud kuupäevaks tagasi saadud. Samuti kehtestatati määrusega liikmesriikidele nõue esitada prognoos B-kontodel olevate summade kohta, mille sissenõudmine on muutunud ebatõenäoliseks.

| 3.22. | Et saada ülevaade ebatõenäoliste sissenõuete ulatusest, on komisjon oma bilanssi kirjendanud vähenduse liikmesriikide poolt uuesti esitatud teabe põhjal. Vähenduse kogusumma suurusjärk põhineb võrdlusel eelmiste aastatega. Enamus liikmesriike ei ole aga esitanud teavet hinnangu koostamisel kasutatud meetodite kohta. Seega ei saa kontrollikoda vähendussummat kinnitada ning leiab, et komisjon peaks andma suuniseid ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks. Liikmesriikide prognoosid osa kohta, mille sissenõudmine ei ole tõenäoline, kõiguvad 10 %-st (12,8 miljonit eurot Ühendkuningriigi puhul) 96 %-ni (118 miljonit eurot Hispaania puhul). (20) |
| --- | --- |

3.22.

Et saada ülevaade ebatõenäoliste sissenõuete ulatusest, on komisjon oma bilanssi kirjendanud vähenduse liikmesriikide poolt uuesti esitatud teabe põhjal. Vähenduse kogusumma suurusjärk põhineb võrdlusel eelmiste aastatega. Enamus liikmesriike ei ole aga esitanud teavet hinnangu koostamisel kasutatud meetodite kohta. Seega ei saa kontrollikoda vähendussummat kinnitada ning leiab, et komisjon peaks andma suuniseid ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks. Liikmesriikide prognoosid osa kohta, mille sissenõudmine ei ole tõenäoline, kõiguvad 10 %-st (12,8 miljonit eurot Ühendkuningriigi puhul) 96 %-ni (118 miljonit eurot Hispaania puhul). (20)

| 3.22. | Komisjon on arvamusel, et kasutades liikmeriikide pakutud hinnanguid, on komisjon kohaldanud finantsmäärusega nõutavat konservatiivsuse põhimõtet. Tollivõlgade tagasinõudmine sõltub siseriiklikest õigusaktidest ja menetlustest. Ainult liikmesriigid teavad, kas maksenõude alused on põhjendatud, kas võlgnikul on varasid ning milline on tõenäosus, et kehtiv sundkorras tagasinõudmise menetlus osutub edukaks. Komisjon selgitas liikmesriikidele 9. detsembri 2004. aasta omavahendite nõuandekomitee koosolekul põhimõtet, mida liikmesriigid peaksid kasutama hinnangute ettevalmistamisel. Komisjon tuletab liikmesriikidele meelde kohustust koostada hinnangud realistlike andmete põhjal. |
| --- | --- |

3.22.

Komisjon on arvamusel, et kasutades liikmeriikide pakutud hinnanguid, on komisjon kohaldanud finantsmäärusega nõutavat konservatiivsuse põhimõtet. Tollivõlgade tagasinõudmine sõltub siseriiklikest õigusaktidest ja menetlustest. Ainult liikmesriigid teavad, kas maksenõude alused on põhjendatud, kas võlgnikul on varasid ning milline on tõenäosus, et kehtiv sundkorras tagasinõudmise menetlus osutub edukaks. Komisjon selgitas liikmesriikidele 9. detsembri 2004. aasta omavahendite nõuandekomitee koosolekul põhimõtet, mida liikmesriigid peaksid kasutama hinnangute ettevalmistamisel. Komisjon tuletab liikmesriikidele meelde kohustust koostada hinnangud realistlike andmete põhjal.

| 3.23. | Nagu eelmistel aastatel, (21) tuvastati nii kontrollikoda auditi kui komisjoni kontrollide käigus (vt punkt 3.5) selgi korral paljudes liikmesriikides (Belgia, Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Küpros, Poola, Slovakkia, Rootsi ja Ühendkuningriik) süstemaatilisi B-kontodega seotud probleeme, nagu viivitused kirjendamisel, vead kannetes, väljajätted ja ebakorrektsed tühistamised. 2003. aastal kõrvaldas Saksamaa oma B-kontolt kandeid 40,1 miljoni euro suuruses summas, andmata selle vähendamise kohta ammendavat selgitust. |
| --- | --- |

3.23.

Nagu eelmistel aastatel, (21) tuvastati nii kontrollikoda auditi kui komisjoni kontrollide käigus (vt punkt 3.5) selgi korral paljudes liikmesriikides (Belgia, Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Küpros, Poola, Slovakkia, Rootsi ja Ühendkuningriik) süstemaatilisi B-kontodega seotud probleeme, nagu viivitused kirjendamisel, vead kannetes, väljajätted ja ebakorrektsed tühistamised. 2003. aastal kõrvaldas Saksamaa oma B-kontolt kandeid 40,1 miljoni euro suuruses summas, andmata selle vähendamise kohta ammendavat selgitust.

| 3.23. | Komisjon tegeleb nende punktidega koos asjaomaste liikmesriikidega, et saada selgitusi ja tagada vigade parandamine. |
| --- | --- |

3.23.

Komisjon tegeleb nende punktidega koos asjaomaste liikmesriikidega, et saada selgitusi ja tagada vigade parandamine.

Suhkrumaksud

| 3.24. | Suhkrusektori turgude ühise korralduse puhul võtavad tootjad finantsvastutuse kahjumi eest, mis on tekkinud kvoodiga hõlmatud ületoodangu müügist. (22) Seda rakendatakse suhkrule, isoglükoosile ja inuliinisiirupile toodangumaksu kehtestamisega. Maksu arvutab komisjon (479,8 miljonit eurot turundusaasta 2002/2003 kohta) ja seda koguvad liikmesriigid tootjatelt. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % maksudest. (23) |
| --- | --- |

3.24.

Suhkrusektori turgude ühise korralduse puhul võtavad tootjad finantsvastutuse kahjumi eest, mis on tekkinud kvoodiga hõlmatud ületoodangu müügist. (22) Seda rakendatakse suhkrule, isoglükoosile ja inuliinisiirupile toodangumaksu kehtestamisega. Maksu arvutab komisjon (479,8 miljonit eurot turundusaasta 2002/2003 kohta) ja seda koguvad liikmesriigid tootjatelt. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % maksudest. (23)

| 3.25. | Suhkrumaksu osas viis kontrollikoda läbi varasema töö järelkontrolli ja kontrollis 2004. aasta septembris lõpuleviidud arvutamist (1. juulist 2002 kuni 30. juunini 2003 kestva turundusaasta kohta). Kontrollikoda leidis, et süsteem suhkrumaksu arvutamiseks toimis üldjuhul rahuldavalt, vaatamata ebamäärasustele ettenähtud arvutusmeetodis, (24) mis tuleb lahendada. Samuti juhib kontrollikoda tähelepanu järgmistele punktidele, mille osas soovitab võtta parandusmeetmeid: |
| --- | --- |

3.25.

Suhkrumaksu osas viis kontrollikoda läbi varasema töö järelkontrolli ja kontrollis 2004. aasta septembris lõpuleviidud arvutamist (1. juulist 2002 kuni 30. juunini 2003 kestva turundusaasta kohta). Kontrollikoda leidis, et süsteem suhkrumaksu arvutamiseks toimis üldjuhul rahuldavalt, vaatamata ebamäärasustele ettenähtud arvutusmeetodis, (24) mis tuleb lahendada. Samuti juhib kontrollikoda tähelepanu järgmistele punktidele, mille osas soovitab võtta parandusmeetmeid:

| 3.25. | |
| --- | --- |

3.25.

| a) | suhkrumaksude kogusummat (479,8 miljonit eurot) alahinnati ekslikult ligikaudu 6 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

a)

suhkrumaksude kogusummat (479,8 miljonit eurot) alahinnati ekslikult ligikaudu 6 miljoni euro võrra;

| a) | Parandused tehakse automaatselt 2005. aasta tollimaksude arvutamisel, mille käigus peab arvesse võtma eelmiste majandusaastate arvutusi ja ülekandeid. |
| --- | --- |

a)

Parandused tehakse automaatselt 2005. aasta tollimaksude arvutamisel, mille käigus peab arvesse võtma eelmiste majandusaastate arvutusi ja ülekandeid.

| b) | kahe peamise teabeallika osas, millel arvutused põhinevad: |
| --- | --- |

b)

kahe peamise teabeallika osas, millel arvutused põhinevad:

| b) | |
| --- | --- |

b)

| | i) | Eurostati andmebaasis COMEXT (25) on ilmnenud ebatäpsusi seoses eksporditud inuliinisiirupi kogustega ning seetõttu oli komisjon määruse vastaselt kohustatud kasutama muid liikmesriikidelt saadud andmeid; |
| --- | --- | --- |

i)

Eurostati andmebaasis COMEXT (25) on ilmnenud ebatäpsusi seoses eksporditud inuliinisiirupi kogustega ning seetõttu oli komisjon määruse vastaselt kohustatud kasutama muid liikmesriikidelt saadud andmeid;

| | i) | Määrust (EÜ) nr 314/2002 muudetakse eelkõige ka kõnealuse arvutusmeetodi kindlaks määramiseks. |
| --- | --- | --- |

i)

Määrust (EÜ) nr 314/2002 muudetakse eelkõige ka kõnealuse arvutusmeetodi kindlaks määramiseks.

| | ii) | komisjon ei kontrollinud süstemaatiliselt liikmesriikide edastatud teavet. Ka ei ole komisjon siiani väljastanud juhiseid kontrollimehhanismide rajamise parima võimaliku viisi kohta, tagamaks teabe usaldusväärsus vastavalt kontrollikoja eriaruande nr 20/2000 soovitustele. (26) |
| --- | --- | --- |

ii)

komisjon ei kontrollinud süstemaatiliselt liikmesriikide edastatud teavet. Ka ei ole komisjon siiani väljastanud juhiseid kontrollimehhanismide rajamise parima võimaliku viisi kohta, tagamaks teabe usaldusväärsus vastavalt kontrollikoja eriaruande nr 20/2000 soovitustele. (26)

| | ii) | Liikmesriikidele on antud soovitusi kontrollimehhanismide kujundamiseks. Komisjon võtab arvesse kontrollikoja järeldused ja oma auditite tulemused, kui hakkab looma uue suhkruturu korralduse kontrollimehhanismi. |
| --- | --- | --- |

ii)

Liikmesriikidele on antud soovitusi kontrollimehhanismide kujundamiseks. Komisjon võtab arvesse kontrollikoja järeldused ja oma auditite tulemused, kui hakkab looma uue suhkruturu korralduse kontrollimehhanismi.

| 3.26. | Lisaks püsib endiselt kontrollikoja eriaruandes nr 4/91 (27) kirjeldatud olukord, kus komisjoni praeguse raamatupidamissüsteemi juures ei ole mõeldav tulude ja suhkrumaksudest finantseeritavate kulude vastavust lõplikult kontrollida. |
| --- | --- |

3.26.

Lisaks püsib endiselt kontrollikoja eriaruandes nr 4/91 (27) kirjeldatud olukord, kus komisjoni praeguse raamatupidamissüsteemi juures ei ole mõeldav tulude ja suhkrumaksudest finantseeritavate kulude vastavust lõplikult kontrollida.

| 3.26. | Tollimaksudest saadud vahendite ja eelarveliste kulutuste vahelist vastavust ei ole vaja kontrollida. Praegu kehtivates nõukogu eeskirjades sätestatud arvutusmeetod ei nõua võrdsust kõnealuste näitajate vahel. Vajaduse korral võib neid võrrelda väljaspool raamatupidamissüsteemi. |
| --- | --- |

3.26.

Tollimaksudest saadud vahendite ja eelarveliste kulutuste vahelist vastavust ei ole vaja kontrollida. Praegu kehtivates nõukogu eeskirjades sätestatud arvutusmeetod ei nõua võrdsust kõnealuste näitajate vahel. Vajaduse korral võib neid võrrelda väljaspool raamatupidamissüsteemi.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid

Sissejuhatus

| 3.27. | Vastupidiselt traditsioonilistest omavahenditest laekuvale tulule peegeldavad käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid makromajanduslikku statistikat, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu käsitleb käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite audit lähtepunktina komisjonile laekunud liikmesriikide koostatud makromajanduslikke kokkuvõtteid (kas prognooside või lõplike arvudena) ning püüab hinnata komisjoni andmetöötlussüsteemi, mis töötleb andmeid kuni nende lõplikesse raamatupidamisaruannetesse sisestamiseni. Seega hõlmab audit aastaeelarve koostamist ja täitmist seoses liikmesriikide igakuiste osamaksudega. Lisaks keskendutakse auditis komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemidele, mis on mõeldud ELi tulude korrektse kindlaksmääramise ja laekumise tagamiseks. Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite eriaspekte käsitletakse eraldi auditites. |
| --- | --- |

3.27.

Vastupidiselt traditsioonilistest omavahenditest laekuvale tulule peegeldavad käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid makromajanduslikku statistikat, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu käsitleb käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite audit lähtepunktina komisjonile laekunud liikmesriikide koostatud makromajanduslikke kokkuvõtteid (kas prognooside või lõplike arvudena) ning püüab hinnata komisjoni andmetöötlussüsteemi, mis töötleb andmeid kuni nende lõplikesse raamatupidamisaruannetesse sisestamiseni. Seega hõlmab audit aastaeelarve koostamist ja täitmist seoses liikmesriikide igakuiste osamaksudega. Lisaks keskendutakse auditis komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemidele, mis on mõeldud ELi tulude korrektse kindlaksmääramise ja laekumise tagamiseks. Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite eriaspekte käsitletakse eraldi auditites.

| 3.28. | Kontrollikoja eraldi auditid käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite kohta hõlmasid Euroopa arvepidamissüsteemi jaoks peetavate liikmesriikide nimistute kontrollimist komisjoni poolt (ESA 95), (28) kaalutud keskmise käibemaksumäära arvestust liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonides (29) ning järelevalve- ja kontrollisüsteeme seoses rahvamajanduse arvepidamise koostamisega liikmesriikide statistikaametites. |
| --- | --- |

3.28.

Kontrollikoja eraldi auditid käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite kohta hõlmasid Euroopa arvepidamissüsteemi jaoks peetavate liikmesriikide nimistute kontrollimist komisjoni poolt (ESA 95), (28) kaalutud keskmise käibemaksumäära arvestust liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonides (29) ning järelevalve- ja kontrollisüsteeme seoses rahvamajanduse arvepidamise koostamisega liikmesriikide statistikaametites.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 3.29. | Koos liikmesriikidega läbiviidud komisjoni kontrollid on käibemaksu ja rahvamajanduse kogutuluga seotud omavahendite kontrollisüsteemi oluline element. Kontrollikoda analüüsis neid kontrolle teostavate üksuste tööd. |
| --- | --- |

3.29.

Koos liikmesriikidega läbiviidud komisjoni kontrollid on käibemaksu ja rahvamajanduse kogutuluga seotud omavahendite kontrollisüsteemi oluline element. Kontrollikoda analüüsis neid kontrolle teostavate üksuste tööd.

Käibemaksu-omavahendid

| 3.30. | Käibemaksu-omavahendite osas andsid 2004. eelarveaasta jooksul läbi viidud komisjoni kohapealsed kontrollid alust 28 uue reservatsiooni tegemiseks (30) seoses liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonide konkreetsete elementidega. (31) Kontrollide ettevalmistamine ja nende tulemustest teatamine oli üldiselt heal tasemel, kuid võttes arvesse olemasolevate ressursside piiratust, on komisjonil keeruline jätkata samal tasemel ja sama sagedusega kontrollkäikude tegemist liikmesriikidesse kui enne laienemist. (32) Veelgi enam, järelmeetmete võtmine reservatsioonidega seotud audititähelepanekute alusel edenes visalt (aasta jooksul tühistati ainult kuus reservatsiooni) ning 107 neist olid 2004. aasta lõpus kehtivad. Reservatsioonid puudutavad tihti mitut eelarveaastat ning neist neli on seotud käibemaksudeklaratsioonidega, mis on esitatud üle kümne aasta tagasi. Komisjon ei ole hinnanud nende rahanduslikku mõju. |
| --- | --- |

3.30.

Käibemaksu-omavahendite osas andsid 2004. eelarveaasta jooksul läbi viidud komisjoni kohapealsed kontrollid alust 28 uue reservatsiooni tegemiseks (30) seoses liikmesriikide koostatud käibemaksudeklaratsioonide konkreetsete elementidega. (31) Kontrollide ettevalmistamine ja nende tulemustest teatamine oli üldiselt heal tasemel, kuid võttes arvesse olemasolevate ressursside piiratust, on komisjonil keeruline jätkata samal tasemel ja sama sagedusega kontrollkäikude tegemist liikmesriikidesse kui enne laienemist. (32) Veelgi enam, järelmeetmete võtmine reservatsioonidega seotud audititähelepanekute alusel edenes visalt (aasta jooksul tühistati ainult kuus reservatsiooni) ning 107 neist olid 2004. aasta lõpus kehtivad. Reservatsioonid puudutavad tihti mitut eelarveaastat ning neist neli on seotud käibemaksudeklaratsioonidega, mis on esitatud üle kümne aasta tagasi. Komisjon ei ole hinnanud nende rahanduslikku mõju.

| 3.30. | Komisjoni analüüs näitab, kui raske on hinnata reservatsioonide finantsmõju, sest need on seotud eelkõige juhtumitega, kus usaldusväärsed andmed puuduvad. Reservatsioonid kehtestatakse tavaliselt selleks, et kohustada liikmesriike otsima usaldusväärseid kvantitatiivseid andmeid ning vastuvõetavat metoodikat. Peale selle teatas komisjon 2003. aastal valmisolekust pöörduda pikaajaliste reservatsioonide puhul Euroopa Kohtusse juhul, kui see tundub olevat vajalik. See on juba osutunud tõhusaks kahe liikmesriigi puhul, kes tulid vastu komisjoni soovidele ajal, mil rikkumise suhtes algatav menetlus oli veel ettevalmistusjärgus. Komisjon on teadlik seoses laienemisega suurenenud töökoormusest ja uurib, kuidas kontrollide kvaliteedi säilitamiseks kõige paremini oma vahendeid kasutada. |
| --- | --- |

3.30.

Komisjoni analüüs näitab, kui raske on hinnata reservatsioonide finantsmõju, sest need on seotud eelkõige juhtumitega, kus usaldusväärsed andmed puuduvad. Reservatsioonid kehtestatakse tavaliselt selleks, et kohustada liikmesriike otsima usaldusväärseid kvantitatiivseid andmeid ning vastuvõetavat metoodikat. Peale selle teatas komisjon 2003. aastal valmisolekust pöörduda pikaajaliste reservatsioonide puhul Euroopa Kohtusse juhul, kui see tundub olevat vajalik. See on juba osutunud tõhusaks kahe liikmesriigi puhul, kes tulid vastu komisjoni soovidele ajal, mil rikkumise suhtes algatav menetlus oli veel ettevalmistusjärgus. Komisjon on teadlik seoses laienemisega suurenenud töökoormusest ja uurib, kuidas kontrollide kvaliteedi säilitamiseks kõige paremini oma vahendeid kasutada.

Liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonides toodud kaalutud keskmise käibemaksumäära arvutamise kontroll

| 3.31. | Erinevaid käibemaksumäärasid rakendavad liikmesriigid peavad välja arvutama kaalutud keskmise käibemaksumäära, mida komisjon kasutab käibemaksu-omavahendite arvutamisel. Iga arvutusviga mõjutaks omavahendite arvutamiseks kasutatavat käibemaksubaasi ning võib seega mõjutada ka makstud käibemaksu-omavahendite summa suurust. Kontrollikoda analüüsis süsteemi seda aspekti puudutavaid komisjoni kontrolle, auditeeris kaalutud keskmise käibemaksumäära arvutamist viies liikmesriigis (33) ning kontrollis vastavust ühenduse õigusnormidele. (34) |
| --- | --- |

3.31.

Erinevaid käibemaksumäärasid rakendavad liikmesriigid peavad välja arvutama kaalutud keskmise käibemaksumäära, mida komisjon kasutab käibemaksu-omavahendite arvutamisel. Iga arvutusviga mõjutaks omavahendite arvutamiseks kasutatavat käibemaksubaasi ning võib seega mõjutada ka makstud käibemaksu-omavahendite summa suurust. Kontrollikoda analüüsis süsteemi seda aspekti puudutavaid komisjoni kontrolle, auditeeris kaalutud keskmise käibemaksumäära arvutamist viies liikmesriigis (33) ning kontrollis vastavust ühenduse õigusnormidele. (34)

| 3.32. | Kaalutud keskmist käibemaksumäära puudutava 29 reservatsiooni osas leidis kontrollikoda, et suur osa neist on olnud lahendamata liialt pikka aega. (35) Pärast reservatsiooni esitamist oli liikmesriigil piiramatult aega probleem lahendada. |
| --- | --- |

3.32.

Kaalutud keskmist käibemaksumäära puudutava 29 reservatsiooni osas leidis kontrollikoda, et suur osa neist on olnud lahendamata liialt pikka aega. (35) Pärast reservatsiooni esitamist oli liikmesriigil piiramatult aega probleem lahendada.

| 3.32. | Puuduvad õiguslikud sanktsioonid, mida komisjon saaks kasutada, et kohustada liikmesriike kiiresti parandama teabeallikaid või arvutamise meetodeid, kuigi rikkumise puhul algatatav menetlus pakuks pikema aja jooksul probleemile lahendust. Sellest hoolimata vaadatakse täitmata reservatsioonid iga kontrolli ajal uuesti üle ja järjestikustes kontrolliaruannetes dokumenteeritakse arutelu käik iga reservatsiooni kohta. Austria juhtumi puhul on tehtud olulisi edusamme, mistõttu siis, kui komisjonini on jõudnud kokkulepitud parandused, on võimalik tühistada reservatsioon, mille kehtestasid nii Austria kui ka komisjon. |
| --- | --- |

3.32.

Puuduvad õiguslikud sanktsioonid, mida komisjon saaks kasutada, et kohustada liikmesriike kiiresti parandama teabeallikaid või arvutamise meetodeid, kuigi rikkumise puhul algatatav menetlus pakuks pikema aja jooksul probleemile lahendust. Sellest hoolimata vaadatakse täitmata reservatsioonid iga kontrolli ajal uuesti üle ja järjestikustes kontrolliaruannetes dokumenteeritakse arutelu käik iga reservatsiooni kohta. Austria juhtumi puhul on tehtud olulisi edusamme, mistõttu siis, kui komisjonini on jõudnud kokkulepitud parandused, on võimalik tühistada reservatsioon, mille kehtestasid nii Austria kui ka komisjon.

| 3.33. | Teisalt ei esitanud komisjon reservatsioone kaalutud keskmise käibemaksumäära arvutamise süstemaatiliste puuduste kohta. (36) |
| --- | --- |

3.33.

Teisalt ei esitanud komisjon reservatsioone kaalutud keskmise käibemaksumäära arvutamise süstemaatiliste puuduste kohta. (36)

| 3.33. | Itaalia näite puhul, millele viidatakse kontrollikoja joonealuses märkuses, on komisjon nõustunud ligikaudsete andmetega kehtestada mõningate toodete suhtes käibemaksumäärad. Kõnealuste toodete puhul on kulu teada, kuid puudub konkreetne teave erinevate käibemaksumäärade või maksuvabastuste määramise kohta. Seoses kapitali kogumahutusega põhivarasse kasutatakse ühte ligikaudset protsendimäära, et teha vahet standard- ja vähendatud määra vahel. Itaalia võib lubada sellist maksustamist ainult piiratud perioodiks. Asjaomase kontrolli käigus kinnitas komisjon, et selle arvutuse tegemiseks puuduvad igasugused andmed. Komisjon nõustus erandlikult ligikaudsel hinnangul põhineva jaotusega ainult lühiajaliseks kaheaastaseks perioodiks, mida hiljem pikendati perioodi nelja aastani. Komisjon teatas juba eelmises kontrolliaruandes, et sellist teguviisi enam ei aktsepteerita. |
| --- | --- |

3.33.

Itaalia näite puhul, millele viidatakse kontrollikoja joonealuses märkuses, on komisjon nõustunud ligikaudsete andmetega kehtestada mõningate toodete suhtes käibemaksumäärad. Kõnealuste toodete puhul on kulu teada, kuid puudub konkreetne teave erinevate käibemaksumäärade või maksuvabastuste määramise kohta. Seoses kapitali kogumahutusega põhivarasse kasutatakse ühte ligikaudset protsendimäära, et teha vahet standard- ja vähendatud määra vahel. Itaalia võib lubada sellist maksustamist ainult piiratud perioodiks. Asjaomase kontrolli käigus kinnitas komisjon, et selle arvutuse tegemiseks puuduvad igasugused andmed. Komisjon nõustus erandlikult ligikaudsel hinnangul põhineva jaotusega ainult lühiajaliseks kaheaastaseks perioodiks, mida hiljem pikendati perioodi nelja aastani. Komisjon teatas juba eelmises kontrolliaruandes, et sellist teguviisi enam ei aktsepteerita.

| 3.34. | Komisjonisiseselt on eelarve peadirektoraat teinud kaalutud keskmise käibemaksumäära arvutamise kontrolli suures mahus Eurostati ülesandeks ning arvutuste mõningate maksuaspektide kontrolli maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadi ülesandeks. Nende vastavaid kohustusi ja ülesandeid kontrollikoja auditi ajal ametlikult ei dokumenteeritud. |
| --- | --- |

3.34.

Komisjonisiseselt on eelarve peadirektoraat teinud kaalutud keskmise käibemaksumäära arvutamise kontrolli suures mahus Eurostati ülesandeks ning arvutuste mõningate maksuaspektide kontrolli maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadi ülesandeks. Nende vastavaid kohustusi ja ülesandeid kontrollikoja auditi ajal ametlikult ei dokumenteeritud.

| 3.34. | Eelarve peadirektoraat säilitab üldise vastutuse kaalutud keskmise maksumäära üle otsustamise puhul, kuid saab Eurostatilt tehnilist abi majandussektorite kaalumise puhul ning maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadilt kaupadele ja teenustele käibemaksumäära kinnitamise puhul. Kontrollikoja kommentaari tulemusena kirjutasid kolm peadirektorit alla vastastiku mõistmise memorandumile, milles täpsustati neid ülesandeid ja hõlmati ka teisi koostöövaldkondi ning mis jõustus 2005. aasta septembris. |
| --- | --- |

3.34.

Eelarve peadirektoraat säilitab üldise vastutuse kaalutud keskmise maksumäära üle otsustamise puhul, kuid saab Eurostatilt tehnilist abi majandussektorite kaalumise puhul ning maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadilt kaupadele ja teenustele käibemaksumäära kinnitamise puhul. Kontrollikoja kommentaari tulemusena kirjutasid kolm peadirektorit alla vastastiku mõistmise memorandumile, milles täpsustati neid ülesandeid ja hõlmati ka teisi koostöövaldkondi ning mis jõustus 2005. aasta septembris.

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid

| 3.35. | Rahvamajanduse kogutulu omavahendite osas teostas komisjon endiselt vaid piiratud otsekontrolli rahvamajanduse kogutulu küsimustike (37) aluseks olevate rahvamajanduse arvepidamise andmete üle. Komisjon on aga siiski asunud looma üksust, mis hakkab kontrollima avaliku sektori raamatupidamisaruandeid ja liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamist. |
| --- | --- |

3.35.

Rahvamajanduse kogutulu omavahendite osas teostas komisjon endiselt vaid piiratud otsekontrolli rahvamajanduse kogutulu küsimustike (37) aluseks olevate rahvamajanduse arvepidamise andmete üle. Komisjon on aga siiski asunud looma üksust, mis hakkab kontrollima avaliku sektori raamatupidamisaruandeid ja liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamist.

| 3.36. | Alates 2003. aastast kehtestati ühenduse õigusaktides nõue, et liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteediaruande. Aruandes tuleks näidata, kuidas rahvamajanduse kogutulu kogusummad arvutati, ning eelkõige kirjeldada olulisi muudatusi kasutatud menetlustes ja põhistatistikas ning selgitada varasemate rahvamajanduse kogutulu hinnangute suhtes tehtud parandusi. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõikele 3 järgitakse aruande sisu ja vormi osas komisjoni kehtestatud suuniseid. (38) |
| --- | --- |

3.36.

Alates 2003. aastast kehtestati ühenduse õigusaktides nõue, et liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteediaruande. Aruandes tuleks näidata, kuidas rahvamajanduse kogutulu kogusummad arvutati, ning eelkõige kirjeldada olulisi muudatusi kasutatud menetlustes ja põhistatistikas ning selgitada varasemate rahvamajanduse kogutulu hinnangute suhtes tehtud parandusi. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikli 2 lõikele 3 järgitakse aruande sisu ja vormi osas komisjoni kehtestatud suuniseid. (38)

| 3.37. | 2004. aastal esitatud kvaliteediaruannete analüüs näitab, et:






  a) | mõned liikmesriigid ei ole sisu ja vormi osas järginud kehtestatud suuniseid; |
| --- | --- | --- |

3.37.

2004. aastal esitatud kvaliteediaruannete analüüs näitab, et:

a)

mõned liikmesriigid ei ole sisu ja vormi osas järginud kehtestatud suuniseid;

| b) | esitatud teabe hulga ja üksikasjade osas esineb märkimisväärseid erinevusi; |
| --- | --- |

b)

esitatud teabe hulga ja üksikasjade osas esineb märkimisväärseid erinevusi;

| c) | rahvamajanduse kogutulu ja selle komponentide kvaliteedi kontrolli tulemuste kohta ei esitata mingit teavet, ehkki see on suunistega ette nähtud. |
| --- | --- |

c)

rahvamajanduse kogutulu ja selle komponentide kvaliteedi kontrolli tulemuste kohta ei esitata mingit teavet, ehkki see on suunistega ette nähtud.

| 3.37. | 2004. aastal esitati esimest korda kvaliteediaruanded ja võrreldes eelmiste aastatega tõid aruanded kaasa olulise paranemise seoses küsimustikega saadud teabega. Ei ole ebatavaline ega üllatav, et esimest korda uusi suuniseid kasutades tõlgendati neid mingil määral erinevalt. Rahvamajanduse kogutulu komitee kiitis oma 2005. aasta juuli koosolekul heaks Eurostati ettepanekud täpsemate suuniste kohta, mille eesmärk on tagada sellel aastal kooskõlastatum tulemus. |
| --- | --- |

3.37.

2004. aastal esitati esimest korda kvaliteediaruanded ja võrreldes eelmiste aastatega tõid aruanded kaasa olulise paranemise seoses küsimustikega saadud teabega. Ei ole ebatavaline ega üllatav, et esimest korda uusi suuniseid kasutades tõlgendati neid mingil määral erinevalt. Rahvamajanduse kogutulu komitee kiitis oma 2005. aasta juuli koosolekul heaks Eurostati ettepanekud täpsemate suuniste kohta, mille eesmärk on tagada sellel aastal kooskõlastatum tulemus.

Komisjoni kontrollid ESA 95 nimistute osas

| 3.38. | Oluline osa komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemidest seoses rahvamajanduse kogutulu omavahenditega puudutas ESA 95 nimistuid. Liikmesriigid peavad kooskõlas ESA 95-ga koostama rahvamajanduse kogutulu ja selle aluseks oleva rahvamajanduse arvepidamise, mis koos moodustavad rahvamajanduse kogutulu omavahendite arvutamise baasi. Selleks tuleb liikmesriikidel esitada rahvamajanduse kogutulu nimistud, mis on riigiti eristatud kirjeldused rahvamajanduse kogutulu kogusummade arvutamise ja selle aluseks oleva rahvamajanduse arvepidamise meetodite ja menetluste kohta. |
| --- | --- |

3.38.

Oluline osa komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemidest seoses rahvamajanduse kogutulu omavahenditega puudutas ESA 95 nimistuid. Liikmesriigid peavad kooskõlas ESA 95-ga koostama rahvamajanduse kogutulu ja selle aluseks oleva rahvamajanduse arvepidamise, mis koos moodustavad rahvamajanduse kogutulu omavahendite arvutamise baasi. Selleks tuleb liikmesriikidel esitada rahvamajanduse kogutulu nimistud, mis on riigiti eristatud kirjeldused rahvamajanduse kogutulu kogusummade arvutamise ja selle aluseks oleva rahvamajanduse arvepidamise meetodite ja menetluste kohta.

| 3.39. | Et hinnata kontrollide tõhusust, mille eesmärk oli tagada ESA 95 nõuete järgimine liikmesriikide poolt, analüüsis kontrollikoda viisi, kuidas komisjon kontrollis 15 laienemiseelse liikmesriigi poolt ESA 95 jaoks koostatud rahvamajanduse kogutulu nimistuid. (39) |
| --- | --- |

3.39.

Et hinnata kontrollide tõhusust, mille eesmärk oli tagada ESA 95 nõuete järgimine liikmesriikide poolt, analüüsis kontrollikoda viisi, kuidas komisjon kontrollis 15 laienemiseelse liikmesriigi poolt ESA 95 jaoks koostatud rahvamajanduse kogutulu nimistuid. (39)

| 3.40. | Rahvamajanduse kogutulu nimistud tuli komisjonile edastada 2000. aasta lõpuks. Enamus liikmesriike esitas nimistu 2001. aasta jooksul, Prantsusmaa ja Luksemburg aga alles vastavalt 2003. ja 2004. aastal. |
| --- | --- |

3.40.

Rahvamajanduse kogutulu nimistud tuli komisjonile edastada 2000. aasta lõpuks. Enamus liikmesriike esitas nimistu 2001. aasta jooksul, Prantsusmaa ja Luksemburg aga alles vastavalt 2003. ja 2004. aastal.

| 3.40. | Komisjon on Prantsusmaalt ja Luksemburgilt pidevalt nõudnud nimistute esitamist. |
| --- | --- |

3.40.

Komisjon on Prantsusmaalt ja Luksemburgilt pidevalt nõudnud nimistute esitamist.

| 3.41. | Rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamisküsimustiku (40) väljatöötamise kaudu on komisjon kontrolli lähenemisviisi tõhustanud, luues süstemaatilise ja selge ülesehitusega vahendi oma kontrollide läbiviimiseks. Samas ei kontrollinud komisjon, kas siseriiklikud statistikaametid nimistutes kirjeldatud süsteeme ja meetodeid tegelikkuses rakendavad. |
| --- | --- |

3.41.

Rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamisküsimustiku (40) väljatöötamise kaudu on komisjon kontrolli lähenemisviisi tõhustanud, luues süstemaatilise ja selge ülesehitusega vahendi oma kontrollide läbiviimiseks. Samas ei kontrollinud komisjon, kas siseriiklikud statistikaametid nimistutes kirjeldatud süsteeme ja meetodeid tegelikkuses rakendavad.

| 3.41. | Liikmesriigid on paljudel juhtudel kirjeldanud nimistutes praeguseid raamatupidamisaruannete nõrkusi ning kavandatud parandusi. Komisjon hindab madalaks riski, et nimistutes kirjeldatud süsteeme ja meetodeid tegelikult ei rakendata. Seda arvamust toetab tõsiasi, et paljud liikmesriigid avaldavad oma nimistud või nende väljavõtted. |
| --- | --- |

3.41.

Liikmesriigid on paljudel juhtudel kirjeldanud nimistutes praeguseid raamatupidamisaruannete nõrkusi ning kavandatud parandusi. Komisjon hindab madalaks riski, et nimistutes kirjeldatud süsteeme ja meetodeid tegelikult ei rakendata. Seda arvamust toetab tõsiasi, et paljud liikmesriigid avaldavad oma nimistud või nende väljavõtted.

| 3.42. | Nimistute kontrollimine komisjoni poolt oli puudulikult dokumenteeritud. Dokumenteeriti ainult need juhud, kus komisjon tuvastas probleeme või lahendamata küsimusi. Selline lähenemine ei taga komisjoni kontrollide täielikku auditijälge, vähendades seega selliste kontrollide auditeeritavust ja usaldusväärsust. |
| --- | --- |

3.42.

Nimistute kontrollimine komisjoni poolt oli puudulikult dokumenteeritud. Dokumenteeriti ainult need juhud, kus komisjon tuvastas probleeme või lahendamata küsimusi. Selline lähenemine ei taga komisjoni kontrollide täielikku auditijälge, vähendades seega selliste kontrollide auditeeritavust ja usaldusväärsust.

| 3.42. | Komisjon vaatab nimistud läbi ja kasutab selleks kontrollnimekirjana rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamisküsimustikku, et tagada samade valdkondade käsitlemine kõikide liikmesriikide puhul. Rahvamajanduse kogutulu komitee kontrollkäikude ettevalmistamiseks liikmesriikidele saadetud küsimustest on selgesti näha, et nende koostamisel on kasutatud rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamisküsimustikke. Komisjon otsustas, et üksikasjaliku teabe koostamine rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamisküsimustike nende punktide kohta, mille põhjal ei esitatud küsimusi seoses rahvamajanduse kogutulu komitee kontrollkäiguga, ei ole kasulik ega tasuv, sest komisjon ei oleks suutnud mõistliku aja jooksul lõpule viia nimistute analüüsi. |
| --- | --- |

3.42.

Komisjon vaatab nimistud läbi ja kasutab selleks kontrollnimekirjana rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamisküsimustikku, et tagada samade valdkondade käsitlemine kõikide liikmesriikide puhul. Rahvamajanduse kogutulu komitee kontrollkäikude ettevalmistamiseks liikmesriikidele saadetud küsimustest on selgesti näha, et nende koostamisel on kasutatud rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamisküsimustikke. Komisjon otsustas, et üksikasjaliku teabe koostamine rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamisküsimustike nende punktide kohta, mille põhjal ei esitatud küsimusi seoses rahvamajanduse kogutulu komitee kontrollkäiguga, ei ole kasulik ega tasuv, sest komisjon ei oleks suutnud mõistliku aja jooksul lõpule viia nimistute analüüsi.

Ebaseaduslik tegevus

| 3.43. | Ammendavus on rahvamajanduse kogutulu oluline aspekt tagamaks, et rahvamajanduse kogutulu omavahendite õiglaseks jaotamiseks liikmesriikide vahel on olemas usaldusväärne baas. ESA 95 kohaselt peavad rahvamajanduse kogutulus sisalduma kõik ebaseadusliku tegevuse liigid. Komisjon on esitanud liikmesriikidele taotluse alustada hinnangu koostamisest ebaseadusliku tegevuse teatavate liikide kohta. (41) |
| --- | --- |

3.43.

Ammendavus on rahvamajanduse kogutulu oluline aspekt tagamaks, et rahvamajanduse kogutulu omavahendite õiglaseks jaotamiseks liikmesriikide vahel on olemas usaldusväärne baas. ESA 95 kohaselt peavad rahvamajanduse kogutulus sisalduma kõik ebaseadusliku tegevuse liigid. Komisjon on esitanud liikmesriikidele taotluse alustada hinnangu koostamisest ebaseadusliku tegevuse teatavate liikide kohta. (41)

| 3.44. | ESA 95 jaoks koostatud nimistute komisjonipoolsest kontrollist selgub, et ainult mõned liikmesriigid on sellised hinnangud rahvamajanduse kogutulusse lülitanud, tehes seda pealegi ebaseadusliku tegevuse eri liikide kohta. Seetõttu ei ole rahvamajanduse kogutulu hinnangud täielikult võrreldavad, mis mõjutab rahvamajanduse kogutulu omavahendite arvutamist, ega ole täielikus vastavuses ESA 95 nõuetega. |
| --- | --- |

3.44.

ESA 95 jaoks koostatud nimistute komisjonipoolsest kontrollist selgub, et ainult mõned liikmesriigid on sellised hinnangud rahvamajanduse kogutulusse lülitanud, tehes seda pealegi ebaseadusliku tegevuse eri liikide kohta. Seetõttu ei ole rahvamajanduse kogutulu hinnangud täielikult võrreldavad, mis mõjutab rahvamajanduse kogutulu omavahendite arvutamist, ega ole täielikus vastavuses ESA 95 nõuetega.

| 3.44. | Komisjon nõuab liikmesriikidelt aktiivselt, et nad arvestaksid rahvamajanduse kogutulusse ebaseaduslikud tegevused. See on siiski kohustuslik alles alates 2002. eelarveaastast (2002 on aasta, millest alates kehtib omavahendite puhul ESA95). Kõnealuseid aastaid võib veel vaadata läbi. Liikmesriikidel on aega kuni 2006. aastani, et saavutada selles küsimuses vastavus ESA95 nõudmistele enne võimalike reservatsioonide kehtestamist. |
| --- | --- |

3.44.

Komisjon nõuab liikmesriikidelt aktiivselt, et nad arvestaksid rahvamajanduse kogutulusse ebaseaduslikud tegevused. See on siiski kohustuslik alles alates 2002. eelarveaastast (2002 on aasta, millest alates kehtib omavahendite puhul ESA95). Kõnealuseid aastaid võib veel vaadata läbi. Liikmesriikidel on aega kuni 2006. aastani, et saavutada selles küsimuses vastavus ESA95 nõudmistele enne võimalike reservatsioonide kehtestamist.

Vahetarbimine

| 3.45. | ESA 95 näeb ette, et ettevõtete tehtud madala väärtusega oste (väiksemad tööriistad väärtusega alla 500 euro) peetakse vahetarbimiseks. Sellest reeglist kõrvalekaldumise korral peab asjassepuutuv liikmesriik tegema korrektsiooni, et ESA nõuet täita. |
| --- | --- |

3.45.

ESA 95 näeb ette, et ettevõtete tehtud madala väärtusega oste (väiksemad tööriistad väärtusega alla 500 euro) peetakse vahetarbimiseks. Sellest reeglist kõrvalekaldumise korral peab asjassepuutuv liikmesriik tegema korrektsiooni, et ESA nõuet täita.

| 3.46. | Kaheksast auditeeritud liikmesriigist (42) kahes (Belgias ja Iirimaal) ei ole äriarvepidamise eeskirjades summa alampiiri kehtestatud ning summat ei korrigeerita ESA 95 nõuete täitmiseks. Komisjon leppis olukorraga pärast arutlusi kahe nimetatud liikmesriigiga, püüdmata leida tõendeid, et selline kõrvalekalle ESA 95 nõuetest ei ole olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

3.46.

Kaheksast auditeeritud liikmesriigist (42) kahes (Belgias ja Iirimaal) ei ole äriarvepidamise eeskirjades summa alampiiri kehtestatud ning summat ei korrigeerita ESA 95 nõuete täitmiseks. Komisjon leppis olukorraga pärast arutlusi kahe nimetatud liikmesriigiga, püüdmata leida tõendeid, et selline kõrvalekalle ESA 95 nõuetest ei ole olulise tähtsusega.

| 3.46. | Nii Belgias kui Iirimaal ei ole teada, millist künnist ettevõtted tegelikkuses rakendavad, sest seal puudub nii maksu- kui raamatupidamislik künnis. Kuna sellisel juhul ei ole teada, millist tähist võimalik korrektsioon peaks kandma, veel vähem selle korrektsiooni suurust, on komisjon arvamusel, et kõige mõistlikum on korrektsiooni mitte rakendada. |
| --- | --- |

3.46.

Nii Belgias kui Iirimaal ei ole teada, millist künnist ettevõtted tegelikkuses rakendavad, sest seal puudub nii maksu- kui raamatupidamislik künnis. Kuna sellisel juhul ei ole teada, millist tähist võimalik korrektsioon peaks kandma, veel vähem selle korrektsiooni suurust, on komisjon arvamusel, et kõige mõistlikum on korrektsiooni mitte rakendada.

Liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 3.47. | Ühenduse õigusaktides rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta (43) sätestatakse, et liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu koostamistavade täiustamiseks ja parimate tavade levitamiseks antud valdkonnas tuleb teha spetsiaalseid jõupingutusi. Samuti nähakse ette meetmete võtmist rahvamajanduse kogutulu andmete võrreldavamaks, usaldusväärsemaks ja ammendavamaks muutmiseks. Kontrollikoda kontrollis seitsmes liikmesriigis, (44) kui suures ulatuses rakendasid statistikaametid rahvamajanduse arvepidamise koostamisel järelevalve- ja kontrollisüsteeme. |
| --- | --- |

3.47.

Ühenduse õigusaktides rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta (43) sätestatakse, et liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu koostamistavade täiustamiseks ja parimate tavade levitamiseks antud valdkonnas tuleb teha spetsiaalseid jõupingutusi. Samuti nähakse ette meetmete võtmist rahvamajanduse kogutulu andmete võrreldavamaks, usaldusväärsemaks ja ammendavamaks muutmiseks. Kontrollikoda kontrollis seitsmes liikmesriigis, (44) kui suures ulatuses rakendasid statistikaametid rahvamajanduse arvepidamise koostamisel järelevalve- ja kontrollisüsteeme.

| 3.48. | Kontrollikoda tõdes, et liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise koostamisprotsessides esineb märkimisväärseid erinevusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide alljärgnevate elementide olemasolu ja rakendamise osas:






  a) | rahvamajanduse arvepidamise koostamisprotsessi ametliku ja struktureeritud riskianalüüsi tulemuslikkus; (45) |
| --- | --- | --- |

3.48.

Kontrollikoda tõdes, et liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise koostamisprotsessides esineb märkimisväärseid erinevusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide alljärgnevate elementide olemasolu ja rakendamise osas:

a)

rahvamajanduse arvepidamise koostamisprotsessi ametliku ja struktureeritud riskianalüüsi tulemuslikkus; (45)

| b) | lepingud või samalaadsed kokkulepped rahvamajanduse arvepidamise osakondade ja statistilisi põhiandmeid edastavate üksuste vahel andmete edastamise ja kvaliteedi tingimuste osas; (46) |
| --- | --- |

b)

lepingud või samalaadsed kokkulepped rahvamajanduse arvepidamise osakondade ja statistilisi põhiandmeid edastavate üksuste vahel andmete edastamise ja kvaliteedi tingimuste osas; (46)

| c) | statistiliste uuringutega kaasnevate kvaliteediaruannete süstemaatiline koostamine; (47) |
| --- | --- |

c)

statistiliste uuringutega kaasnevate kvaliteediaruannete süstemaatiline koostamine; (47)

| d) | rahvamajanduse arvepidamise koostamise juhtkonnapoolse järelevalve dokumenteerimine; (45) |
| --- | --- |

d)

rahvamajanduse arvepidamise koostamise juhtkonnapoolse järelevalve dokumenteerimine; (45)

| e) | statistiliste andmete kogumis- ja koostamisprotsessi siseauditite tulemuslikkus. (45) |
| --- | --- |

e)

statistiliste andmete kogumis- ja koostamisprotsessi siseauditite tulemuslikkus. (45)

| 3.49. | Kontrollikoda juhib tähelepanu asjaolule, et erinevused järelevalve- ja kontrollisüsteemide olemasolus ja rakendamises võivad viia rahvamajanduse arvepidamise usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse kõikuva tasemeni. |
| --- | --- |

3.49.

Kontrollikoda juhib tähelepanu asjaolule, et erinevused järelevalve- ja kontrollisüsteemide olemasolus ja rakendamises võivad viia rahvamajanduse arvepidamise usaldusväärsuse, võrreldavuse ja ammendavuse kõikuva tasemeni.

| 3.48–3.49. | Liikmesriikidevaheliste erinevuste tõttu kasutab komisjon samu standardiseeritud vahendeid, et määrata kindlaks omavahendite kohta kasutatavate rahvamajanduse kogutulu andmete usaldusväärsus, võrreldavus ja ammendavus, sealhulgas väga üksikasjalikud allikate ja meetodite kirjeldused (rahvamajanduse kogutulu nimistud) koos iga-aastaste ajakohastamistega kvaliteediaruannete näol. Komisjon on arvamusel, et sellised süsteemid on piisavaks tagatiseks, et rahvamajanduse kogutulu andmed oleksid usaldusväärsed, võrreldavad ja ammendavad.
  Komisjon arutab liikmesriikidega rahvamajanduse kogutulu komitees, kui suures ulatuses peaks riiklik järelevalve- ja kontrollsüsteem olema osa rahvamajanduse kogutulu kontrollimise protsessist. |
| --- | --- |

3.48–3.49.

Liikmesriikidevaheliste erinevuste tõttu kasutab komisjon samu standardiseeritud vahendeid, et määrata kindlaks omavahendite kohta kasutatavate rahvamajanduse kogutulu andmete usaldusväärsus, võrreldavus ja ammendavus, sealhulgas väga üksikasjalikud allikate ja meetodite kirjeldused (rahvamajanduse kogutulu nimistud) koos iga-aastaste ajakohastamistega kvaliteediaruannete näol. Komisjon on arvamusel, et sellised süsteemid on piisavaks tagatiseks, et rahvamajanduse kogutulu andmed oleksid usaldusväärsed, võrreldavad ja ammendavad.

Komisjon arutab liikmesriikidega rahvamajanduse kogutulu komitees, kui suures ulatuses peaks riiklik järelevalve- ja kontrollsüsteem olema osa rahvamajanduse kogutulu kontrollimise protsessist.

Peadirektorite aasta tegevusaruanded ja avaldused

| 3.50. | Kontrollikoda kontrollis eelarve peadirektoraadi ja Eurostati peadirektorite aasta tegevusaruandeid ja avaldusi. Nagu 2003. aastal, sisaldas eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruanne ka nüüd rea käibemaksualaseid kontrollikäike liikmesriikidesse, kuid selles ei tooda mingit muud infot käibemaksu-omavahendite andmete kontrollimise kohta. Aruandes ei mainita ei rahvamajanduse kogutulu omavahenditega seotud kontrollitegevusi, 107 reservatsiooni olemasolu liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide osas ega muudatusi reservatsioonide arvus aasta vältel. |
| --- | --- |

3.50.

Kontrollikoda kontrollis eelarve peadirektoraadi ja Eurostati peadirektorite aasta tegevusaruandeid ja avaldusi. Nagu 2003. aastal, sisaldas eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruanne ka nüüd rea käibemaksualaseid kontrollikäike liikmesriikidesse, kuid selles ei tooda mingit muud infot käibemaksu-omavahendite andmete kontrollimise kohta. Aruandes ei mainita ei rahvamajanduse kogutulu omavahenditega seotud kontrollitegevusi, 107 reservatsiooni olemasolu liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide osas ega muudatusi reservatsioonide arvus aasta vältel.

| 3.50. | Peadirektorite aasta tegevusaruanded on oma laadilt väga valikulised ja neis tutvustatakse erilise tähendusega või teatud selgitava sisuga tegevusi. Eelarve peadirektoraadi puhul oldi arvamusel, et piisab, kui märgitakse ära kontrollkäigud ilma reservatsioonide üksikasjadeta; kontrollkäigud on rutiinne vahend käibemaksudeklaratsioonide parandamiseks. Eelarve peadirektoraat vaatab sellest hoolimata uuesti läbi oma käibemaksu-omavahendite kontrollkäikude vormistuse. |
| --- | --- |

3.50.

Peadirektorite aasta tegevusaruanded on oma laadilt väga valikulised ja neis tutvustatakse erilise tähendusega või teatud selgitava sisuga tegevusi. Eelarve peadirektoraadi puhul oldi arvamusel, et piisab, kui märgitakse ära kontrollkäigud ilma reservatsioonide üksikasjadeta; kontrollkäigud on rutiinne vahend käibemaksudeklaratsioonide parandamiseks. Eelarve peadirektoraat vaatab sellest hoolimata uuesti läbi oma käibemaksu-omavahendite kontrollkäikude vormistuse.

| 3.51. | Eurostati aasta tegevusaruandes mainitakse liikmesriikide poolt ESA 95 jaoks koostatud statistiliste allikate ja meetodite nimistute osas läbiviidud kontrolle. Aruandes öeldakse, et kontrollide tulemusel on endised kõiki liikmesriike katvad koguandmete kohta esitatud üldreservatsioonid asendatud väikese arvu erireservatsioonidega. Selles ei mainita aga erireservatsioonide tegelikku arvu (57) ega tõsiasja, et 2004. aasta lõpus oli Saksamaa ja Luksemburgi kohta endiselt jõus üldreservatsioon. Aruandes ei mainita ka seda, mis ulatuses on saavutatud komisjoni 2004. aasta statistikaprogrammis loetletud 2004. aasta põhiprioriteedid liikmesriikide esitatud käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu andmete kontrollimise osas. |
| --- | --- |

3.51.

Eurostati aasta tegevusaruandes mainitakse liikmesriikide poolt ESA 95 jaoks koostatud statistiliste allikate ja meetodite nimistute osas läbiviidud kontrolle. Aruandes öeldakse, et kontrollide tulemusel on endised kõiki liikmesriike katvad koguandmete kohta esitatud üldreservatsioonid asendatud väikese arvu erireservatsioonidega. Selles ei mainita aga erireservatsioonide tegelikku arvu (57) ega tõsiasja, et 2004. aasta lõpus oli Saksamaa ja Luksemburgi kohta endiselt jõus üldreservatsioon. Aruandes ei mainita ka seda, mis ulatuses on saavutatud komisjoni 2004. aasta statistikaprogrammis loetletud 2004. aasta põhiprioriteedid liikmesriikide esitatud käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu andmete kontrollimise osas.

| 3.51. | Reservatsioonide arv iga liikmesriigi kohta on väike. Lisaks sellele ei ole reservatsioonide arv ise väga oluline näitaja, sest reservatsioonidel võib rahvamajanduse kogutulule olla suurem või väiksem mõju. Eurostat nõustus andma rohkem teavet rahvamajanduse kogutulu ja käibemaksu kontrollimise kohta oma aasta tegevusaruandes. |
| --- | --- |

3.51.

Reservatsioonide arv iga liikmesriigi kohta on väike. Lisaks sellele ei ole reservatsioonide arv ise väga oluline näitaja, sest reservatsioonidel võib rahvamajanduse kogutulule olla suurem või väiksem mõju. Eurostat nõustus andma rohkem teavet rahvamajanduse kogutulu ja käibemaksu kontrollimise kohta oma aasta tegevusaruandes.

Järeldus ja soovitused

| 3.52. | Arvestades auditi ulatust (vt punkt 3.3) ning jättes välja punktis 3.23 toodud probleemid seoses B-kontodega, andis kontrollikoja audit rahuldava üldtulemuse traditsioonilisi omavahendeid kirjendavate raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

3.52.

Arvestades auditi ulatust (vt punkt 3.3) ning jättes välja punktis 3.23 toodud probleemid seoses B-kontodega, andis kontrollikoja audit rahuldava üldtulemuse traditsioonilisi omavahendeid kirjendavate raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 3.52. | Nagu kontrollikoda märgib aruande lõikes 3.21, muudeti 2004. aasta lõpus B-kontosid reguleerivat määrust. Sisseviidud muudatused hõlbustavad usaldusväärsemate ja täpsemate B-kontode saavutamist. |
| --- | --- |

3.52.

Nagu kontrollikoda märgib aruande lõikes 3.21, muudeti 2004. aasta lõpus B-kontosid reguleerivat määrust. Sisseviidud muudatused hõlbustavad usaldusväärsemate ja täpsemate B-kontode saavutamist.

| 3.53. | Arvestades punktis 3.27 kirjeldatud auditi ulatust, on kontrollikoda seisukohal, et käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid olid liikmesriikide esitatud andmete põhjal kõigis olulistes aspektides komisjoni poolt korrektselt arvutatud, sisse nõutud ja ühenduse raamatupidamisaruannetesse kirjendatud. |
| --- | --- |

3.53.

Arvestades punktis 3.27 kirjeldatud auditi ulatust, on kontrollikoda seisukohal, et käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid olid liikmesriikide esitatud andmete põhjal kõigis olulistes aspektides komisjoni poolt korrektselt arvutatud, sisse nõutud ja ühenduse raamatupidamisaruannetesse kirjendatud.

| 3.54. | Kontrollikoja audit rahvamajanduse kogutulu omavahendite osas tõi siiski esile puudusi, mis võivad mõjutada andmete kvaliteeti, mis on liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu osamaksete määramise aluseks. Kontrollikoda soovitab komisjonil: |
| --- | --- |

3.54.

Kontrollikoja audit rahvamajanduse kogutulu omavahendite osas tõi siiski esile puudusi, mis võivad mõjutada andmete kvaliteeti, mis on liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu osamaksete määramise aluseks. Kontrollikoda soovitab komisjonil:

| 3.54. | Komisjon on arvamusel, et selle süsteemid on piisavaks tagatiseks, et rahvamajanduse kogutulu andmed oleksid usaldusväärsed, võrreldavad ja ammendavad. Igal juhul peaks hiljuti vastuvõetud soovitus siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (KOM (2005) 217), mis sisaldab Euroopa statistika tegevusjuhist, aitama kaasa makromajanduse statistika, sealhulgas rahvamajanduse kogutulu kvaliteedi parandamisele. |
| --- | --- |

3.54.

Komisjon on arvamusel, et selle süsteemid on piisavaks tagatiseks, et rahvamajanduse kogutulu andmed oleksid usaldusväärsed, võrreldavad ja ammendavad. Igal juhul peaks hiljuti vastuvõetud soovitus siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (KOM (2005) 217), mis sisaldab Euroopa statistika tegevusjuhist, aitama kaasa makromajanduse statistika, sealhulgas rahvamajanduse kogutulu kvaliteedi parandamisele.

| a) | teostada (otse)kontrolli valitud rahvamajanduse arvepidamise kogusummade üle (vt punkt 3.35); |
| --- | --- |

a)

teostada (otse)kontrolli valitud rahvamajanduse arvepidamise kogusummade üle (vt punkt 3.35);

| a) | Komisjon uurib praegu, kuidas korraldada otsesemat kontrolli kontrollikoja osutatud viisil. |
| --- | --- |

a)

Komisjon uurib praegu, kuidas korraldada otsesemat kontrolli kontrollikoja osutatud viisil.

| b) | laiendada kontrolli liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise koostamisel kasutatud allikate ja meetodite nimistute osas ning parandada oma kontrollide dokumenteerimise süsteemi (vt punktid 3.41–3.42); |
| --- | --- |

b)

laiendada kontrolli liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise koostamisel kasutatud allikate ja meetodite nimistute osas ning parandada oma kontrollide dokumenteerimise süsteemi (vt punktid 3.41–3.42);

| b) | Komisjon taotleb oma vahendite piires dokumentatsiooni parandamist. |
| --- | --- |

b)

Komisjon taotleb oma vahendite piires dokumentatsiooni parandamist.

| c) | tagada, et kõik liikmesriigid järgiksid ESA 95 nõudeid, mis puudutavad rahvamajanduse kogutuluga seonduvat ebaseaduslikku tegevust (vt punktid 3.43–3.44); |
| --- | --- |

c)

tagada, et kõik liikmesriigid järgiksid ESA 95 nõudeid, mis puudutavad rahvamajanduse kogutuluga seonduvat ebaseaduslikku tegevust (vt punktid 3.43–3.44);

| c) | Komisjon tegeleb juba selle küsimusega aktiivselt. |
| --- | --- |

c)

Komisjon tegeleb juba selle küsimusega aktiivselt.

| d) | pidada liikmesriikidega nõu ja töötada välja moodus rahvamajanduse arvepidamise koostamise järelevalve ja kontrolli parimate tavade rakendamiseks (vt punktid 3.47–3.49); |
| --- | --- |

d)

pidada liikmesriikidega nõu ja töötada välja moodus rahvamajanduse arvepidamise koostamise järelevalve ja kontrolli parimate tavade rakendamiseks (vt punktid 3.47–3.49);

| d) | Rahvamajanduse kogutulu komitee abil ergutab komisjon parimate tavade kasutamist riiklike raamatupidamisaruannete koostamisel. Komisjon esitab kontrollikoja soovituse rahvamajanduse kogutulu komiteele. |
| --- | --- |

d)

Rahvamajanduse kogutulu komitee abil ergutab komisjon parimate tavade kasutamist riiklike raamatupidamisaruannete koostamisel. Komisjon esitab kontrollikoja soovituse rahvamajanduse kogutulu komiteele.

| e) | läbi viia kvaliteediaruannete võrdlev analüüs, töötada välja täpsemad suunised ja tugevdada nende rakendamise järelkontrolli (vt punktid 3.36–3.37). |
| --- | --- |

e)

läbi viia kvaliteediaruannete võrdlev analüüs, töötada välja täpsemad suunised ja tugevdada nende rakendamise järelkontrolli (vt punktid 3.36–3.37).

| e) | Pärast kontrollikoja auditit esitati võrdleva analüüsi tulemused ja täpsemad juhised rahvamajanduse kogutulu komiteele, kes kiitis need heaks juulis 2005. |
| --- | --- |

e)

Pärast kontrollikoja auditit esitati võrdleva analüüsi tulemused ja täpsemad juhised rahvamajanduse kogutulu komiteele, kes kiitis need heaks juulis 2005.

| 3.55. | Seoses komisjoni kontrollidega käibemaksu-omavahendite arvutamise aluseks olevate süsteemide osas märgib kontrollikoda, et: |
| --- | --- |

3.55.

Seoses komisjoni kontrollidega käibemaksu-omavahendite arvutamise aluseks olevate süsteemide osas märgib kontrollikoda, et:

| 3.55. | |
| --- | --- |

3.55.

| a) | reservatsioonid, eriti arvestades nende suurt arvu (107), mõjutavad liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide korrektsust, ning soovitab komisjonil liikmesriikidega konsulteerida ja võimalusel neid reservatsioone arvuliselt väljendada (48) (vt punkt 3.30); |
| --- | --- |

a)

reservatsioonid, eriti arvestades nende suurt arvu (107), mõjutavad liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide korrektsust, ning soovitab komisjonil liikmesriikidega konsulteerida ja võimalusel neid reservatsioone arvuliselt väljendada (48) (vt punkt 3.30);

| a) | Reservatsioone kehtestatakse tavaliselt selleks, et kohustada liikmesriike otsima usaldusväärseid kvantitatiivseid andmeid ja vastuvõetavat metoodikat. Lisaks sellele on komisjoni tava jaotada alates 2003. aastast teatud reservatsioonid osadeks selleks, et need oleksid läbipaistvamad ning võimalusel kergemini tühistatavamad, viinud nende arvu ilmselge suurenemiseni. Kahe- kuni kolmeaastaste vahedega toimuvate kontrollkäikude tsükkel on lükanud edasi kõnealuse tegevuspõhimõtte kasuliku mõju. |
| --- | --- |

a)

Reservatsioone kehtestatakse tavaliselt selleks, et kohustada liikmesriike otsima usaldusväärseid kvantitatiivseid andmeid ja vastuvõetavat metoodikat. Lisaks sellele on komisjoni tava jaotada alates 2003. aastast teatud reservatsioonid osadeks selleks, et need oleksid läbipaistvamad ning võimalusel kergemini tühistatavamad, viinud nende arvu ilmselge suurenemiseni. Kahe- kuni kolmeaastaste vahedega toimuvate kontrollkäikude tsükkel on lükanud edasi kõnealuse tegevuspõhimõtte kasuliku mõju.

| b) | komisjon peaks tugevdama oma jõupingutusi pikaajaliselt jõusolnud reservatsioonide arvu vähendamisel (vt punktid 3.30 ja 3.32); |
| --- | --- |

b)

komisjon peaks tugevdama oma jõupingutusi pikaajaliselt jõusolnud reservatsioonide arvu vähendamisel (vt punktid 3.30 ja 3.32);

| b) | Pikaajaliste reservatsioonide arvu vähenemine oleneb põhiliselt liikmesriikide haldusasutuste suutlikkusest täita nõuetekohast kvaliteedistandardit. Juhul kui andmed vananevad, on paratamatult vaja uusi reservatsioone. Komisjon teatas 2003. aastal valmisolekust kasutada rikkumismenetlust, et otsida võimalusi tühistada vajadusel pikaajalised reservatsioonid. |
| --- | --- |

b)

Pikaajaliste reservatsioonide arvu vähenemine oleneb põhiliselt liikmesriikide haldusasutuste suutlikkusest täita nõuetekohast kvaliteedistandardit. Juhul kui andmed vananevad, on paratamatult vaja uusi reservatsioone. Komisjon teatas 2003. aastal valmisolekust kasutada rikkumismenetlust, et otsida võimalusi tühistada vajadusel pikaajalised reservatsioonid.

| c) | nüüd, kus liikmesriikide arv on kasvanud 15-lt 25-le, saab kontrollide endist tihedust ja taset säilitada ainult juhul, kui inimressursse suurendatakse, kontrollipoliitikat riskianalüüsi kasutuselevõtu abil tõhustatakse ja/või käibemaksudeklaratsioonide koostamise regulatiivset ja menetlusraamistikku tugevdatakse (vt punkt 3.30). |
| --- | --- |

c)

nüüd, kus liikmesriikide arv on kasvanud 15-lt 25-le, saab kontrollide endist tihedust ja taset säilitada ainult juhul, kui inimressursse suurendatakse, kontrollipoliitikat riskianalüüsi kasutuselevõtu abil tõhustatakse ja/või käibemaksudeklaratsioonide koostamise regulatiivset ja menetlusraamistikku tugevdatakse (vt punkt 3.30).

| c) | Komisjon eeldab teatud liikmesriikide suhtes rakendatud reservatsioonide arvu olulist vähenemist lähitulevikus ning keskendub oma kontrollides riskianalüüsi alustele. |
| --- | --- |

c)

Komisjon eeldab teatud liikmesriikide suhtes rakendatud reservatsioonide arvu olulist vähenemist lähitulevikus ning keskendub oma kontrollides riskianalüüsi alustele.

---

(1)  Sisaldab eelmise eelarveaasta ülejääki ja mitmesuguseid tulusid.

(2)  Nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsus 2000/597/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42); 22. mai 2000. aasta nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom (EÜT L 130, 31.5.2000), nagu seda on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (ELT L 352, 27.11.2004, lk 1).

(3)  Eesti, Kreeka, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Soome ja Ühendkuningriik.

(4)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikkel 18.

(5)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikliga 20 asutatud omavahendite nõuandekomitee (ACOR) koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest ning kujutab endast komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö kanalit omavahenditega seotud küsimustes. See uurib omavahendite süsteemi rakendamist puudutavaid küsimusi ning omavahendite eelarvestust.

(6)  Uusim dokument on KOM(2003) 345 (lõplik): komisjoni neljas aruanne traditsiooniliste omavahendite kontrollikorra toimimise kohta (2000–2002).

(7)  12. oktoobri 1992. aasta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 4 lõiked 13, 14 ja 37 (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

(8)  Eesti, Kreeka, Läti, Leedu, Poola, Sloveenia, Slovakkia ja Soome.

(9)  Tuleb märkida, et enamus kaupu ei vormistata piiril, vaid sisemaa tollipunktides pärast transiiditoimingut.

(10)  Vt komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele “Tolli ja kaubanduse lihtne ja paberivaba keskkond” (KOM(2003) 452 (lõplik), 24.7.2003).

(11)  Vt 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 3.9.

(12)  Saksamaa, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Läti, Leedu, Ungari, Holland, Poola, Slovakkia, Soome, Ühendkuningriik.

(13)  Ametlikuks standardvormiks tavalise tolliprotseduuri kirjalike deklaratsioonide jaoks, mis on mõeldud kauba tolliprotseduurile suunamiseks või reekspordiks vastavalt tolliseadustiku artikli 182 lõikele 3, on ühtne haldusdokument (komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93, 2. juuli 1993, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1)).

(14)  Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele “Tolli ja kaubanduse lihtne ja paberivaba keskkond”.

(15)  Eriaruanne nr 13/98 riskianalüüsi tehnikate kasutamise kohta tollikontrollis ja kaupade tollivormistamisel.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 648/2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

(17)  Toodud on brutosummad enne mahaarvamisi:

Image

(18)  Nende kirjete algupära kohta vt kontrollikoja eriaruanne nr 4/98 Uus-Meremaa piimatoodete ja Šveitsi juustu madalama maksumääraga ühendusse importimise ja realiseerimise kohta. Lõpuks tehtud tühistused tulenevad kohtuvaidlusest ning neid võeti arvesse juba eelmistel aastatel mahakantud summade puhul. Tagasisaadud summad (11,6 miljonit GBP) on komisjoni käsutusse antud tavapärasel viisil.

(19)  Nõukogu 16. novembri 2004. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2028/2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom (ELT L 352, 27.11.2004, lk 1).

(20)  Lisaks hindas seitse liikmesriiki, kelle B-kontodel on ainult väikesed summad (kokku alla 0,1 % B-kontode kogusaldost), kõik summad sissenõutavateks.

(21)  Vt 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 3.40.

(22)  Nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1).

(23)  Nõukogu otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artikli 2 lõige 3.

(24)  Komisjoni 20. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 314/2002, milles sätestatakse suhkrusektori kvoodisüsteemi kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 50, 21.2.2002, lk 40).

(25)  COMEXT on Eurostati väliskaubanduse statistika andmebaas.

(26)  Punkt 61.

(27)  Punkt 5.19.

(28)  Euroopa arvepidamissüsteemi 1995 (nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, lisa A (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1) kasutatakse rahvamajanduse arvepidamise koostamiseks ühenduse jaoks, hõlmates rahvamajanduse kogutulu andmete esitamist omavahendite jaoks (nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus) (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1)).

(29)  Käibemaksudeklaratsioon on liikmesriigi poolt koostatud dokument, mis peab sisaldama käibemaksubaasi määramiseks vajalikke andmeid. Käibemaksubaas on käibemaksu-omavahendite määramise alus ning vajalik komisjoni kontrolli jaoks (nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta, artiklid 7 ja 11) (EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9).

(30)  Kümme reservatsiooni 28-st puudutavad olemasolevate reservatsioonide alajaotisteks jaotamist.

(31)  Reservatsioonid on oluline komisjoni poolt kasutatav vahend tagamaks, et parandusi liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonidesse võib teha pärast ühenduse õigusaktides mainitud 4-aastase tähtaja lõppu.

(32)  Keskmiselt kahe aasta tagant.

(33)  Saksamaa, Itaalia, Holland, Soome ja Rootsi.

(34)  Vt nõukogu määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artiklid 3 ja 4.

(35)  Näiteks väikeettevõtete kohanduse reservatsioon Saksamaal, mis esitati 1995. aasta kontrolli ajal aastateks 1991–2001, mida hiljem pikendati ja mis tühistati 2004. aastal (välja arvatud reservatsioon 2000. aasta osas); samuti 1999. aastal esitatud autohüvitise reservatsioon Austrias seoses ajavahemiku 1995–2001 käibemaksudeklaratsioonidega.

(36)  Meetodid, mida Itaalias kasutati leibkondade lõpptarbimise ja kapitali põhivarasse kogumahutuse kulude ettenähtud jaotuse saamiseks, ei olnud täiesti usaldusväärsed.

(37)  Ühtsel standardil põhinev dokument, millega siseriiklikud statistikaametid esitavad igal aastal Eurostatile rahvamajanduse kogutulu andmed.

(38)  Vt rahvamajanduse kogutulu komitee 25–26. märtsil 2004. aastal peetud teise koosoleku protokolli. Komitee kiitis koosolekul heaks 2004. aasta küsimustiku ja kvaliteediaruande kavandatava ülesehituse.

(39)  10 uue liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu nimistute esitamine on kavandatud 2006. aastaks.

(40)  Rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamisküsimustik on Eurostati standardküsimustik rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimiseks; see sisaldab 277 küsimust paljudes erinevates valdkondades.

(41)  Eurostati hinnangu kohaselt, mis põhineb olemasolevatel uuringutel, on määr 1–2 % rahvamajanduse kogutulust.

(42)  Belgia, Taani, Prantsusmaa, Iirimaa, Luksemburg, Holland, Rootsi ja Ühendkuningriik.

(43)  Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, eriti artiklid 2, 3 ja 5.

(44)  Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Ungari, Poola ja Ühendkuningriik.

(45)  Elementi rakendatakse täielikult Ühendkuningriigis.

(46)  Elementi rakendatakse täielikult Saksamaal, Poolas ja Ühendkuningriigis.

(47)  Toimub ainult Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis.

(48)  Vt 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 3.38.

---

4. PEATÜKK

Ühine põllumajanduspoliitika

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Auditi ulatus

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem

Maksejärgsed kontrollid määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaselt — tegemata tööd ja ebapiisav teave läbiviidud kontrollide tulemuste kohta

Põllumajandustoodete doteeritud ekspordi füüsiline kontroll — kontrollitud tehingute väärtus ja eeskirjade eiramise rahaline ulatus pole teada

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

Kontrollikoja tehinguvalim

Põllumajanduse peadirektori 2004. aasta tegevusaruanne

Mõningane paranemine võrreldes eelmise aastaga

Sisekontrollistandardid — kõiki standardeid ei ole täielikult rakendatud

Kontrollikoja hinnang ÜPP kuluvaldkondadele

Pindalatoetuste kavad

Loomapidamise toetuskavad

Toodetud kogustel põhinevad toetused

Maaelu arendamine

Muud kulutused

Järeldus ja soovitused

Üldine järeldus

Maksejärgsed kontrollid

Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine

Põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruanne

Soovitused

Uued liikmesriigid: üleminek

EAGGF makseasutuste akrediteerimine uutes liikmesriikides

SAPARD — rahuldav järelevalve, kuid mõned puudused taotluste hindamises

Varasemate tähelepanekute järelaudit

Banaanituru ühine korraldus

Eksporditoetuste eelfinantseerimine

Kartuli- ja teraviljatärklis

Peamised tähelepanekud eriaruannetes

Metsandusmeetmed maaelu arendamise poliitika raames

Põllumajanduse keskkonnapoliitika

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 4.1. | Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), st Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF tagatisrahastu) 2004. aasta kogukulud olid 43 579 miljonit eurot (2003: 44 379 miljonit eurot).
  Diagrammidel 4.1 ja 4.2
  on näidatud, milleks raha kasutati.
  Diagrammil 4.1
  on esitatud kulutuste jaotus majanduskategooriate kaupa (otsetoetused, eksporditoetused jne).
  Diagrammil 4.2
  on esitatud kulutused peamiste põllumajandussektorite kaupa (veise- ja vasikaliha, oliiviõli jne). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

4.1.

Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), st Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF tagatisrahastu) 2004. aasta kogukulud olid 43 579 miljonit eurot (2003: 44 379 miljonit eurot).
  Diagrammidel 4.1 ja 4.2
  on näidatud, milleks raha kasutati.
  Diagrammil 4.1
  on esitatud kulutuste jaotus majanduskategooriate kaupa (otsetoetused, eksporditoetused jne).
  Diagrammil 4.2
  on esitatud kulutused peamiste põllumajandussektorite kaupa (veise- ja vasikaliha, oliiviõli jne).

| 4.2. | Haritava maa pindalal ja kariloomade arvul põhinevad toetused põllumajandustootjatele moodustavad suurema osa (59 %) ÜPP kulutustest. Need väljamaksed on ette nähtud eeskätt põllumajandustootjatele ÜPP hindade alandamisest tuleneva kahju hüvitamiseks. |
| --- | --- |

4.2.

Haritava maa pindalal ja kariloomade arvul põhinevad toetused põllumajandustootjatele moodustavad suurema osa (59 %) ÜPP kulutustest. Need väljamaksed on ette nähtud eeskätt põllumajandustootjatele ÜPP hindade alandamisest tuleneva kahju hüvitamiseks.

| 4.3. | Peaaegu kõik ÜPP kulutused sooritatakse liikmesriikide makseasutuste kaudu. Tootjatele toetuste maksmine toimub järgneva menetluse alusel:






  a) | põllumajandustootjad esitavad aasta enne toetuste maksmise tähtaega makseasutustele haritud maa pindalal, ettenähtud loomapidamisaja jooksul peetud abikõlblike kariloomade arvul jms põhinevad taotlused; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Peaaegu kõik ÜPP kulutused sooritatakse liikmesriikide makseasutuste kaudu. Tootjatele toetuste maksmine toimub järgneva menetluse alusel:

a)

põllumajandustootjad esitavad aasta enne toetuste maksmise tähtaega makseasutustele haritud maa pindalal, ettenähtud loomapidamisaja jooksul peetud abikõlblike kariloomade arvul jms põhinevad taotlused;

| b) | makseasutustes läbivad kõik taotlused halduskontrolli ja taotluste valim pistelise kohapealse kontrolli peamiselt ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kaudu; |
| --- | --- |

b)

makseasutustes läbivad kõik taotlused halduskontrolli ja taotluste valim pistelise kohapealse kontrolli peamiselt ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kaudu;

| c) | makseasutus maksab taotlejale ja annab kulutuste kohta aru komisjonile, kes hüvitab kulud makseasutusele; |
| --- | --- |

c)

makseasutus maksab taotlejale ja annab kulutuste kohta aru komisjonile, kes hüvitab kulud makseasutusele;

| d) | makseasutuse raamatupidamist ja makseid kontrollib sõltumatu audiitor (tõendav asutus), kes esitab komisjonile aruande eelarveaastale järgneva aasta veebruaris; |
| --- | --- |

d)

makseasutuse raamatupidamist ja makseid kontrollib sõltumatu audiitor (tõendav asutus), kes esitab komisjonile aruande eelarveaastale järgneva aasta veebruaris;

| e) | kõnealuse aasta 30. aprilliks peab komisjon jõudma otsusele (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine), kas kiita raamatupidamine ja auditiaruanded heaks, paluda esitatud aruandeid täiendada või küsida lisateavet; (1) |
| --- | --- |

e)

kõnealuse aasta 30. aprilliks peab komisjon jõudma otsusele (raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine), kas kiita raamatupidamine ja auditiaruanded heaks, paluda esitatud aruandeid täiendada või küsida lisateavet; (1)

| f) | seejärel võib komisjon makseasutuste poolt makstud toetused läbi vaadata. Kui nende puhul on eeskirju eiratud või on finantskontroll olnud nõrk, võib komisjon otsustada, et osa kuludest tuleb kanda asjaomastel liikmesriikidel endil ja neid ei hüvitata ELi eelarvest (ühenduse kõnepruugis kuulutab komisjon sellised kulutused “raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames lubamatuks”), st vähendab vastavalt makseasutustele väljamakstavat summat (vt punkt 4.22). |
| --- | --- |

f)

seejärel võib komisjon makseasutuste poolt makstud toetused läbi vaadata. Kui nende puhul on eeskirju eiratud või on finantskontroll olnud nõrk, võib komisjon otsustada, et osa kuludest tuleb kanda asjaomastel liikmesriikidel endil ja neid ei hüvitata ELi eelarvest (ühenduse kõnepruugis kuulutab komisjon sellised kulutused “raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise raames lubamatuks”), st vähendab vastavalt makseasutustele väljamakstavat summat (vt punkt 4.22).

Image

Image

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi ulatus

| 4.4. | Auditi eesmärk oli aidata kaasa põllumajandusvaldkonnale eraldi hinnangu andmise teel kontrollikoja kinnitava avalduse koostamisele üldeelarve kohta, et saada kinnitust kontrollisüsteemide toimimise ja tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Järgides nimetatud eesmärki:






  a) | hindas kontrollikoda IACSi toimimist (pindalatoetuste ja loomapidamise toetuste järelevalvesüsteemi); maksetejärgseid kontrolle ning põllumajandustoodete doteeritud ekspordi füüsilisi kontrolle (teiste põllumajandusvaldkonna kululiikide peamised järelevalvesüsteemid) (vt punktid 4.6–4.14); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Auditi eesmärk oli aidata kaasa põllumajandusvaldkonnale eraldi hinnangu andmise teel kontrollikoja kinnitava avalduse koostamisele üldeelarve kohta, et saada kinnitust kontrollisüsteemide toimimise ja tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Järgides nimetatud eesmärki:

a)

hindas kontrollikoda IACSi toimimist (pindalatoetuste ja loomapidamise toetuste järelevalvesüsteemi); maksetejärgseid kontrolle ning põllumajandustoodete doteeritud ekspordi füüsilisi kontrolle (teiste põllumajandusvaldkonna kululiikide peamised järelevalvesüsteemid) (vt punktid 4.6–4.14);

| b) | uuris kontrollikoda komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsust 2004. aasta kulude kohta ning 2004. aastal tehtud vastavusotsuseid, mis on seotud varasematel aastatel abisaajatele tehtud väljamaksetega (vt punktid 4.15–4.25); |
| --- | --- |

b)

uuris kontrollikoda komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsust 2004. aasta kulude kohta ning 2004. aastal tehtud vastavusotsuseid, mis on seotud varasematel aastatel abisaajatele tehtud väljamaksetega (vt punktid 4.15–4.25);

| c) | kontrollis vahetult valimisse kuuluvaid tehinguid (vt punkt 4.26); |
| --- | --- |

c)

kontrollis vahetult valimisse kuuluvaid tehinguid (vt punkt 4.26);

| d) | tutvus põllumajanduse peadirektori iga-aastase tegevusaruande ja avaldusega ning kontrollis sisekontrolli standardite rakendamist komisjonis (vt punktid 4.27–4.34). |
| --- | --- |

d)

tutvus põllumajanduse peadirektori iga-aastase tegevusaruande ja avaldusega ning kontrollis sisekontrolli standardite rakendamist komisjonis (vt punktid 4.27–4.34).

| 4.5. | Punktides 4.35–4.54 esitatakse ülalmainitud tõendusmaterjalil põhinev kontrollikoja hinnang ÜPP raames tehtud kulutuste seaduslikkusele ja korrektsusele. Tähelepanekud raamatupidamise usaldusväärsuse kohta on esitatud 1. peatüki punktides 1.12, 1.13, 1.15 ja 1.16. |
| --- | --- |

4.5.

Punktides 4.35–4.54 esitatakse ülalmainitud tõendusmaterjalil põhinev kontrollikoja hinnang ÜPP raames tehtud kulutuste seaduslikkusele ja korrektsusele. Tähelepanekud raamatupidamise usaldusväärsuse kohta on esitatud 1. peatüki punktides 1.12, 1.13, 1.15 ja 1.16.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem

| 4.6. | Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (Integrated Administrative and Control System — IACS) on pindalatoetuste ja loomapidamise toetuste kavade peamine juhtimise ja kontrolli vahend ja katab 59 % põllumajandusvaldkonna kuludest. Süsteemi kuuluvad põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektrooniline andmebaas, põllumajandusmaa maatükkide identifitseerimise ning loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemid, samuti halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide koordineeritud süsteem. Mitme teise ühenduse toetuskava alusel esitatavad taotlused peavad olema selle süsteemiga vastavuses. |
| --- | --- |

4.6.

Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (Integrated Administrative and Control System — IACS) on pindalatoetuste ja loomapidamise toetuste kavade peamine juhtimise ja kontrolli vahend ja katab 59 % põllumajandusvaldkonna kuludest. Süsteemi kuuluvad põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektrooniline andmebaas, põllumajandusmaa maatükkide identifitseerimise ning loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemid, samuti halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide koordineeritud süsteem. Mitme teise ühenduse toetuskava alusel esitatavad taotlused peavad olema selle süsteemiga vastavuses.

| 4.7. | 2004. aastal jätkas kontrollikoda IACSi toimimise uurimist veel nelja liikmesriigi viies makseasutuses, (4) samuti jätkati tööd Portugali osas tehtud järelauditiga kahe makseasutuse ühinemise järel. Viies külastatud makseasutuses võib IACSi kontrolle pidada üldiselt toimivaks ja rahuldavaks, välja arvatud Kreekas (vt
  lisa 2
  ); IACSi toimimine on võrreldav eelmistel aastatel auditeeritud makseasutustega, kuigi riskianalüüsi, halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide osas on veel arenguruumi. |
| --- | --- |

4.7.

2004. aastal jätkas kontrollikoda IACSi toimimise uurimist veel nelja liikmesriigi viies makseasutuses, (4) samuti jätkati tööd Portugali osas tehtud järelauditiga kahe makseasutuse ühinemise järel. Viies külastatud makseasutuses võib IACSi kontrolle pidada üldiselt toimivaks ja rahuldavaks, välja arvatud Kreekas (vt
  lisa 2
  ); IACSi toimimine on võrreldav eelmistel aastatel auditeeritud makseasutustega, kuigi riskianalüüsi, halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide osas on veel arenguruumi.

| 4.7. | Kuigi komisjon peab mõningaid kontrollikoja 2. lisas esitatud hinnanguid liiga karmiks, ühtivad tema auditeerimistulemused üldiselt kontrollikoja järeldustega, ning alates 2005. aastast toimub täiendav edasiminek seoses geoinfosüsteemide rakendamisega, mis on 1. jaanuarist kohustuslikud.
  Määrus nr (EÜ) nr 118/2004, millega muudetakse ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) käsitlevaid õigusakte alates 2004. aastast, parandab üldjoontes juba niigi rahuldavat olukorda veelgi. |
| --- | --- |

4.7.

Kuigi komisjon peab mõningaid kontrollikoja 2. lisas esitatud hinnanguid liiga karmiks, ühtivad tema auditeerimistulemused üldiselt kontrollikoja järeldustega, ning alates 2005. aastast toimub täiendav edasiminek seoses geoinfosüsteemide rakendamisega, mis on 1. jaanuarist kohustuslikud.

Määrus nr (EÜ) nr 118/2004, millega muudetakse ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) käsitlevaid õigusakte alates 2004. aastast, parandab üldjoontes juba niigi rahuldavat olukorda veelgi.

| 4.8. | Enam kui seitse aastat pärast täieliku rakendamise tähtaega ei suuda IACS Kreekas endiselt tagada pindalatoetuste ja loomapidamistoetuste väljamaksete (5) puhul nende seaduslikkust ja korrektsust (vt ka punkti 4.28 alapunkt b komisjoni reservatsiooni kohta seoses IACSi rakendamisega Kreekas ja punkt 4.44 kontrollikojapoolse tehingutekontrolli tulemuste kohta). Puuduste ja nõuete täitmatajätmise peamised põhjused on:






  a) | põllumajandustootjate ühendused kontrollivad kõigi andmete sisestamist arvutisüsteemi. Süsteemi andmed ei ole turvaliselt kaitstud ning tootjate ühendused saavad neid igal ajal enne väljamakse tegemist muuta ning muudavadki. Arvutisüsteem ei registreeri, millal ja miks esialgsetesse andmetesse muudatusi tehakse. 2004. aasta kulutuste osas muutsid põllumajandustootjate ühendused 22 000 maatüki andmeid rohkem kui viis kuud pärast taotluste esitamise perioodi lõppu. Analüüs näitab, et nende ebaseaduslike muudatuste arvatav rahaline mõju on vähemalt 10 miljonit eurot ning mõju kogu taotlusperioodi jooksul võib olla oluliselt suurem; |
| --- | --- | --- |

4.8.

Enam kui seitse aastat pärast täieliku rakendamise tähtaega ei suuda IACS Kreekas endiselt tagada pindalatoetuste ja loomapidamistoetuste väljamaksete (5) puhul nende seaduslikkust ja korrektsust (vt ka punkti 4.28 alapunkt b komisjoni reservatsiooni kohta seoses IACSi rakendamisega Kreekas ja punkt 4.44 kontrollikojapoolse tehingutekontrolli tulemuste kohta). Puuduste ja nõuete täitmatajätmise peamised põhjused on:

a)

põllumajandustootjate ühendused kontrollivad kõigi andmete sisestamist arvutisüsteemi. Süsteemi andmed ei ole turvaliselt kaitstud ning tootjate ühendused saavad neid igal ajal enne väljamakse tegemist muuta ning muudavadki. Arvutisüsteem ei registreeri, millal ja miks esialgsetesse andmetesse muudatusi tehakse. 2004. aasta kulutuste osas muutsid põllumajandustootjate ühendused 22 000 maatüki andmeid rohkem kui viis kuud pärast taotluste esitamise perioodi lõppu. Analüüs näitab, et nende ebaseaduslike muudatuste arvatav rahaline mõju on vähemalt 10 miljonit eurot ning mõju kogu taotlusperioodi jooksul võib olla oluliselt suurem;

| b) | kohapealsete kontrollide kvaliteet on madal. Kontrollitulemusi dokumenteeritakse väga halvasti või ei dokumenteerita üldse, või ei ole tulemustest aruandmine usaldusväärne. Makseasutuse poolt läbiviidud korduvkontrollide käigus leidis vaid üks kolmandik esialgsete kontrollide tulemustest kinnitust. Mõnede aruannete puhul tundub, et need ei põhine tegelikel kontrollidel. (6) |
| --- | --- |

b)

kohapealsete kontrollide kvaliteet on madal. Kontrollitulemusi dokumenteeritakse väga halvasti või ei dokumenteerita üldse, või ei ole tulemustest aruandmine usaldusväärne. Makseasutuse poolt läbiviidud korduvkontrollide käigus leidis vaid üks kolmandik esialgsete kontrollide tulemustest kinnitust. Mõnede aruannete puhul tundub, et need ei põhine tegelikel kontrollidel. (6)

| 4.8. | Arvestades IACSi olukorda Kreekas, on komisjon juba korrapäraselt kohaldanud märkimisväärseid finantskorrektsioone (1999. aastast 2004. aastani 384 miljonit eurot). Lisaks sellele algatas komisjon 2002. aastal Kreeka suhtes rikkumismenetluse. Euroopa Kohus langetas 2004. aastal otsuse Kreeka kahjuks.
  Lisaks sellele kehtestati 2003. ja 2004. aastal pärast põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori reservatsiooni tema aastaaruandele konkreetne tegevuskava, mis koosnes täiustatud auditeerimisprogrammist ja muudest järelevalvemeetmetest. 2004. aastal korraldati IACSi ja IACSiga seotud meetmetega seoses 9 külastust Kreekasse. Tänu nendele komisjonipoolsetele meetmetele ning uue makseasutuse rajamisele Kreekas (Opekepe) on tehtud jõudsaid edusamme, nii et 2004. aasta lõpuks (majandusaasta 2005) olid IACSi erinevad elemendid paigas. Komisjon jätkab tegevust, et teha kindlaks ja hinnata IACSi toimimise ülejäänud puudusi Kreekas ning kohaldada asjakohaseid finantskorrektsioone.
  Seoses kontrollikoja nimetatud eksimustega on komisjon korduvalt kritiseerinud põllumajandustootjate liitude rolli nõudemenetluses ja järelevalve nõrkust. Komisjon esitas Kreeka ametiasutustele 2004. aasta juuni kirjas ametliku nõude toetuste taotlemise uue korra rakendamiseks, millega väheneb sõltuvus põllumajandustootjate liitudest. Seda teemat, nagu ka kohapealsete kontrollide ebapiisavat kvaliteeti, mille komisjon on juba tuvastanud, käsitletakse käimasolevate raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud järelepärimiste raames. |
| --- | --- |

4.8.

Arvestades IACSi olukorda Kreekas, on komisjon juba korrapäraselt kohaldanud märkimisväärseid finantskorrektsioone (1999. aastast 2004. aastani 384 miljonit eurot). Lisaks sellele algatas komisjon 2002. aastal Kreeka suhtes rikkumismenetluse. Euroopa Kohus langetas 2004. aastal otsuse Kreeka kahjuks.

Lisaks sellele kehtestati 2003. ja 2004. aastal pärast põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori reservatsiooni tema aastaaruandele konkreetne tegevuskava, mis koosnes täiustatud auditeerimisprogrammist ja muudest järelevalvemeetmetest. 2004. aastal korraldati IACSi ja IACSiga seotud meetmetega seoses 9 külastust Kreekasse. Tänu nendele komisjonipoolsetele meetmetele ning uue makseasutuse rajamisele Kreekas (Opekepe) on tehtud jõudsaid edusamme, nii et 2004. aasta lõpuks (majandusaasta 2005) olid IACSi erinevad elemendid paigas. Komisjon jätkab tegevust, et teha kindlaks ja hinnata IACSi toimimise ülejäänud puudusi Kreekas ning kohaldada asjakohaseid finantskorrektsioone.

Seoses kontrollikoja nimetatud eksimustega on komisjon korduvalt kritiseerinud põllumajandustootjate liitude rolli nõudemenetluses ja järelevalve nõrkust. Komisjon esitas Kreeka ametiasutustele 2004. aasta juuni kirjas ametliku nõude toetuste taotlemise uue korra rakendamiseks, millega väheneb sõltuvus põllumajandustootjate liitudest. Seda teemat, nagu ka kohapealsete kontrollide ebapiisavat kvaliteeti, mille komisjon on juba tuvastanud, käsitletakse käimasolevate raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud järelepärimiste raames.

Maksejärgsed kontrollid määruse (EMÜ) nr 4045/89 (7) kohaselt — tegemata tööd ja ebapiisav teave läbiviidud kontrollide tulemuste kohta

| 4.9. | Liikmesriikidelt nõutakse rea ÜPP toetuste puhul, sealhulgas eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, puuvilla-, oliiviõli- ja tubakatöötlemise toetuste ning mõnede maaelu arendamise kulutuste, kokku umbes 37 % põllumajandusvaldkonna kulutuste puhul iga-aastast majandusdokumentide maksejärgse kontrolli programmide läbiviimist. Liikmesriigid peavad veenduma, et tehingud on aset leidnud ning korrektselt sooritatud, ning võtma meetmeid eeskirjade eiramise või lohakuse tõttu alusetult makstud summade tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

4.9.

Liikmesriikidelt nõutakse rea ÜPP toetuste puhul, sealhulgas eksporditoetuste, töötlemis- ja ümberkujundamistoetuste, puuvilla-, oliiviõli- ja tubakatöötlemise toetuste ning mõnede maaelu arendamise kulutuste, kokku umbes 37 % põllumajandusvaldkonna kulutuste puhul iga-aastast majandusdokumentide maksejärgse kontrolli programmide läbiviimist. Liikmesriigid peavad veenduma, et tehingud on aset leidnud ning korrektselt sooritatud, ning võtma meetmeid eeskirjade eiramise või lohakuse tõttu alusetult makstud summade tagasinõudmiseks.

| 4.10. | Komisjon analüüsib igal aastal liikmesriikide poolt esitatavaid dokumente ja võib külastada mõnda liikmesriiki, et kontrollida määruse rakendamist kohapeal. Kontrollikoda uuris komisjonipoolset määruse (EMÜ) nr 4045/89 raames toimuvate kontrollide järelevalvet ning leidis, et: |
| --- | --- |

4.10.

Komisjon analüüsib igal aastal liikmesriikide poolt esitatavaid dokumente ja võib külastada mõnda liikmesriiki, et kontrollida määruse rakendamist kohapeal. Kontrollikoda uuris komisjonipoolset määruse (EMÜ) nr 4045/89 raames toimuvate kontrollide järelevalvet ning leidis, et:

| 4.10. | |
| --- | --- |

4.10.

| a) | liikmesriikide aruannete analüüsist on vähe kasu, sest praegune määrus ei nõua koordineerivatelt asutustelt statistika esitamist sellises vormis, mis võimaldaks olulist ja kasulikku analüüsi (nt eksimuste määrad erinevate kululiikide kaupa); |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide aruannete analüüsist on vähe kasu, sest praegune määrus ei nõua koordineerivatelt asutustelt statistika esitamist sellises vormis, mis võimaldaks olulist ja kasulikku analüüsi (nt eksimuste määrad erinevate kululiikide kaupa);

| a) | Komisjon leiab, et liikmesriikide esitatud aruanded sisaldavad väärtuslikku teavet, kuigi nõustub, et aruandlust seoses määrusega (EMÜ) nr 4045/89 saaks parandada. Tal on kavas teha ettepanek komisjoni määruse (EÜ) nr 4/2004 sellekohaseks muutmiseks.
  Eelkõige seatakse tulemustest teadaandmiseks sisse tabelid, kuhu saab märkida nende arvu, väärtuse ja laadi ning kus on võimalik tulemusi analüüsida. Peale selle nähakse ette uued moodused tegemata tööde tuvastamiseks ja aruandluseks, nii et aruandlusperioodi jooksul lõpule viimata kontrollimisi saab jätkata järgnevate aruandlusperioodidega seotud aruannetes. |
| --- | --- |

a)

Komisjon leiab, et liikmesriikide esitatud aruanded sisaldavad väärtuslikku teavet, kuigi nõustub, et aruandlust seoses määrusega (EMÜ) nr 4045/89 saaks parandada. Tal on kavas teha ettepanek komisjoni määruse (EÜ) nr 4/2004 sellekohaseks muutmiseks.

Eelkõige seatakse tulemustest teadaandmiseks sisse tabelid, kuhu saab märkida nende arvu, väärtuse ja laadi ning kus on võimalik tulemusi analüüsida. Peale selle nähakse ette uued moodused tegemata tööde tuvastamiseks ja aruandluseks, nii et aruandlusperioodi jooksul lõpule viimata kontrollimisi saab jätkata järgnevate aruandlusperioodidega seotud aruannetes.

| b) | 2003. aastal uuris kontrollikoda maksejärgsete kontrollide rakendamist üheteistkümnes liikmesriigis ja järeldas, et täielikult rahuldavad olid neist vähem kui üks kolmandik. (8) Komisjon reageeris sellega, et külastas 2004. aastal kolme liikmesriiki, kusjuures esimest korda alates 2001. aasta jaanuarist oli külastuse eesmärgiks maksejärgsete kontrollide põhjalik uurimine. Lisaks sellele tegeleb komisjon eksporditoetuste (mis moodustavad ligikaudu 25 % nimetatud kontrollidega kaetavatest kuludest) raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise auditi raames regulaarselt maksejärgsete kontrollide eri aspektidega; |
| --- | --- |

b)

2003. aastal uuris kontrollikoda maksejärgsete kontrollide rakendamist üheteistkümnes liikmesriigis ja järeldas, et täielikult rahuldavad olid neist vähem kui üks kolmandik. (8) Komisjon reageeris sellega, et külastas 2004. aastal kolme liikmesriiki, kusjuures esimest korda alates 2001. aasta jaanuarist oli külastuse eesmärgiks maksejärgsete kontrollide põhjalik uurimine. Lisaks sellele tegeleb komisjon eksporditoetuste (mis moodustavad ligikaudu 25 % nimetatud kontrollidega kaetavatest kuludest) raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise auditi raames regulaarselt maksejärgsete kontrollide eri aspektidega;

| b) | Pärast kontrollikoja 2003. aasta aastaaruannet, milles tehti samalaadne märkus, võttis komisjon täiendavaid meetmeid olukorra parandamiseks. Isegi kui mõningaid neist kontrollidest ei loeta täiesti rahuldavaks, leiab komisjon, et maksejärgsete kontrollide keerukuse tõttu võib sageli leida arenguruumi, seadmata samas kahtluse alla teostatud kontrollide väärtust.
  2004. aastal korraldas põllumajanduse peadirektoraat 3 külastust (Belgiasse, Kreekasse ja Portugali) määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaldamise asjus, mis hõlmasid üldisi aspekte, st aastaaruandeid, riskianalüüsi ja kontrolliprogrammi. 2005. aastal toimub veel 6 külastust, mille käigus kontrollitakse kontrollikoja konkreetseid järeldusi.
  Lisaks on komisjon 2005. aastal vastavusauditite raames pannud täiendavat rõhku määruse (EMÜ) nr 4045/89 kontrollidele. |
| --- | --- |

b)

Pärast kontrollikoja 2003. aasta aastaaruannet, milles tehti samalaadne märkus, võttis komisjon täiendavaid meetmeid olukorra parandamiseks. Isegi kui mõningaid neist kontrollidest ei loeta täiesti rahuldavaks, leiab komisjon, et maksejärgsete kontrollide keerukuse tõttu võib sageli leida arenguruumi, seadmata samas kahtluse alla teostatud kontrollide väärtust.

2004. aastal korraldas põllumajanduse peadirektoraat 3 külastust (Belgiasse, Kreekasse ja Portugali) määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaldamise asjus, mis hõlmasid üldisi aspekte, st aastaaruandeid, riskianalüüsi ja kontrolliprogrammi. 2005. aastal toimub veel 6 külastust, mille käigus kontrollitakse kontrollikoja konkreetseid järeldusi.

Lisaks on komisjon 2005. aastal vastavusauditite raames pannud täiendavat rõhku määruse (EMÜ) nr 4045/89 kontrollidele.

| c) | endiselt esineb liikmesriikides viivitusi maksejärgsete kontrollide iga-aastaste programmide lõpuleviimisel, mida kontrollikoda tõi esile oma 2003. aasta aastaaruandes. (9) 2004. aasta lõpul ei olnud liikmesriikide aastaaruannete andmetel lõpule viidud peaaegu 40 % kavandatud kontrollidest. |
| --- | --- |

c)

endiselt esineb liikmesriikides viivitusi maksejärgsete kontrollide iga-aastaste programmide lõpuleviimisel, mida kontrollikoda tõi esile oma 2003. aasta aastaaruandes. (9) 2004. aasta lõpul ei olnud liikmesriikide aastaaruannete andmetel lõpule viidud peaaegu 40 % kavandatud kontrollidest.

| c) | Komisjon tunnistab, et maksejärgsete kontrollide teostamisel on teatavates liikmesriikides esinenud viivitusi. Enamiku liikmesriikide kavandatud kontrollimiste arv ületab märkimisväärselt nõutud minimaalset arvu. Selle põhjal on puudujääk alla 40 %.
  Kuigi mõned kontrollid ei ole kontrolliperioodi lõpuks teostatud, tuleb neid jätkata ja lõpule viia järgmisel kontrolliperioodil. Komisjon uurib põhjuseid, miks ei suudetud teatavates liikmesriikides kontrolliprogramme õigeaegselt lõpule viia, ning nõuab liikmesriikidelt vajaduse korral selgitusi. |
| --- | --- |

c)

Komisjon tunnistab, et maksejärgsete kontrollide teostamisel on teatavates liikmesriikides esinenud viivitusi. Enamiku liikmesriikide kavandatud kontrollimiste arv ületab märkimisväärselt nõutud minimaalset arvu. Selle põhjal on puudujääk alla 40 %.

Kuigi mõned kontrollid ei ole kontrolliperioodi lõpuks teostatud, tuleb neid jätkata ja lõpule viia järgmisel kontrolliperioodil. Komisjon uurib põhjuseid, miks ei suudetud teatavates liikmesriikides kontrolliprogramme õigeaegselt lõpule viia, ning nõuab liikmesriikidelt vajaduse korral selgitusi.

Diagrammil 4.3
  on näidatud liikmesriikide poolt esitatud viimase kuue aruandeperioodi jooksul läbiviidud kontrollide ja leitud eeskirjade eiramiste hulk. Arvestades, et andmed ei võimalda analüüsi summade või kululiikide järgi, pole võimalik teha järeldusi eeskirjade eiramise sageduse varieerumise olulisuse ja põhjuste kohta.

Graafik 4.3 Liikmesriigid annavad aru määrusega (EMÜ) nr 4045/89 ettenähtud kontrollide käigus avastatud eeskirjade eiramiste kogusummast, mis 2001/2002. aasta kontrolliprogrammi puhul ulatus 23,4 miljoni euroni.

Image

Põllumajandustoodete doteeritud ekspordi füüsiline kontroll (10) — kontrollitud tehingute väärtus ja eeskirjade eiramise rahaline ulatus pole teada

| 4.11. | ELi põllumajandustoodete eksportijatele makstavad eksporditoetused katavad ELi siseturu ja maailmaturu hindade vahe ning võimaldavad suunata ELi ületoodangut maailmaturgudele. 2004. aastal oli eksporditoetuste kogusumma 3,6 miljardit eurot ehk 7,5 % ÜPP kulutustest (2003. aastal 8,3 %). Liikmesriikidelt nõutakse 5 % ekspordi füüsilist kontrollimist, et tagada selle õiget kirjeldamist ja taotletava toetuse saamise tingimustele vastamist. Komisjon jälgib liikmesriikide poolt läbiviidavate kontrollide hulka ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

4.11.

ELi põllumajandustoodete eksportijatele makstavad eksporditoetused katavad ELi siseturu ja maailmaturu hindade vahe ning võimaldavad suunata ELi ületoodangut maailmaturgudele. 2004. aastal oli eksporditoetuste kogusumma 3,6 miljardit eurot ehk 7,5 % ÜPP kulutustest (2003. aastal 8,3 %). Liikmesriikidelt nõutakse 5 % ekspordi füüsilist kontrollimist, et tagada selle õiget kirjeldamist ja taotletava toetuse saamise tingimustele vastamist. Komisjon jälgib liikmesriikide poolt läbiviidavate kontrollide hulka ja kvaliteeti.

| 4.12. | 2004. aastal külastas komisjon seitset liikmesriiki, et hinnata füüsiliste kontrollide tulemuslikkust. Komisjoni peamised esialgsed auditileiud annavad tunnistust puudustest, mis on seotud:






  a) | kvaliteedi ja/või sagedusega; |
| --- | --- | --- |

4.12.

2004. aastal külastas komisjon seitset liikmesriiki, et hinnata füüsiliste kontrollide tulemuslikkust. Komisjoni peamised esialgsed auditileiud annavad tunnistust puudustest, mis on seotud:

a)

kvaliteedi ja/või sagedusega;

| b) | kaubasaadetiste valikumenetlusega; |
| --- | --- |

b)

kaubasaadetiste valikumenetlusega;

| c) | eelneva teavitamisega; |
| --- | --- |

c)

eelneva teavitamisega;

| d) | statistikaga. |
| --- | --- |

d)

statistikaga.

Neid erineva tähtsusega puudusi ei leitud kõigis külastatud liikmesriikides.

| 4.12. | Nagu kontrollikoda väidab, on need märkused esialgset laadi ning komisjon saab oma lõpliku seisukoha vastu võtta alles pärast seda, kui liikmesriigid on kasutanud oma vastamisõigust. |
| --- | --- |

4.12.

Nagu kontrollikoda väidab, on need märkused esialgset laadi ning komisjon saab oma lõpliku seisukoha vastu võtta alles pärast seda, kui liikmesriigid on kasutanud oma vastamisõigust.

| 4.13. | Komisjon ei suutnud anda teavet füüsiliselt kontrollitud tehingute väärtuse ja tuvastatud eeskirjade eiramise rahalise ulatuse kohta. 2004. aastal võttis komisjon vastu määruse, mis nõuab liikmesriikidelt sellise teabe esitamist alates 2005. aasta aruandest.
  Tabelis 4.1
  võetakse kokku aastatel 2001–2003 kontrollitud deklaratsioonide ja tuvastatud eeskirjade eiramise juhtude arv. |
| --- | --- |

4.13.

Komisjon ei suutnud anda teavet füüsiliselt kontrollitud tehingute väärtuse ja tuvastatud eeskirjade eiramise rahalise ulatuse kohta. 2004. aastal võttis komisjon vastu määruse, mis nõuab liikmesriikidelt sellise teabe esitamist alates 2005. aasta aruandest.
  Tabelis 4.1
  võetakse kokku aastatel 2001–2003 kontrollitud deklaratsioonide ja tuvastatud eeskirjade eiramise juhtude arv.

| 4.13. | Pärast kontrollikoja soovitust, mis tehti esimest korda tema 2002. aasta aastaaruandes, reageeris komisjon aegsasti, võttes vastu määruse (EÜ) nr 1454/2004, milles sätestatakse, et alates 2005. aastast peavad liikmesriigid edastama kontrollitud tehingute väärtuse ning teatama 200 eurost suurematest eeskirjade eiramistest.
  Kuni 2005. aastani sõltus teave eeskirjade eiramiste väärtuse kohta määruse (EÜ) nr 595/91 artiklis 3 viidatud liikmesriikide poolt OLAFile esitatava eeskirjade eiramiste teatise usaldusväärsusest ega sisaldanud eeskirjade eiramisi, mis jäid alla 4 000 euro. |
| --- | --- |

4.13.

Pärast kontrollikoja soovitust, mis tehti esimest korda tema 2002. aasta aastaaruandes, reageeris komisjon aegsasti, võttes vastu määruse (EÜ) nr 1454/2004, milles sätestatakse, et alates 2005. aastast peavad liikmesriigid edastama kontrollitud tehingute väärtuse ning teatama 200 eurost suurematest eeskirjade eiramistest.

Kuni 2005. aastani sõltus teave eeskirjade eiramiste väärtuse kohta määruse (EÜ) nr 595/91 artiklis 3 viidatud liikmesriikide poolt OLAFile esitatava eeskirjade eiramiste teatise usaldusväärsusest ega sisaldanud eeskirjade eiramisi, mis jäid alla 4 000 euro.

| 4.14. | Komisjoni 2004. aasta tegevusaruanne sisaldab teavet esitatud ekspordideklaratsioonide arvu, liikmesriikide poolt kontrollitud deklaratsioonide ja leitud eeskirjade eiramise juhtude arvu kohta. Selles ei viidata liikmesriikide füüsiliste kontrollide tulemuslikkuse komisjonipoolse hindamise tulemustele ega sellele, kuivõrd on neist võimalik andmetele kinnitust saada. |
| --- | --- |

4.14.

Komisjoni 2004. aasta tegevusaruanne sisaldab teavet esitatud ekspordideklaratsioonide arvu, liikmesriikide poolt kontrollitud deklaratsioonide ja leitud eeskirjade eiramise juhtude arvu kohta. Selles ei viidata liikmesriikide füüsiliste kontrollide tulemuslikkuse komisjonipoolse hindamise tulemustele ega sellele, kuivõrd on neist võimalik andmetele kinnitust saada.

| 4.14. | Määrusest (EMÜ) nr 386/90 saadud kinnitus on peadirektori saadud üldise kinnituse lahutamatu osa, nagu on selgitatud aasta tegevusaruandes (punkt 4.2.2). Vt ka vastust punktidele 4.29–4.31. |
| --- | --- |

4.14.

Määrusest (EMÜ) nr 386/90 saadud kinnitus on peadirektori saadud üldise kinnituse lahutamatu osa, nagu on selgitatud aasta tegevusaruandes (punkt 4.2.2). Vt ka vastust punktidele 4.29–4.31.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine

| 4.15. | Kontrollikoda kontrollis:






  a) | tõendavate asutuste aruandeid 25 makseasutuse kohta (vt
  tabel 4.2
  ), mille tehinguid kontrolliti (vt punkt 4.26), ja kõigi makseasutuste aruandeid, mille raamatupidamisarvestuse suhtes tehti märkustega järeldusotsused; |
| --- | --- | --- |

4.15.

Kontrollikoda kontrollis:

a)

tõendavate asutuste aruandeid 25 makseasutuse kohta (vt
  tabel 4.2
  ), mille tehinguid kontrolliti (vt punkt 4.26), ja kõigi makseasutuste aruandeid, mille raamatupidamisarvestuse suhtes tehti märkustega järeldusotsused;

| b) | komisjoni otsust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta; |
| --- | --- |

b)

komisjoni otsust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta;

| c) | komisjoni eelmistest aastatest edasi lükatud raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise juhtumeid. (11) |
| --- | --- |

c)

komisjoni eelmistest aastatest edasi lükatud raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise juhtumeid. (11)

Tabel 4.1 — Määrus (EMÜ) nr 386/90: füüsiliste kontrollide arv ja avastatud eeskirjade eiramised (12)

| | 2003 | 2002 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eeskirjade eiramised | Füüsilised kontrollid | Eeskirjade eiramised | Füüsilised kontrollid | Eeskirjade eiramised | Füüsilised kontrollid |
| Hispaania | 23 | 4 786 | 59 | 6 816 | 12 | 7 965 |
| Saksamaa | 20 | 6 644 | 61 | 8 476 | 63 | 9 713 |
| Prantsusmaa | 8 | 3 459 | 19 | 3 642 | 12 | 4 290 |
| Taani | 8 | 1 470 | 22 | 1 631 | 33 | 1 827 |
| Iirimaa | 6 | 872 | 3 | 724 | 6 | 707 |
| Belgia | 2 | 2 776 | 2 | 2 891 | 3 | 3 440 |
| Portugal | 2 | 494 | 2 | 363 | 3 | 505 |
| Madalmaad | 1 | 7 229 | 0 | 8 192 | 0 | 7 857 |
| Soome | 1 | 668 | 0 | 689 | 0 | 742 |
| Itaalia | 0 | 4 618 | 0 | 5 491 | 0 | 5 513 |
| Kreeka | 0 | 1 418 | 0 | 2 570 | 0 | 2 987 |
| Ühendkuningriik | 0 | 976 | 0 | 1 131 | 0 | 1 435 |
| Austria | 0 | 835 | 0 | 1 016 | 0 | 1 066 |
| Rootsi | 0 | 242 | 0 | 254 | 0 | 286 |
| Luksemburg | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 |
| Kokku | 71 | 36 487 | 168 | 43 886 | 132 | 48 337 |
| Allikas: Komisjoni koostatud “Liikmesriikide 2003. aasta aruannete kokkuvõte” ja “Liikmesriikide 2002. aastaaruannete kokkuvõte” Põllumajanduse peadirektoraat D03. |

2003

2002

2001

Eeskirjade eiramised

Füüsilised kontrollid

Eeskirjade eiramised

Füüsilised kontrollid

Eeskirjade eiramised

Füüsilised kontrollid

Hispaania

23

4 786

59

6 816

12

7 965

Saksamaa

20

6 644

61

8 476

63

9 713

Prantsusmaa

8

3 459

19

3 642

12

4 290

Taani

8

1 470

22

1 631

33

1 827

Iirimaa

6

872

3

724

6

707

Belgia

2

2 776

2

2 891

3

3 440

Portugal

2

494

2

363

3

505

Madalmaad

1

7 229

0

8 192

0

7 857

Soome

1

668

0

689

0

742

Itaalia

0

4 618

0

5 491

0

5 513

Kreeka

0

1 418

0

2 570

0

2 987

Ühendkuningriik

0

976

0

1 131

0

1 435

Austria

0

835

0

1 016

0

1 066

Rootsi

0

242

0

254

0

286

Luksemburg

0

0

0

0

0

4

Kokku

71

36 487

168

43 886

132

48 337

Allikas: Komisjoni koostatud “Liikmesriikide 2003. aasta aruannete kokkuvõte” ja “Liikmesriikide 2002. aastaaruannete kokkuvõte” Põllumajanduse peadirektoraat D03.

Tabel 4.2 — Makseasutused 2004. aastal deklareeritud kulutuste järgi

| Nr | Liikmesriik | Makseasutus | Deklareeritud summad miljonites eurodes | Osakaal kogusummast | Raamatupidamise kohta tehti märkus | Kulusid jäeti ühenduse rahastamisest välja (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prantsusmaa | ONIC | 4 413,80 | 10,19 | | |
| 2 | Itaalia | AGEA | 3 835,46 | 8,86 | × | × |
| 3 | Ühendkuningriik | RPA | 2 854,11 | 6,59 | | |
| 4 | Kreeka | OPEKEPE | 2 781,44 | 6,42 | × | |
| 5 | Prantsusmaa | OFIVAL | 1 897,26 | 4,38 | | |
| 6 | Iirimaa | DAF | 1 820,73 | 4,20 | | |
| 7 | Hispaania | Andalucia | 1 709,70 | 3,95 | | |
| 8 | Taani | EU-direktoratet | 1 215,85 | 2,81 | | |
| 9 | Austria | AMA | 1 101,64 | 2,54 | | |
| 10 | Saksamaa | Bayern, Landwirtschaft | 1 074,15 | 2,48 | × | |
| 11 | Prantsusmaa | ONIOL | 1 000,20 | 2,31 | | |
| 12 | Hispaania | Castilla-Léon | 940,67 | 2,17 | | |
| 13 | Soome | MMM | 869,36 | 2,01 | | |
| 14 | Rootsi | SJV | 844,25 | 1,95 | | |
| 15 | Hispaania | Castilla-La Mancha | 810,45 | 1,87 | | |
| 16 | Prantsusmaa | CNASEA | 802,45 | 1,85 | × | |
| 17 | Prantsusmaa | ONILAIT | 530,51 | 1,23 | | |
| 18 | Saksamaa | Nordrhein-Westfalen | 475,58 | 1,10 | × | |
| 19 | Hispaania | FEGA | 467,09 | 1,08 | | |
| 20 | Saksamaa | Baden-Württemberg | 440,92 | 1,02 | × | |
| 21 | Saksamaa | Brandenburg | 380,94 | 0,88 | | |
| 22 | Madalmaad | LASER | 362,23 | 0,84 | | |
| 23 | Ühendkuningriik | NAWAD | 278,70 | 0,64 | | |
| 24 | Prantsusmaa | FIRS | 273,94 | 0,63 | | |
| 25 | Belgia | ABKL (Vlaamse Gemeenschap) | 220,88 | 0,51 | | |
| DAS 2004 läbinud | Vahesumma
   (14) | 31 402,32 | 72,51 | | |
| 26 | Saksamaa | Niedersachsen | 795,90 | 1,84 | | |
| 27 | Portugal | INGA | 754,26 | 1,74 | × | |
| 28 | Belgia | BIRB | 617,65 | 1,43 | | |
| 29 | Hispaania | Extremadura | 616,27 | 1,42 | | |
| 30 | Ühendkuningriik | SERAD | 614,59 | 1,42 | | |
| 31 | Hispaania | Aragón | 520,32 | 1,20 | | |
| 32 | Madalmaad | PZ | 448,82 | 1,04 | | |
| 33 | Saksamaa | Hamburg-Jonas | 439,64 | 1,02 | | |
| 34 | Saksamaa | Mecklenburg-Vorpommern | 407,74 | 0,94 | | |
| 35 | Saksamaa | Sachsen-Anhalt | 384,88 | 0,89 | | |
| 36 | Itaalia | Region Lombardie | 359,66 | 0,83 | | |
| 37 | Itaalia | AVEPA (Veneto) | 359,44 | 0,83 | | |
| 38 | Hispaania | Cataluña | 349,54 | 0,81 | × | |
| 39 | Saksamaa | Schleswig-Holstein | 341,16 | 0,79 | | |
| 40 | Itaalia | AGREA | 323,79 | 0,75 | | |
| 41 | Saksamaa | Sachsen | 312,99 | 0,72 | | |
| 42 | Madalmaad | HPA | 297,38 | 0,69 | | |
| 43 | Prantsusmaa | ONIFLHOR | 282,90 | 0,65 | × | |
| 44 | Saksamaa | Thüringen | 282,21 | 0,65 | | |
| 45 | Ühendkuningriik | DARD | 281,61 | 0,65 | | |
| 46 | Prantsusmaa | ONIVINS | 245,19 | 0,57 | | |
| 47 | Belgia | Région Wallonne | 234,40 | 0,54 | × | |
| 48 | Saksamaa | Hessen | 228,27 | 0,53 | | |
| 49 | Saksamaa | BLE | 222,59 | 0,51 | | |
| 50 | Itaalia | ARTEA (Toscana) | 187,56 | 0,43 | | |
| 51 | Saksamaa | Rheinland-Pfalz | 187,44 | 0,43 | | |
| 52 | Itaalia | SAISA (ex DCCC) | 185,47 | 0,43 | | |
| 53 | Hispaania | Canarias | 164,13 | 0,38 | | |
| 54 | Prantsusmaa | ODEADOM | 143,58 | 0,33 | × | |
| 55 | Hispaania | Galicia | 139,30 | 0,32 | | |
| 56 | Hispaania | Valencia | 138,36 | 0,32 | | |
| 57 | Hispaania | Navarra | 116,35 | 0,27 | × | |
| 58 | Itaalia | ENR | 114,32 | 0,26 | | |
| 59 | Hispaania | Murcia | 98,29 | 0,23 | | |
| 60 | Portugal | IFADAP | 69,97 | 0,16 | × | |
| 61 | Hispaania | Asturias | 62,84 | 0,15 | | |
| 62 | Madalmaad | PT | 58,23 | 0,13 | | |
| 63 | Hispaania | País Vasco | 57,73 | 0,13 | | |
| 64 | Hispaania | Madrid | 57,02 | 0,13 | × | × |
| 65 | Madalmaad | DLG | 56,18 | 0,13 | | |
| 66 | Madalmaad | PVE | 42,17 | 0,10 | | |
| 67 | Hispaania | La Rioja | 41,24 | 0,10 | | |
| 68 | Austria | ZA Salsburg | 40,19 | 0,09 | | |
| 69 | Luksemburg | Ministère de l'Agriculture | 37,80 | 0,09 | × | × |
| 70 | Hispaania | Cantabria | 34,22 | 0,08 | | |
| 71 | Hispaania | Baleares | 25,57 | 0,06 | | |
| 72 | Saksamaa | Bayern, Umwelt | 23,82 | 0,06 | × | × |
| 73 | Saksamaa | Saarland | 20,23 | 0,05 | × | |
| 74 | Ühendkuningriik | FC | 17,30 | 0,04 | | |
| 75 | Poola | ARR | 11,42 | 0,03 | | |
| 76 | Prantsusmaa | OFIMER | 9,23 | 0,02 | | |
| 77 | Iirimaa | DMNR | 9,20 | 0,02 | | |
| 78 | Saksamaa | Hamburg | 6,72 | 0,02 | | |
| 79 | Ühendkuningriik | CCW | 5,63 | 0,01 | | |
| 80 | Saksamaa | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,99 | 0,01 | | |
| 81 | Tšehhi Vabariik | SAIF | 4,94 | 0,01 | × | |
| 82 | Saksamaa | Bremen | 2,49 | 0,01 | | |
| 83 | Prantsusmaa | ACCT/SDE | 1,87 | 0,00 | × | × |
| 84 | Hispaania | FROM | 1,68 | 0,00 | | |
| 85 | Slovakkia | APA | 1,48 | 0,00 | | |
| 86 | Saksamaa | Berlin | 1,40 | 0,00 | | |
| 87 | Eesti | PRIA | 0,55 | 0,00 | | |
| 88 | Leedu | NPA | 0,53 | 0,00 | | |
| 89 | Ungari | ARDA | 0,51 | 0,00 | × | |
| 90 | Sloveenia | AAMRD | 0,07 | 0,00 | | |
| 91 | Läti | RSS | 0,03 | 0,00 | | |
| | | Vahesumma | 11 903,25 | 27,49 | | |
| | Kokku | 43 305,57 | 100,00 | 11 507,17 | 3 955,97 |
| NB: Vahetuskursid eurotsooni mittekuuluvate liikmesriikide jaoks: Tšehhi Vabariik: 30,031; Taani: 7,4502; Eesti: 15,6466; Ungari: 247,25; Läti: 0,6960; Leedu: 3,4528; Poola: 4,0876; Slovakkia: 38,75; Sloveenia: 239,7; Rootsi: 9,1687; Ühendkuningriik: 0,6867.

  Allikas: Komisjoni kokkuvõttev aruanne EAGGF tagatisrahastu 2004. a raamatupidamiste kontrollimiste ja heakskiitmiste kohta. |

Nr

Liikmesriik

Makseasutus

Deklareeritud summad miljonites eurodes

Osakaal kogusummast

Raamatupidamise kohta tehti märkus

Kulusid jäeti ühenduse rahastamisest välja (13)

1

Prantsusmaa

ONIC

4 413,80

10,19

2

Itaalia

AGEA

3 835,46

8,86

×

×

3

Ühendkuningriik

RPA

2 854,11

6,59

4

Kreeka

OPEKEPE

2 781,44

6,42

×

5

Prantsusmaa

OFIVAL

1 897,26

4,38

6

Iirimaa

DAF

1 820,73

4,20

7

Hispaania

Andalucia

1 709,70

3,95

8

Taani

EU-direktoratet

1 215,85

2,81

9

Austria

AMA

1 101,64

2,54

10

Saksamaa

Bayern, Landwirtschaft

1 074,15

2,48

×

11

Prantsusmaa

ONIOL

1 000,20

2,31

12

Hispaania

Castilla-Léon

940,67

2,17

13

Soome

MMM

869,36

2,01

14

Rootsi

SJV

844,25

1,95

15

Hispaania

Castilla-La Mancha

810,45

1,87

16

Prantsusmaa

CNASEA

802,45

1,85

×

17

Prantsusmaa

ONILAIT

530,51

1,23

18

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen

475,58

1,10

×

19

Hispaania

FEGA

467,09

1,08

20

Saksamaa

Baden-Württemberg

440,92

1,02

×

21

Saksamaa

Brandenburg

380,94

0,88

22

Madalmaad

LASER

362,23

0,84

23

Ühendkuningriik

NAWAD

278,70

0,64

24

Prantsusmaa

FIRS

273,94

0,63

25

Belgia

ABKL (Vlaamse Gemeenschap)

220,88

0,51

DAS 2004 läbinud

Vahesumma
   (14)

31 402,32

72,51

26

Saksamaa

Niedersachsen

795,90

1,84

27

Portugal

INGA

754,26

1,74

×

28

Belgia

BIRB

617,65

1,43

29

Hispaania

Extremadura

616,27

1,42

30

Ühendkuningriik

SERAD

614,59

1,42

31

Hispaania

Aragón

520,32

1,20

32

Madalmaad

PZ

448,82

1,04

33

Saksamaa

Hamburg-Jonas

439,64

1,02

34

Saksamaa

Mecklenburg-Vorpommern

407,74

0,94

35

Saksamaa

Sachsen-Anhalt

384,88

0,89

36

Itaalia

Region Lombardie

359,66

0,83

37

Itaalia

AVEPA (Veneto)

359,44

0,83

38

Hispaania

Cataluña

349,54

0,81

×

39

Saksamaa

Schleswig-Holstein

341,16

0,79

40

Itaalia

AGREA

323,79

0,75

41

Saksamaa

Sachsen

312,99

0,72

42

Madalmaad

HPA

297,38

0,69

43

Prantsusmaa

ONIFLHOR

282,90

0,65

×

44

Saksamaa

Thüringen

282,21

0,65

45

Ühendkuningriik

DARD

281,61

0,65

46

Prantsusmaa

ONIVINS

245,19

0,57

47

Belgia

Région Wallonne

234,40

0,54

×

48

Saksamaa

Hessen

228,27

0,53

49

Saksamaa

BLE

222,59

0,51

50

Itaalia

ARTEA (Toscana)

187,56

0,43

51

Saksamaa

Rheinland-Pfalz

187,44

0,43

52

Itaalia

SAISA (ex DCCC)

185,47

0,43

53

Hispaania

Canarias

164,13

0,38

54

Prantsusmaa

ODEADOM

143,58

0,33

×

55

Hispaania

Galicia

139,30

0,32

56

Hispaania

Valencia

138,36

0,32

57

Hispaania

Navarra

116,35

0,27

×

58

Itaalia

ENR

114,32

0,26

59

Hispaania

Murcia

98,29

0,23

60

Portugal

IFADAP

69,97

0,16

×

61

Hispaania

Asturias

62,84

0,15

62

Madalmaad

PT

58,23

0,13

63

Hispaania

País Vasco

57,73

0,13

64

Hispaania

Madrid

57,02

0,13

×

×

65

Madalmaad

DLG

56,18

0,13

66

Madalmaad

PVE

42,17

0,10

67

Hispaania

La Rioja

41,24

0,10

68

Austria

ZA Salsburg

40,19

0,09

69

Luksemburg

Ministère de l'Agriculture

37,80

0,09

×

×

70

Hispaania

Cantabria

34,22

0,08

71

Hispaania

Baleares

25,57

0,06

72

Saksamaa

Bayern, Umwelt

23,82

0,06

×

×

73

Saksamaa

Saarland

20,23

0,05

×

74

Ühendkuningriik

FC

17,30

0,04

75

Poola

ARR

11,42

0,03

76

Prantsusmaa

OFIMER

9,23

0,02

77

Iirimaa

DMNR

9,20

0,02

78

Saksamaa

Hamburg

6,72

0,02

79

Ühendkuningriik

CCW

5,63

0,01

80

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,99

0,01

81

Tšehhi Vabariik

SAIF

4,94

0,01

×

82

Saksamaa

Bremen

2,49

0,01

83

Prantsusmaa

ACCT/SDE

1,87

0,00

×

×

84

Hispaania

FROM

1,68

0,00

85

Slovakkia

APA

1,48

0,00

86

Saksamaa

Berlin

1,40

0,00

87

Eesti

PRIA

0,55

0,00

88

Leedu

NPA

0,53

0,00

89

Ungari

ARDA

0,51

0,00

×

90

Sloveenia

AAMRD

0,07

0,00

91

Läti

RSS

0,03

0,00

Vahesumma

11 903,25

27,49

Kokku

43 305,57

100,00

11 507,17

3 955,97

NB: Vahetuskursid eurotsooni mittekuuluvate liikmesriikide jaoks: Tšehhi Vabariik: 30,031; Taani: 7,4502; Eesti: 15,6466; Ungari: 247,25; Läti: 0,6960; Leedu: 3,4528; Poola: 4,0876; Slovakkia: 38,75; Sloveenia: 239,7; Rootsi: 9,1687; Ühendkuningriik: 0,6867.

Allikas: Komisjoni kokkuvõttev aruanne EAGGF tagatisrahastu 2004. a raamatupidamiste kontrollimiste ja heakskiitmiste kohta.

Tõendavate asutuste töö

| 4.16. | Tõendav asutus peab oma tegevuses olema makseasutusest sõltumatu. (15) Tõend peab põhinema menetluste uurimisel ja tehingute valimi analüüsil. Tõend peab ütlema, kas raamatupidamine on tõene, täielik ja täpne ning kas sisekontrollimenetlused on toiminud rahuldavalt. Tõendava asutuse järeldused peavad tõendi sisu kinnitama. Seaduslikkuse ja korrektsuse uurimine piirdub veendumisega selles, et makseasutus suudab tõestada vajaliku haldusstruktuuri olemasolu taotluste nõuetele vastavuse kontrollimise tagamiseks enne makse sooritamist. Tõendav asutus ei kontrolli tavaliselt ELi abisaajate poolt esitatud taotlusi kohapeal. |
| --- | --- |

4.16.

Tõendav asutus peab oma tegevuses olema makseasutusest sõltumatu. (15) Tõend peab põhinema menetluste uurimisel ja tehingute valimi analüüsil. Tõend peab ütlema, kas raamatupidamine on tõene, täielik ja täpne ning kas sisekontrollimenetlused on toiminud rahuldavalt. Tõendava asutuse järeldused peavad tõendi sisu kinnitama. Seaduslikkuse ja korrektsuse uurimine piirdub veendumisega selles, et makseasutus suudab tõestada vajaliku haldusstruktuuri olemasolu taotluste nõuetele vastavuse kontrollimise tagamiseks enne makse sooritamist. Tõendav asutus ei kontrolli tavaliselt ELi abisaajate poolt esitatud taotlusi kohapeal.

| 4.17. | Komisjon püüab tagada, et tõendavad asutused auditeeriksid makseasutuste hallatavaid kulutusi korralikult. Komisjon annab tõendavate asutuste jaoks välja suuniseid (sealhulgas tehingute valimi võtmise kohta) ning vaatab läbi nende aruanded, et tagada suuniste järgimist. |
| --- | --- |

4.17.

Komisjon püüab tagada, et tõendavad asutused auditeeriksid makseasutuste hallatavaid kulutusi korralikult. Komisjon annab tõendavate asutuste jaoks välja suuniseid (sealhulgas tehingute valimi võtmise kohta) ning vaatab läbi nende aruanded, et tagada suuniste järgimist.

| 4.18. | Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusele lisatavas kokkuvõttes sedastab komisjon, et on tõendavate asutuste aruannete kvaliteedi ja sisuga üldiselt rahul, kuid mainib järgmiseid valdkondi, millele tõendavad asutused peaksid pöörama enam tähelepanu: ettemaksed ja tagatised; võlgnevused; eelmiste tõendavate auditite käigus avastatud raamatupidamise vigadega seotud järelmeetmed; valimivõtt ja vigade hindamine; garanteeritud maksimumkoguste kontroll ja maaelu arendamise auditeerimine. Kontrollikoda kinnitab need järeldused. |
| --- | --- |

4.18.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusele lisatavas kokkuvõttes sedastab komisjon, et on tõendavate asutuste aruannete kvaliteedi ja sisuga üldiselt rahul, kuid mainib järgmiseid valdkondi, millele tõendavad asutused peaksid pöörama enam tähelepanu: ettemaksed ja tagatised; võlgnevused; eelmiste tõendavate auditite käigus avastatud raamatupidamise vigadega seotud järelmeetmed; valimivõtt ja vigade hindamine; garanteeritud maksimumkoguste kontroll ja maaelu arendamise auditeerimine. Kontrollikoda kinnitab need järeldused.

2004. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus

| 4.19. | Komisjon võttis raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse vastu 13. mail 2005. aastal. (16)15. oktoobril 2004 lõppenud eelarveaasta kohta said 71 makseasutust, kelle hallata on 32 miljardit eurot, tõendavatelt asutustelt märkusteta järeldusotsuse (vt
  tabel 4.2
  ). Ülejäänud 20 asutuse suhtes tehti märkustega või eitav otsus, seda küll piiratud summade ulatuses. Põhjuseks oli muuhulgas kas tõendava asutuse poolt avastatud enammaksed ja abikõlbmatud kulutused, alusdokumentide puudumine, makseasutuste mõnede funktsioonide teistele asutustele delegeerimise puudulik korraldamine või mittetäieliku, vale või eksitava teabe esitamine võlgnike kohta. |
| --- | --- |

4.19.

Komisjon võttis raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse vastu 13. mail 2005. aastal. (16)15. oktoobril 2004 lõppenud eelarveaasta kohta said 71 makseasutust, kelle hallata on 32 miljardit eurot, tõendavatelt asutustelt märkusteta järeldusotsuse (vt
  tabel 4.2
  ). Ülejäänud 20 asutuse suhtes tehti märkustega või eitav otsus, seda küll piiratud summade ulatuses. Põhjuseks oli muuhulgas kas tõendava asutuse poolt avastatud enammaksed ja abikõlbmatud kulutused, alusdokumentide puudumine, makseasutuste mõnede funktsioonide teistele asutustele delegeerimise puudulik korraldamine või mittetäieliku, vale või eksitava teabe esitamine võlgnike kohta.

| 4.19. | Märkused ja eitavad otsused käivad valdaval enamikul juhtudest konkreetsete aspektide ja konkreetsete meetmete kohta 20 asjaomases makseasutuses.
  Komisjon on juba algatanud menetluse võimalike arvestatava suurusega alusetute maksete sissenõudmiseks (vt ka punkti 4.20). |
| --- | --- |

4.19.

Märkused ja eitavad otsused käivad valdaval enamikul juhtudest konkreetsete aspektide ja konkreetsete meetmete kohta 20 asjaomases makseasutuses.

Komisjon on juba algatanud menetluse võimalike arvestatava suurusega alusetute maksete sissenõudmiseks (vt ka punkti 4.20).

| 4.20. | Komisjon kiitis 91st makseasutusest 86 raamatupidamise heaks ning lükkas viie makseasutuse (mis vahendavad 4 miljardit eurot, 9 % deklareeritud kogukulutustest) raamatupidamisarvestuse heakskiitmise tõendavate asutuste ebatäpse või ebapiisava töö tõttu (17) edasi. Komisjon kavatseb teha 14 makseasutuse puhul (18) kokku umbes 7 miljoni euro ulatuses finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

4.20.

Komisjon kiitis 91st makseasutusest 86 raamatupidamise heaks ning lükkas viie makseasutuse (mis vahendavad 4 miljardit eurot, 9 % deklareeritud kogukulutustest) raamatupidamisarvestuse heakskiitmise tõendavate asutuste ebatäpse või ebapiisava töö tõttu (17) edasi. Komisjon kavatseb teha 14 makseasutuse puhul (18) kokku umbes 7 miljoni euro ulatuses finantskorrektsioone.

Eelmistel aastatel heakskiidust ilma jäänud makseasutuste raamatupidamised

| 4.21. | 2004. aastal lõpetas komisjon töö raamatupidamistega, mis jäid 2001. ja 2002. aasta finantsotsustes tõendavate asutuste töö puuduste või informatsiooni täpsustamise vajaduse tõttu heakskiidust ilma. Komisjon kiitis heaks nelja makseasutuse raamatupidamise, mis ei saanud heakskiitu 2001. aastal, ning 17 makseasutuse raamatupidamise, mis ei saanud heakskiitu 2002. aastal. |
| --- | --- |

4.21.

2004. aastal lõpetas komisjon töö raamatupidamistega, mis jäid 2001. ja 2002. aasta finantsotsustes tõendavate asutuste töö puuduste või informatsiooni täpsustamise vajaduse tõttu heakskiidust ilma. Komisjon kiitis heaks nelja makseasutuse raamatupidamise, mis ei saanud heakskiitu 2001. aastal, ning 17 makseasutuse raamatupidamise, mis ei saanud heakskiitu 2002. aastal.

2004. aasta vastavusotsused

| 4.22. | Vastavusotsused on tavaliselt seotud mitme aasta kulutustega ja need tehakse mõni aasta hiljem tagantjärele. Seega ei ole 2004. aasta vastavusotsustesse tehtud parandused seotud 2004. aastal tehtud ÜPP maksetega lõplikele abisaajatele. |
| --- | --- |

4.22.

Vastavusotsused on tavaliselt seotud mitme aasta kulutustega ja need tehakse mõni aasta hiljem tagantjärele. Seega ei ole 2004. aasta vastavusotsustesse tehtud parandused seotud 2004. aastal tehtud ÜPP maksetega lõplikele abisaajatele.

| 4.22. | Vastavusotsusteni viivad auditid keskenduvad eeskätt liikmesriikide poolt kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemidele. Kui kõnealused auditid ei too esile mingeid puudusi ega too kaasa süsteemide edasist täiustamist, on nad siiski asjakohased järgnevate aastate seonduvate kulude seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohast. Nad on tõend sellest, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus aitab saada soovitud mõistlikku kinnitust. |
| --- | --- |

4.22.

Vastavusotsusteni viivad auditid keskenduvad eeskätt liikmesriikide poolt kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemidele. Kui kõnealused auditid ei too esile mingeid puudusi ega too kaasa süsteemide edasist täiustamist, on nad siiski asjakohased järgnevate aastate seonduvate kulude seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohast. Nad on tõend sellest, et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus aitab saada soovitud mõistlikku kinnitust.

| 4.23. | 2004. aastal võttis komisjon vastu kolm vastavusotsust seoses aastatel 1998–2003 deklareeritud kulutustega, (19) keeldudes 406 miljoni euro rahastamisest. (20) Nagu ka eelmistel aastatel, on suurem osa neist (71 %) kindla suurusega korrektsioonid. (21) Need on peamiselt seotud loomapidamise toetustega (186 miljonit eurot), puu- ja köögiviljadega (70 miljonit eurot) ja põllukultuuridega (67 miljonit eurot) ning puudutavad peamiselt Prantsusmaad (213 miljonit eurot), Itaaliat (63 miljonit eurot), Kreekat (46 miljonit eurot) ja Hispaaniat (34 miljonit eurot). Komisjon nimetas korrektsioonide peamiste põhjustena kariloomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemi nõrkust ning kohapealsete kontrollide arvu ja kvaliteediga seotud puudusi. |
| --- | --- |

4.23.

2004. aastal võttis komisjon vastu kolm vastavusotsust seoses aastatel 1998–2003 deklareeritud kulutustega, (19) keeldudes 406 miljoni euro rahastamisest. (20) Nagu ka eelmistel aastatel, on suurem osa neist (71 %) kindla suurusega korrektsioonid. (21) Need on peamiselt seotud loomapidamise toetustega (186 miljonit eurot), puu- ja köögiviljadega (70 miljonit eurot) ja põllukultuuridega (67 miljonit eurot) ning puudutavad peamiselt Prantsusmaad (213 miljonit eurot), Itaaliat (63 miljonit eurot), Kreekat (46 miljonit eurot) ja Hispaaniat (34 miljonit eurot). Komisjon nimetas korrektsioonide peamiste põhjustena kariloomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemi nõrkust ning kohapealsete kontrollide arvu ja kvaliteediga seotud puudusi.

Eelmiste aastate vastavusotsused

| 4.24. | Tabel 4.3
  näitab komisjoni kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tulemusi 1991. ja hilisemate aastate lõikes. 2004. aasta lõpu seisuga ei olnud kontrollimine ja heakskiitmine lõpule viidud 1998. aastale järgnevate aastate kohta. Korrektsioonide kogusumma näol on tegemist nende kulutuste summaga kontrollitud eelarveridade ja liikmesriikide kohta, mida komisjoni hinnangul ei tuleks rahastada ühenduse eelarvest peamiselt puuduste tõttu liikmesriikide kulutuste haldamise ja kontrolli süsteemides. |
| --- | --- |

4.24.

Tabel 4.3
  näitab komisjoni kontrollimise ja heakskiitmise otsuste tulemusi 1991. ja hilisemate aastate lõikes. 2004. aasta lõpu seisuga ei olnud kontrollimine ja heakskiitmine lõpule viidud 1998. aastale järgnevate aastate kohta. Korrektsioonide kogusumma näol on tegemist nende kulutuste summaga kontrollitud eelarveridade ja liikmesriikide kohta, mida komisjoni hinnangul ei tuleks rahastada ühenduse eelarvest peamiselt puuduste tõttu liikmesriikide kulutuste haldamise ja kontrolli süsteemides.

| 4.24. | Komisjoni teenistused püüavad leevendada mineviku koormat ning kõige vanematesse veel avatud juhtumitesse on 2005. aasta põllumajanduskulutuste kontrollimise programmi väljatöötamisel suhtutud erilise tähelepanuga. Olukord 2005. aasta juunis on selline, et 94,3 % 2001. aastal läbiviidud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 1999) ja 78,7 % 2002. aastal läbiviidud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 2000) on kuulutatud lõpetatuks. |
| --- | --- |

4.24.

Komisjoni teenistused püüavad leevendada mineviku koormat ning kõige vanematesse veel avatud juhtumitesse on 2005. aasta põllumajanduskulutuste kontrollimise programmi väljatöötamisel suhtutud erilise tähelepanuga. Olukord 2005. aasta juunis on selline, et 94,3 % 2001. aastal läbiviidud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 1999) ja 78,7 % 2002. aastal läbiviidud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 2000) on kuulutatud lõpetatuks.

| 4.25. | Diagrammidel 4.4 ja 4.5
  on esitatud komisjoni otsustega aastatel 1999–2004 (22) ette nähtud korrektsioonide jagunemine liikmesriikide ja turusektorite kaupa. Need otsused on seotud ühenduse eelarveaastate 1996–2003 kuluartiklitega. |
| --- | --- |

4.25.

Diagrammidel 4.4 ja 4.5
  on esitatud komisjoni otsustega aastatel 1999–2004 (22) ette nähtud korrektsioonide jagunemine liikmesriikide ja turusektorite kaupa. Need otsused on seotud ühenduse eelarveaastate 1996–2003 kuluartiklitega.

Tabel 4.3 — Korrektsioonid raamatupidamiste kontrollimise ja heakskiitmise otsustes eelarveaastate 1991–2003 lõikes

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Deklareeritud kulutused | 31 255,9 | 30 480,2 | 34 008,0 | 33 592,8 | 35 654,4 | 39 062,5 | 40 884,3 | 38 857,4 | 40 726,2 | 40 410,6 | 41 593,8 | 42 710,8 | 44 212,0 |
| Korrektsioonide kogusumma | –1 504,1 | – 788,2 | – 736,6 | – 307,8 | – 572,8 | – 790,0 | – 481,4 | – 329,3 | – 275,6 | – 380,4 | – 251,7 | – 147,5 | –37,0 |
| millest: | | | | | | | | | | | | | |
| a) Piima lisamaksud | – 979,2 | – 419,7 | – 230,6 | –2,7 | –15,1 | – 215,0 | – 110,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| b) Kulud, mille rahastamisest keelduti | – 524,9 | – 368,5 | – 506,0 | – 305,1 | – 557,7 | – 575,0 | – 371,2 | – 329,3 | – 275,6 | – 380,4 | – 251,7 | – 147,5 | –37,0 |
| Nende kulutuste osakaal, mille rahastamisest keelduti, kogu deklareeritud kulutustest | 1,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 0,9 % | 1,6 % | 1,5 % | 0,9 % | 0,8 % | 0,7 % | 0,9 % | 0,6 % | 0,3 % | 0,1 % |
| Allikas: Raamatupidamiste kontrollimise ja heakskiitmise otsused eelarveaastate 1991–2003 kohta. |

(miljonit eurot)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Deklareeritud kulutused

31 255,9

30 480,2

34 008,0

33 592,8

35 654,4

39 062,5

40 884,3

38 857,4

40 726,2

40 410,6

41 593,8

42 710,8

44 212,0

Korrektsioonide kogusumma

–1 504,1

– 788,2

– 736,6

– 307,8

– 572,8

– 790,0

– 481,4

– 329,3

– 275,6

– 380,4

– 251,7

– 147,5

–37,0

millest:

a) Piima lisamaksud

– 979,2

– 419,7

– 230,6

–2,7

–15,1

– 215,0

– 110,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

b) Kulud, mille rahastamisest keelduti

– 524,9

– 368,5

– 506,0

– 305,1

– 557,7

– 575,0

– 371,2

– 329,3

– 275,6

– 380,4

– 251,7

– 147,5

–37,0

Nende kulutuste osakaal, mille rahastamisest keelduti, kogu deklareeritud kulutustest

1,7 %

1,2 %

1,5 %

0,9 %

1,6 %

1,5 %

0,9 %

0,8 %

0,7 %

0,9 %

0,6 %

0,3 %

0,1 %

Allikas: Raamatupidamiste kontrollimise ja heakskiitmise otsused eelarveaastate 1991–2003 kohta.

Image

Image

Kontrollikoja tehinguvalim

| 4.26. | Kontrollikoda uuris 25 makseasutuse kulutuste (mis moodustasid kokku 72,5 % ÜPP kulutustest) ning komisjoni otsekulutuste hulgast võetud väljamaksete esinduslikku valimit. Kontrollide eesmärgiks oli saada otseseid tõendeid selle kohta, et toetus oli makstud nõuetekohaselt abikõlblikule tegevusele. Selliseid pistelisi kontrolle saab edukalt kasutada tõendite hankimisel pindalatoetustele tehtud kulutuste seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse (vt punktid 4.35–4.38) ning vähemal määral loomapidamistoetuste (vt punktid 4.39–4.42) kohta, mille puhul on audiitorile tavaliselt kättesaadavad füüsilised tõendid. Erinevalt nimetatud valdkonnast on audiitoril niisugustes valdkondades nagu eksporditoetused (vt punktid 4.49 ja 4.50) või toodetud koguste alusel makstavad toetused (vt punkt 4.43) võimalik kontrollida ainult dokumente. Seda, kuivõrd niisugused dokumendid pakuvad usaldusväärset tõendusmaterjali, mõjutab nii tehingu (vt punkt 4.48) kui asjaomase kontrollisüsteemi iseloom (vt punkt 4.54). |
| --- | --- |

4.26.

Kontrollikoda uuris 25 makseasutuse kulutuste (mis moodustasid kokku 72,5 % ÜPP kulutustest) ning komisjoni otsekulutuste hulgast võetud väljamaksete esinduslikku valimit. Kontrollide eesmärgiks oli saada otseseid tõendeid selle kohta, et toetus oli makstud nõuetekohaselt abikõlblikule tegevusele. Selliseid pistelisi kontrolle saab edukalt kasutada tõendite hankimisel pindalatoetustele tehtud kulutuste seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse (vt punktid 4.35–4.38) ning vähemal määral loomapidamistoetuste (vt punktid 4.39–4.42) kohta, mille puhul on audiitorile tavaliselt kättesaadavad füüsilised tõendid. Erinevalt nimetatud valdkonnast on audiitoril niisugustes valdkondades nagu eksporditoetused (vt punktid 4.49 ja 4.50) või toodetud koguste alusel makstavad toetused (vt punkt 4.43) võimalik kontrollida ainult dokumente. Seda, kuivõrd niisugused dokumendid pakuvad usaldusväärset tõendusmaterjali, mõjutab nii tehingu (vt punkt 4.48) kui asjaomase kontrollisüsteemi iseloom (vt punkt 4.54).

Põllumajanduse peadirektori 2004. aasta tegevusaruanne

Mõningane paranemine võrreldes eelmise aastaga

| 4.27. | Põllumajanduse peadirektori 2004. aasta tegevusaruanne sisaldab peadirektori avaldust, et kontrollimenetlused annavad talle kinnitust selle kohta, et 2004. aasta ÜPP tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.27.

Põllumajanduse peadirektori 2004. aasta tegevusaruanne sisaldab peadirektori avaldust, et kontrollimenetlused annavad talle kinnitust selle kohta, et 2004. aasta ÜPP tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 4.28. | Aruandes öeldakse, et:






  a) | põllumajanduse peadirektoraat täidab üldjoontes sisekontrollinõudeid, kuigi mõnes valdkonnas on vaja veel tööd teha; (23) |
| --- | --- | --- |

4.28.

Aruandes öeldakse, et:

a)

põllumajanduse peadirektoraat täidab üldjoontes sisekontrollinõudeid, kuigi mõnes valdkonnas on vaja veel tööd teha; (23)

| b) | IACS võimaldab väga edukalt tagada ühenduse toetuste korrakohast kasutamist, välja arvatud Kreekas; |
| --- | --- |

b)

IACS võimaldab väga edukalt tagada ühenduse toetuste korrakohast kasutamist, välja arvatud Kreekas;

| c) | väljamaksejärgsed kontrollid annavad piisava kinnituse, et asjaomased kulutused on ühenduse seadusandlusega kooskõlas; |
| --- | --- |

c)

väljamaksejärgsed kontrollid annavad piisava kinnituse, et asjaomased kulutused on ühenduse seadusandlusega kooskõlas;

| d) | tõendamismenetlus annab kinnitust makseasutuste raamatupidamise täielikkuse, täpsuse ja usaldusväärsuse kohta ning teataval määral ka nende sisekontrollisüsteemide toimimise ja nende suutlikkuse kohta tagada väljamaksete seaduslikkus ja korrektsus; |
| --- | --- |

d)

tõendamismenetlus annab kinnitust makseasutuste raamatupidamise täielikkuse, täpsuse ja usaldusväärsuse kohta ning teataval määral ka nende sisekontrollisüsteemide toimimise ja nende suutlikkuse kohta tagada väljamaksete seaduslikkus ja korrektsus;

| e) | 2004. aasta kulutuste osas viiakse kontrollisüsteemide auditeerimine läbi ning tehakse otsused lõplike finantskorrektsioonide kohta kõige varem 2006. aastal; |
| --- | --- |

e)

2004. aasta kulutuste osas viiakse kontrollisüsteemide auditeerimine läbi ning tehakse otsused lõplike finantskorrektsioonide kohta kõige varem 2006. aastal;

| f) | valitseb abikõlbmatute kulutuste rahastamise oht, ent järgmiste aastate jooksul saab neid kulutusi auditeerida vastavusmenetluse raames ja nende suhtes võib kohaldada finantskorrektsioone; (24) |
| --- | --- |

f)

valitseb abikõlbmatute kulutuste rahastamise oht, ent järgmiste aastate jooksul saab neid kulutusi auditeerida vastavusmenetluse raames ja nende suhtes võib kohaldada finantskorrektsioone; (24)

| g) | kontrollimise ja heakskiitmise menetluses tehtavad finantskorrektsioonid ja liikmesriikides tagasinõutavad summad katavad “üldise finantsriski”. |
| --- | --- |

g)

kontrollimise ja heakskiitmise menetluses tehtavad finantskorrektsioonid ja liikmesriikides tagasinõutavad summad katavad “üldise finantsriski”.

| 4.29. | Peadirektori avalduse aluseks olevad allikad annavad piiratud teavet ja kinnitust 2004. aasta kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. IACSi uurimistulemused käsitlevad põllumajandustootjatele tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust, kuid neid ei ole piisavalt kontrollitud sõltumatu asutuse poolt ja nende õigsust ei ole kinnitatud. Tõendava asutuse töö võib tuua päevavalgele probleeme makseasutuste tasandil, kuid sellele ei saa tugineda, et saada kinnitust põllumajandustootjate ja kauplejate taotluste kohta. |
| --- | --- |

4.29.

Peadirektori avalduse aluseks olevad allikad annavad piiratud teavet ja kinnitust 2004. aasta kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. IACSi uurimistulemused käsitlevad põllumajandustootjatele tehtud maksete seaduslikkust ja korrektsust, kuid neid ei ole piisavalt kontrollitud sõltumatu asutuse poolt ja nende õigsust ei ole kinnitatud. Tõendava asutuse töö võib tuua päevavalgele probleeme makseasutuste tasandil, kuid sellele ei saa tugineda, et saada kinnitust põllumajandustootjate ja kauplejate taotluste kohta.

| 4.30. | Et saada usaldusväärset teavet lõplikele abisaajatele tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, oleks peadirektoril vaja:






  a) | teha korraldusi, et tõendavad asutused laiendaksid oma tööd lõplike abisaajate uurimisele, laiendades pistelisi kontrolle põllumajandustootjatele või tehes rohkem tööd, et kontrollida IACSi uurimisstatistikat ja maksejärgseid kontrolle ja kinnitada nende õigsus; (25) või |
| --- | --- | --- |

4.30.

Et saada usaldusväärset teavet lõplikele abisaajatele tehtud maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, oleks peadirektoril vaja:

a)

teha korraldusi, et tõendavad asutused laiendaksid oma tööd lõplike abisaajate uurimisele, laiendades pistelisi kontrolle põllumajandustootjatele või tehes rohkem tööd, et kontrollida IACSi uurimisstatistikat ja maksejärgseid kontrolle ja kinnitada nende õigsus; (25) või

| b) | lasta oma personalil sobiva valimivõtmise meetodi abil kontrollida aasta tehingute seaduslikkust ja korrektsust lõplike abisaajate tasandil. |
| --- | --- |

b)

lasta oma personalil sobiva valimivõtmise meetodi abil kontrollida aasta tehingute seaduslikkust ja korrektsust lõplike abisaajate tasandil.

| 4.29–4.30. | Komisjon võtab seisukoha, et peadirektoril on juba piisavalt teavet, et olla mõistlikult kindel põllumajanduskulude seaduslikkuses ja korrektsuses.
  Nagu vastuses kontrollikoja 2003. aasta aruandele on juba märgitud, lubavad liikmesriikide makseasutuste süsteem ja akrediteerimine, iga-aastane sertifitseerimismenetlus ja mitmesuguste haldus- ja kontrollisüsteemide, sealhulgas IACSi, kohaldamine suurel määral usaldada deklareeritud kulude üle teostatavat kontrolli. Et üldist süsteemi veelgi täiustada, nähakse uues ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitlevas algmääruses ette, et makseasutuste juhid allkirjastaksid edaspidi oma kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kinnitava järeldeklaratsiooni.
  Teave, millele peadirektor tugineb, tuleneb mitmeaastasel lähenemisviisil põhinevast süsteemist. Seepärast ei toeta komisjon kontrollikoja pakutud tegevusvõimalusi. |
| --- | --- |

4.29–4.30.

Komisjon võtab seisukoha, et peadirektoril on juba piisavalt teavet, et olla mõistlikult kindel põllumajanduskulude seaduslikkuses ja korrektsuses.

Nagu vastuses kontrollikoja 2003. aasta aruandele on juba märgitud, lubavad liikmesriikide makseasutuste süsteem ja akrediteerimine, iga-aastane sertifitseerimismenetlus ja mitmesuguste haldus- ja kontrollisüsteemide, sealhulgas IACSi, kohaldamine suurel määral usaldada deklareeritud kulude üle teostatavat kontrolli. Et üldist süsteemi veelgi täiustada, nähakse uues ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitlevas algmääruses ette, et makseasutuste juhid allkirjastaksid edaspidi oma kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kinnitava järeldeklaratsiooni.

Teave, millele peadirektor tugineb, tuleneb mitmeaastasel lähenemisviisil põhinevast süsteemist. Seepärast ei toeta komisjon kontrollikoja pakutud tegevusvõimalusi.

| 4.31. | Asjaolu, et peadirektori avaldus puudutab kulutusi, mida võidakse hiljem korrigeerida, ja ei näita seda, kui suurel määral võivad finantskorrektsioonid kulutusi mõjutada, ei ole kontrollikojale kinnituse saamiseks piisav. (26) Avaldus peaks eristama kulutusi, mida on kontrollitud (ja mida vajadusel on korrigeeritud või korrigeeritakse) ja mille kohta peadirektor võib anda piisava kinnituse (või seda mitte anda), ning kulutusi, mida tuleb veel kontrollida (ja võib-olla korrigeerida). |
| --- | --- |

4.31.

Asjaolu, et peadirektori avaldus puudutab kulutusi, mida võidakse hiljem korrigeerida, ja ei näita seda, kui suurel määral võivad finantskorrektsioonid kulutusi mõjutada, ei ole kontrollikojale kinnituse saamiseks piisav. (26) Avaldus peaks eristama kulutusi, mida on kontrollitud (ja mida vajadusel on korrigeeritud või korrigeeritakse) ja mille kohta peadirektor võib anda piisava kinnituse (või seda mitte anda), ning kulutusi, mida tuleb veel kontrollida (ja võib-olla korrigeerida).

| 4.31. | Komisjon on arvamusel, et iga-aastases tegevusaruandes ei ole sobiv eristada, nagu kontrollikoda ette paneb, juba kontrollitud kulusid ja edaspidi kontrollitavaid kulusid. Arvestades nõuetekohasuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessi mitmeaastast olemust, oleks selline eristus suuresti meelevaldne; samuti piiraks see liikmesriikide kaitseõigust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses.
  Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 7 sätestatud EAGGF raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks tuleb peadirektori avaldus ja sellega kaasas olev iga-aastane tegevusaruanne paigutada laiemasse reguleerivasse raamistikku. Kogu protsess on jaotatud ühest küljest iga-aastaseks raamatupidamise kontrollimiseks ja heakskiitmiseks ning teisest küljest mitmeaastaseks raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks, mis võimaldab komisjonil ühenduse rahastamisest välja arvata kulud, mis on tekkinud vähem kui 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist tema auditite tulemuste kohta asjaomasele liikmesriigile.
  Sellel taustal ei saa ainuüksi komisjoni talituste auditeerimistööst saada mõistlikku kinnitust ühise juhtimise all igal aastal tehtud põllumajanduskulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, eelkõige peadirektori iga-aastase tegevusaruande kontekstis, vaid see tuleb tuletada eeldusest, et liikmesriigid täidavad oma juhtimis- ja kontrollikohustusi. Kui komisjoni auditite käigus avastatakse edasisi puudusi, määratakse kindlaks nõuetele mittevastavate kulutuste risk ja kohaldatakse vastavaid finantskorrektsioone.
  Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsused tehakse tavaliselt mõni aasta pärast asjaomaste kulutuste tekke aastat. See on oluline osa menetlusest, mis hõlmab liikmesriikide õigust anda kontrollitulemuste kohta vastus ning see fakt on peadirektori 2004. aasta tegevusaruandes selgesõnaliselt välja toodud. |
| --- | --- |

4.31.

Komisjon on arvamusel, et iga-aastases tegevusaruandes ei ole sobiv eristada, nagu kontrollikoda ette paneb, juba kontrollitud kulusid ja edaspidi kontrollitavaid kulusid. Arvestades nõuetekohasuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessi mitmeaastast olemust, oleks selline eristus suuresti meelevaldne; samuti piiraks see liikmesriikide kaitseõigust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses.

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 7 sätestatud EAGGF raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks tuleb peadirektori avaldus ja sellega kaasas olev iga-aastane tegevusaruanne paigutada laiemasse reguleerivasse raamistikku. Kogu protsess on jaotatud ühest küljest iga-aastaseks raamatupidamise kontrollimiseks ja heakskiitmiseks ning teisest küljest mitmeaastaseks raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks, mis võimaldab komisjonil ühenduse rahastamisest välja arvata kulud, mis on tekkinud vähem kui 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist tema auditite tulemuste kohta asjaomasele liikmesriigile.

Sellel taustal ei saa ainuüksi komisjoni talituste auditeerimistööst saada mõistlikku kinnitust ühise juhtimise all igal aastal tehtud põllumajanduskulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, eelkõige peadirektori iga-aastase tegevusaruande kontekstis, vaid see tuleb tuletada eeldusest, et liikmesriigid täidavad oma juhtimis- ja kontrollikohustusi. Kui komisjoni auditite käigus avastatakse edasisi puudusi, määratakse kindlaks nõuetele mittevastavate kulutuste risk ja kohaldatakse vastavaid finantskorrektsioone.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsused tehakse tavaliselt mõni aasta pärast asjaomaste kulutuste tekke aastat. See on oluline osa menetlusest, mis hõlmab liikmesriikide õigust anda kontrollitulemuste kohta vastus ning see fakt on peadirektori 2004. aasta tegevusaruandes selgesõnaliselt välja toodud.

| 4.32. | Praegu ei ole ÜPP rahastatavate eeskirju eiravate maksete maht peadirektorile teada ning tal ei ole selle kohta ka hinnangut. (27) Tal ei ole usaldusväärset alust väita, et raamatupidamisarvestuste kontrollimise ja heakskiitmise menetluse (28) ja liikmesriikides toetuste tagasinõudmise menetluse käigus saadaks tõenäoliselt tagasi summa, mis võrduks eeskirju eiravate maksete kogusummaga. Vastavusotsused on enamasti kontrollisüsteemide puuduste kindlasummalised korrektsioonid, mitte aga hinnangud konkreetsete vigade mõju kohta. |
| --- | --- |

4.32.

Praegu ei ole ÜPP rahastatavate eeskirju eiravate maksete maht peadirektorile teada ning tal ei ole selle kohta ka hinnangut. (27) Tal ei ole usaldusväärset alust väita, et raamatupidamisarvestuste kontrollimise ja heakskiitmise menetluse (28) ja liikmesriikides toetuste tagasinõudmise menetluse käigus saadaks tõenäoliselt tagasi summa, mis võrduks eeskirju eiravate maksete kogusummaga. Vastavusotsused on enamasti kontrollisüsteemide puuduste kindlasummalised korrektsioonid, mitte aga hinnangud konkreetsete vigade mõju kohta.

| 4.32. | Komisjon leiab, et antud aasta kõik finantskorrektsioonid koos lõplike abisaajate suhtes siseriiklikul tasandil kohaldatud sanktsioonidega annavad väärtusliku ülevaate ebakorrektsete maksete üldisest tasemest. |
| --- | --- |

4.32.

Komisjon leiab, et antud aasta kõik finantskorrektsioonid koos lõplike abisaajate suhtes siseriiklikul tasandil kohaldatud sanktsioonidega annavad väärtusliku ülevaate ebakorrektsete maksete üldisest tasemest.

Sisekontrollistandardid — kõiki standardeid ei ole täielikult rakendatud

| 4.33. | Üheks komisjoni talituste finantshalduse reformi uuenduseks oli nõue täita 24 sisekontrollistandardit, mis muudeti konkreetsemaks 71 põhinõude näol. Põllumajanduse peadirektoraadi 2004. aasta enesehindamisel järeldati, et kõik standardid ja põhinõuded olid täidetud (vt punkt 4.28.a). |
| --- | --- |

4.33.

Üheks komisjoni talituste finantshalduse reformi uuenduseks oli nõue täita 24 sisekontrollistandardit, mis muudeti konkreetsemaks 71 põhinõude näol. Põllumajanduse peadirektoraadi 2004. aasta enesehindamisel järeldati, et kõik standardid ja põhinõuded olid täidetud (vt punkt 4.28.a).

| 4.34. | Kontrollikoda uuris kaheksa standardi (29) rakendamist ja leidis, et neist nelja puhul tuleks teha parandusi. (30) Põllumajanduse peadirektoraadi 2004. aastal välja antud siseauditi suutlikkuse (vt 1. peatüki punkt 1.81) aruanded kinnitasid seda. |
| --- | --- |

4.34.

Kontrollikoda uuris kaheksa standardi (29) rakendamist ja leidis, et neist nelja puhul tuleks teha parandusi. (30) Põllumajanduse peadirektoraadi 2004. aastal välja antud siseauditi suutlikkuse (vt 1. peatüki punkt 1.81) aruanded kinnitasid seda.

| 4.34. | Komisjon peab rõhutama, et põllumajanduse 2004. aasta lõpuks oli peadirektoraat kooskõlas kõigi põhinõuetega, mis komisjon on 24 sisekontrollistandardi jaoks sätestanud. See ei välista, et mõningates valdkondades on areng paremuse suunas endiselt võimalik ja soovitav, mida põllumajanduse peadirektoraat oma hinnangus olukorrale 2004. aasta lõpus ka märkis. |
| --- | --- |

4.34.

Komisjon peab rõhutama, et põllumajanduse 2004. aasta lõpuks oli peadirektoraat kooskõlas kõigi põhinõuetega, mis komisjon on 24 sisekontrollistandardi jaoks sätestanud. See ei välista, et mõningates valdkondades on areng paremuse suunas endiselt võimalik ja soovitav, mida põllumajanduse peadirektoraat oma hinnangus olukorrale 2004. aasta lõpus ka märkis.

Kontrollikoja hinnang ÜPP kuluvaldkondadele

Pindalatoetuste kavad

| 4.35. | Põllukultuuride pindalatoetustele kulutati 2004. aastal 17 475 miljonit eurot ehk 39 % ÜPP kulutustest. Kõik need kulutused kajastusid IACSis. |
| --- | --- |

4.35.

Põllukultuuride pindalatoetustele kulutati 2004. aastal 17 475 miljonit eurot ehk 39 % ÜPP kulutustest. Kõik need kulutused kajastusid IACSis.

| 4.36. | IACSi 2003. aasta pindaladeklaratsioonide (millel põhinevad 2004. aastal makstud toetused) uurimise tulemused on ära toodud
  tabelis 4.4
  . |
| --- | --- |

4.36.

IACSi 2003. aasta pindaladeklaratsioonide (millel põhinevad 2004. aastal makstud toetused) uurimise tulemused on ära toodud
  tabelis 4.4
  .

| 4.37. | Liikmesriigid teavitasid komisjoni, et nad kontrollisid kohapeal 8,1 % kõigist taotlustest, mis moodustasid 11,4 % kogu taotluste pindalast. 14 liikmesriigi puhul, mis on IACSi rahuldavalt rakendanud, näitasid nende juhuslikult valitud taotluste kontrollid veamääraks 1,6 %. See võimaldab anda mõistliku hinnangu väljamakstud taotluste tõenäolise veamäära kohta. Kohapealsete vaatluste puhul hõlmavad kontrollitud taotluste pindalad, mida ei leitud (31) (vt 
  tabel 4.4 ja diagramm 4.6
  ), nii juhuslikult kui riskianalüüsi alusel valitud taotluste kontrollimise tulemusi. Nagu eelmistel aastatel, oli ka nüüd teatud liikmesriikides veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul. |
| --- | --- |

4.37.

Liikmesriigid teavitasid komisjoni, et nad kontrollisid kohapeal 8,1 % kõigist taotlustest, mis moodustasid 11,4 % kogu taotluste pindalast. 14 liikmesriigi puhul, mis on IACSi rahuldavalt rakendanud, näitasid nende juhuslikult valitud taotluste kontrollid veamääraks 1,6 %. See võimaldab anda mõistliku hinnangu väljamakstud taotluste tõenäolise veamäära kohta. Kohapealsete vaatluste puhul hõlmavad kontrollitud taotluste pindalad, mida ei leitud (31) (vt 
  tabel 4.4 ja diagramm 4.6
  ), nii juhuslikult kui riskianalüüsi alusel valitud taotluste kontrollimise tulemusi. Nagu eelmistel aastatel, oli ka nüüd teatud liikmesriikides veamäär riski põhjal valitud tehingute puhul madalam kui juhuslikult valitud tehingute puhul.

| 4.37. | Esiteks tuleb märkida, et kohapealsete kontrollide üldine tase on miinimumnõuetest tublisti kõrgem. On õige öelda, et mõnes liikmesriigis tunduvad juhuslikud kontrollid tõhusamatena. Nagu eelnevalt selgitatud, tuleneb see suures osas sellest, et mõningad liikmesriigid nimetavad kaugseire teel tehtavaid kontrolle aruannetes juhuslikeks, kuigi tegelikult on need ka vähemalt osaliselt riskipõhised. Alates 2004. aastast kehtib määruse (EÜ) nr 118/2004 vastuvõtmisega liikmesriikide suhtes õigusakti nõue vaadata läbi kontrollimistulemused ja parandada vastavalt sellele oma riskianalüüsi protseduure, mis lahendab kõnealuse küsimuse.
  Samas märgitakse, et mingil määral esineb “kahanevaid tulusid”. IACSi süsteemi kvaliteedi tõttu, mille juurde kuuluvad 100 % halduskontrollid, on kohapeal avastatud kõrvalekallete sagedus väike, nii et juhuslike ja riskipõhiste kontrollidega saavutatud tulemuste erinevus on marginaalne ja seda on võimalik seletada erinevustega valimite suuruses. Lisaks sellele põhinevad kontrollikoja arvutused lahknevustel pindalade kaupa, kuid sama võrdlus eeskirju eiranud põllumajandustootjate kaupa annab erineva tulemuse mitmete liikmesriikide puhul. |
| --- | --- |

4.37.

Esiteks tuleb märkida, et kohapealsete kontrollide üldine tase on miinimumnõuetest tublisti kõrgem. On õige öelda, et mõnes liikmesriigis tunduvad juhuslikud kontrollid tõhusamatena. Nagu eelnevalt selgitatud, tuleneb see suures osas sellest, et mõningad liikmesriigid nimetavad kaugseire teel tehtavaid kontrolle aruannetes juhuslikeks, kuigi tegelikult on need ka vähemalt osaliselt riskipõhised. Alates 2004. aastast kehtib määruse (EÜ) nr 118/2004 vastuvõtmisega liikmesriikide suhtes õigusakti nõue vaadata läbi kontrollimistulemused ja parandada vastavalt sellele oma riskianalüüsi protseduure, mis lahendab kõnealuse küsimuse.

Samas märgitakse, et mingil määral esineb “kahanevaid tulusid”. IACSi süsteemi kvaliteedi tõttu, mille juurde kuuluvad 100 % halduskontrollid, on kohapeal avastatud kõrvalekallete sagedus väike, nii et juhuslike ja riskipõhiste kontrollidega saavutatud tulemuste erinevus on marginaalne ja seda on võimalik seletada erinevustega valimite suuruses. Lisaks sellele põhinevad kontrollikoja arvutused lahknevustel pindalade kaupa, kuid sama võrdlus eeskirju eiranud põllumajandustootjate kaupa annab erineva tulemuse mitmete liikmesriikide puhul.

Tabel 4.4 — Pindalatoetused, söödamaad ja teised põllukultuurid — IACSi 2003. a kohapealsete kontrollide ja kaugseire tulemused, seotud 2004. a rahuldatud taotlustega

| Liikmesriik | Esitatud taotlused | Kontrollitud taotlused | Vigased taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| % | Pindala (ha) | Keskmine suurus (ha) | Arv | % | Pindala (ha) | % | Keskmine suurus (ha) | Arv | % | Pindala (ha) | % |
| Belgia | 41 618 | 1 019 389 | 24 | 4 172 | 10,0 | 151 209 | 14,8 | 36 | 1 422 | 34,1 | 1 326 | 0,9 |
| Taani | 49 574 | 2 319 081 | 47 | 2 611 | 5,3 | 137 759 | 5,9 | 53 | 716 | 27,4 | 647 | 0,5 |
| Saksamaa | 305 315 | 14 008 476 | 46 | 18 467 | 6,0 | 941 989 | 6,7 | 51 | 7 878 | 42,7 | 5 731 | 0,6 |
| Kreeka | 328 200 | 3 897 336 | 12 | 37 088 | 11,3 | 1 913 787 | 49,1 | 52 | 11 375 | 30,7 | 29 326 | 1,5 |
| Hispaania | 429 069 | 17 889 474 | 42 | 44 994 | 10,5 | 2 077 268 | 11,6 | 46 | 19 972 | 44,4 | 60 579 | 2,9 |
| Prantsusmaa | 409 976 | 23 777 964 | 58 | 27 990 | 6,8 | 1 870 383 | 7,9 | 67 | 11 293 | 40,3 | 10 593 | 0,6 |
| Iirimaa | 127 532 | 4 686 612 | 37 | 9 092 | 7,1 | 529 153 | 11,3 | 58 | 1 408 | 15,5 | 1 745 | 0,3 |
| Itaalia | 588 069 | 7 068 768 | 12 | 45 678 | 7,8 | 1 270 819 | 18,0 | 28 | 20 731 | 45,4 | 43 759 | 3,4 |
| Luksemburg | 1 953 | 121 680 | 62 | 106 | 5,4 | 8 292 | 6,8 | 78 | 95 | 89,6 | 133 | 1,6 |
| Madalmaad | 45 914 | 654 439 | 14 | 3 239 | 7,1 | 54 624 | 8,3 | 17 | 1 212 | 37,4 | 2 280 | 4,2 |
| Austria | 127 059 | 2 465 204 | 19 | 8 680 | 6,8 | 200 402 | 8,1 | 23 | 4 434 | 51,1 | 2 517 | 1,3 |
| Portugal | 130 648 | 1 984 370 | 15 | 11 687 | 8,9 | 1 271 815 | 64,1 | 109 | 8 463 | 72,4 | 21 613 | 1,7 |
| Soome | 68 329 | 2 086 447 | 31 | 4 674 | 6,8 | 191 490 | 9,2 | 41 | 2 064 | 44,2 | 1 189 | 0,6 |
| Rootsi | 58 958 | 2 745 792 | 47 | 4 054 | 6,9 | 204 571 | 7,5 | 50 | 2 280 | 56,2 | 6 377 | 3,1 |
| Ühendkuningriik | 128 135 | 14 146 232 | 110 | 7 932 | 6,2 | 1 134 869 | 8,0 | 143 | 4 437 | 55,9 | 7 348 | 0,6 |
| 2003 kokku | 2 840 349 | 98 871 264 | 35 | 230 464 | 8,1 | 11 958 430 | 12,1 | 52 | 97 780 | 42,4 | 195 163 | 1,6 |
| 2002 kokku | 2 894 917 | 97 955 796 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079 | 1,7 |
| 2001 kokku | 2 935 273 | 98 275 675 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786 | 2,1 |
| NB 1: Kaugseire hõlmab satelliidi- ja aerofotode kasutamist IACSi taotluste kontrollimiseks.

  NB 2: N aastal läbiviidud kontrollid on seotud N + 1 aasta maksetega.

  Allikas: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika. |

Liikmesriik

Esitatud taotlused

Kontrollitud taotlused

Vigased taotlused

%

Pindala (ha)

Keskmine suurus (ha)

Arv

%

Pindala (ha)

%

Keskmine suurus (ha)

Arv

%

Pindala (ha)

%

Belgia

41 618

1 019 389

24

4 172

10,0

151 209

14,8

36

1 422

34,1

1 326

0,9

Taani

49 574

2 319 081

47

2 611

5,3

137 759

5,9

53

716

27,4

647

0,5

Saksamaa

305 315

14 008 476

46

18 467

6,0

941 989

6,7

51

7 878

42,7

5 731

0,6

Kreeka

328 200

3 897 336

12

37 088

11,3

1 913 787

49,1

52

11 375

30,7

29 326

1,5

Hispaania

429 069

17 889 474

42

44 994

10,5

2 077 268

11,6

46

19 972

44,4

60 579

2,9

Prantsusmaa

409 976

23 777 964

58

27 990

6,8

1 870 383

7,9

67

11 293

40,3

10 593

0,6

Iirimaa

127 532

4 686 612

37

9 092

7,1

529 153

11,3

58

1 408

15,5

1 745

0,3

Itaalia

588 069

7 068 768

12

45 678

7,8

1 270 819

18,0

28

20 731

45,4

43 759

3,4

Luksemburg

1 953

121 680

62

106

5,4

8 292

6,8

78

95

89,6

133

1,6

Madalmaad

45 914

654 439

14

3 239

7,1

54 624

8,3

17

1 212

37,4

2 280

4,2

Austria

127 059

2 465 204

19

8 680

6,8

200 402

8,1

23

4 434

51,1

2 517

1,3

Portugal

130 648

1 984 370

15

11 687

8,9

1 271 815

64,1

109

8 463

72,4

21 613

1,7

Soome

68 329

2 086 447

31

4 674

6,8

191 490

9,2

41

2 064

44,2

1 189

0,6

Rootsi

58 958

2 745 792

47

4 054

6,9

204 571

7,5

50

2 280

56,2

6 377

3,1

Ühendkuningriik

128 135

14 146 232

110

7 932

6,2

1 134 869

8,0

143

4 437

55,9

7 348

0,6

2003 kokku

2 840 349

98 871 264

35

230 464

8,1

11 958 430

12,1

52

97 780

42,4

195 163

1,6

2002 kokku

2 894 917

97 955 796

34

248 572

8,6

11 656 029

11,9

47

94 717

38,1

198 079

1,7

2001 kokku

2 935 273

98 275 675

33

299 716

10,2

11 638 423

11,8

39

105 099

35,1

240 786

2,1

NB 1: Kaugseire hõlmab satelliidi- ja aerofotode kasutamist IACSi taotluste kontrollimiseks.

NB 2: N aastal läbiviidud kontrollid on seotud N + 1 aasta maksetega.

Allikas: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

Image

| 4.38. | Pindalatoetuste osas tervikuna olid kontrollikoja läbiviidud tehingute kontrolli tulemused suures osas kattuvad liikmesriikide läbiviidud juhuslike kontrollide tulemustega, ning liigiti jaotumine on sarnane eelmiste aastatega:






  a) | enamik väljamaksetest olid veatud; |
| --- | --- | --- |

4.38.

Pindalatoetuste osas tervikuna olid kontrollikoja läbiviidud tehingute kontrolli tulemused suures osas kattuvad liikmesriikide läbiviidud juhuslike kontrollide tulemustega, ning liigiti jaotumine on sarnane eelmiste aastatega:

a)

enamik väljamaksetest olid veatud;

| b) | umbes iga kolmandat makset mõjutasid suhteliselt väikesed mõõtmisvead. Nagu ka eelmistel aastatel, ei ole sedalaadi ja sellise ulatusega vigadel, kuigi need on sagedased, märkimisväärset mõju kogukulutustele; |
| --- | --- |

b)

umbes iga kolmandat makset mõjutasid suhteliselt väikesed mõõtmisvead. Nagu ka eelmistel aastatel, ei ole sedalaadi ja sellise ulatusega vigadel, kuigi need on sagedased, märkimisväärset mõju kogukulutustele;

| c) | väikest arvu juhtumeid mõjutasid suuremad vead, ent selliste juhtumite arv ja mõju oli väiksem kui eelmistel aastatel. |
| --- | --- |

c)

väikest arvu juhtumeid mõjutasid suuremad vead, ent selliste juhtumite arv ja mõju oli väiksem kui eelmistel aastatel.

| 4.38. | Kontrollikoja märkused vastavad laias laastus komisjoni enda järeldustele, mille kohaselt on olukord valdavas enamikus liikmesriikidest üldiselt rahuldav. |
| --- | --- |

4.38.

Kontrollikoja märkused vastavad laias laastus komisjoni enda järeldustele, mille kohaselt on olukord valdavas enamikus liikmesriikidest üldiselt rahuldav.

Loomapidamise toetuskavad

| 4.39. | Kulutused loomapidamistoetustele moodustasid 2004. aastal 9 019 miljonit eurot ehk 20 % ÜPP kulutustest. IACSi uurimisstatistika loomapidamistoetuste kohta näitab põllumajandustootjate poolt esitatud loomade arvu, keda kontrollide käigus eest ei leitud või kes osutusid abikõlbmatuks. Loomapidamistoetuste statistika on endiselt vähem usaldusväärne kui analoogne statistika pindalatoetuste taotluste kohta. |
| --- | --- |

4.39.

Kulutused loomapidamistoetustele moodustasid 2004. aastal 9 019 miljonit eurot ehk 20 % ÜPP kulutustest. IACSi uurimisstatistika loomapidamistoetuste kohta näitab põllumajandustootjate poolt esitatud loomade arvu, keda kontrollide käigus eest ei leitud või kes osutusid abikõlbmatuks. Loomapidamistoetuste statistika on endiselt vähem usaldusväärne kui analoogne statistika pindalatoetuste taotluste kohta.

| 4.39. | Loomapidamise toetuskavade (6) statistika on mitmekesisem kui põllukultuuride oma, mis selgitab liikmesriikide aruandluse kvaliteedierinevusi. Peale selle on mitmed turu- ja järelevalvealased reformid loomapidamistoetuse valdkonnas teinud vajalikuks aruandlusnõuete korrapärase läbivaatamise.
  Statistikat peetakse siiski piisavalt usaldusväärseks, pidades silmas selle peamist otstarvet, milleks on jälgida liikmesriikide kinnipidamist regulatiivsetest kontrollidest ja sanktsioonidest. Lisaks sellele on paranenud kvaliteet ning õigeaegne aruandlus on pigem reegel kui erand, mis on varasemaga võrreldes kokkuvõttes väga oluline edasiminek. |
| --- | --- |

4.39.

Loomapidamise toetuskavade (6) statistika on mitmekesisem kui põllukultuuride oma, mis selgitab liikmesriikide aruandluse kvaliteedierinevusi. Peale selle on mitmed turu- ja järelevalvealased reformid loomapidamistoetuse valdkonnas teinud vajalikuks aruandlusnõuete korrapärase läbivaatamise.

Statistikat peetakse siiski piisavalt usaldusväärseks, pidades silmas selle peamist otstarvet, milleks on jälgida liikmesriikide kinnipidamist regulatiivsetest kontrollidest ja sanktsioonidest. Lisaks sellele on paranenud kvaliteet ning õigeaegne aruandlus on pigem reegel kui erand, mis on varasemaga võrreldes kokkuvõttes väga oluline edasiminek.

| 4.40. | 2003. aastal (st 2004. aastal makstud toetused) kontrollisid liikmesriigid suurima toetuskava, ammlehmade eest makstavate lisatasude puhul (vt
  tabel 4.5 ja diagramm 4.7
  ) 17,3 % lisatasu saamiseks esitatud loomadest ja leidsid, et neist 1,4 % ei olnud olemas või olid nad abikõlbmatud (mis oli väiksem kui 2002. aasta näitaja, kui abikõlbmatuks osutus 2 % loomadest). Lamba- ja kitsetoetuste puhul tõusis toetuseks esitatud, kuid puuduvate loomade osakaal 7,2 %-lt 2002. aastal 8,2 %-ni 2003. aastal. Itaalia ja Kreeka teatasid lamba- ja kitsetoetuste osas oluliselt suuremast veamäärast kui teised liikmesriigid; ülejäänud 13 liikmesriigis oli veamäär 2003. aastal 1,8 % (2,2 % 2002. aastal). |
| --- | --- |

4.40.

2003. aastal (st 2004. aastal makstud toetused) kontrollisid liikmesriigid suurima toetuskava, ammlehmade eest makstavate lisatasude puhul (vt
  tabel 4.5 ja diagramm 4.7
  ) 17,3 % lisatasu saamiseks esitatud loomadest ja leidsid, et neist 1,4 % ei olnud olemas või olid nad abikõlbmatud (mis oli väiksem kui 2002. aasta näitaja, kui abikõlbmatuks osutus 2 % loomadest). Lamba- ja kitsetoetuste puhul tõusis toetuseks esitatud, kuid puuduvate loomade osakaal 7,2 %-lt 2002. aastal 8,2 %-ni 2003. aastal. Itaalia ja Kreeka teatasid lamba- ja kitsetoetuste osas oluliselt suuremast veamäärast kui teised liikmesriigid; ülejäänud 13 liikmesriigis oli veamäär 2003. aastal 1,8 % (2,2 % 2002. aastal).

| 4.40. | Esitatud numbrid näitavad edasiminekut seoses talunike poolt valesti või suuremana deklareeritud loomade arvu avastamisega. Kreekas ja Itaalias kirjeldatud olukord tuleneb samuti täiustunud kontrollikorrast pärast meetmeid, mille kasutuselevõtmist soodustati raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. |
| --- | --- |

4.40.

Esitatud numbrid näitavad edasiminekut seoses talunike poolt valesti või suuremana deklareeritud loomade arvu avastamisega. Kreekas ja Itaalias kirjeldatud olukord tuleneb samuti täiustunud kontrollikorrast pärast meetmeid, mille kasutuselevõtmist soodustati raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.

| 4.41. | 2003. aastal näitas IACSi loomade kontrollimine, et kokkuvõttes erinevad veamäärad liikmesriigiti vähe, v.a Itaalia, kus abikõlbmatute loomade osakaal on endiselt väga suur (ammlehmade eest makstava lisatasu puhul 10,2 % ja veiseliha toetuse puhul 22,3 % toetuseks esitatud loomadest). |
| --- | --- |

4.41.

2003. aastal näitas IACSi loomade kontrollimine, et kokkuvõttes erinevad veamäärad liikmesriigiti vähe, v.a Itaalia, kus abikõlbmatute loomade osakaal on endiselt väga suur (ammlehmade eest makstava lisatasu puhul 10,2 % ja veiseliha toetuse puhul 22,3 % toetuseks esitatud loomadest).

| 4.41. | Kontrollikoja märkused karja mittevastavuse taseme kohta Itaalias võivad kajastada tõsiasja, et see liikmesriik jäi oma siseriikliku andmebaasi rakendamisega mõnevõrra hiljaks ning neil oli suur nõuetele mittevastavate põllumajandustootjate osakaal, kes nüüd tulemuslikult kindlaks tehakse ja kelle suhtes sanktsioone rakendatakse. |
| --- | --- |

4.41.

Kontrollikoja märkused karja mittevastavuse taseme kohta Itaalias võivad kajastada tõsiasja, et see liikmesriik jäi oma siseriikliku andmebaasi rakendamisega mõnevõrra hiljaks ning neil oli suur nõuetele mittevastavate põllumajandustootjate osakaal, kes nüüd tulemuslikult kindlaks tehakse ja kelle suhtes sanktsioone rakendatakse.

| 4.42. | Kontrollikoja läbiviidud otsene testimine ei paljastanud olulisi vigu. |
| --- | --- |

4.42.

Kontrollikoja läbiviidud otsene testimine ei paljastanud olulisi vigu.

Tabel 4.5 — Ammlehmade toetuste IACSi kontrollid — 2003. a läbiviidud kohapealsete kontrollide tulemused, seotud 2004. a makstud taotlustega

| Liikmesriik | Kontrollitud taotlused | Kontrollitud taotlused, mis lükati osaliselt tagasi | Kontrollitud taotlused, mis lükati täielikult tagasi | Kontrollitud loomad | Loomad, mille eest toetuse maksmisest keelduti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu esitatud taotluste arv | arv | % | arv | % | arv | % | Kogu taotlustes esitatud loomade arv | arv | % | arv | % |
| Belgia | 15 433 | 748 | 4,8 | 7 | 0,9 | 2 | 0,3 | 394 047 | 40 354 | 10,2 | 39 | 0,1 |
| Taani | 8 754 | 1 053 | 12,0 | 20 | 1,9 | 3 | 0,3 | 109 444 | 32 337 | 29,5 | 44 | 0,1 |
| Saksamaa | 33 326 | 3 496 | 10,5 | 302 | 8,6 | 100 | 2,9 | 635 750 | 92 878 | 14,6 | 1 412 | 1,5 |
| Kreeka | 11 513 | 11 426 | 99,2 | 213 | 1,9 | 113 | 1,0 | 212 310 | 212 602 | 100,1 | 2 665 | 1,3 |
| Hispaania | 62 837 | 5 912 | 9,4 | 319 | 5,4 | 37 | 0,6 | 1 734 717 | 352 008 | 20,3 | 2 323 | 0,7 |
| Prantsusmaa | 121 849 | 17 311 | 14,2 | 1 946 | 11,2 | 452 | 2,6 | 4 286 741 | 695 530 | 16,2 | 4 751 | 0,7 |
| Iirimaa | 62 861 | 4 655 | 7,4 | 326 | 7,0 | 32 | 0,7 | 1 105 245 | 121 632 | 11,0 | 1 007 | 0,8 |
| Itaalia | 58 890 | 6 567 | 11,2 | 184 | 2,8 | 1 037 | 15,8 | 797 680 | 124 429 | 15,6 | 12 699 | 10,2 |
| Luksemburg | 508 | 38 | 7,5 | 1 | 2,6 | 1 | 2,6 | 23 391 | 3 080 | 13,2 | 4 | 0,1 |
| Madalmaad | 4 234 | 652 | 15,4 | 13 | 2,0 | 11 | 1,7 | 55 347 | 16 041 | 29,0 | 126 | 0,8 |
| Austria | 61 324 | 6 872 | 11,2 | 468 | 6,8 | 100 | 1,5 | 397 376 | 63 795 | 16,1 | 996 | 1,6 |
| Portugal | 25 066 | 2 771 | 11,1 | 170 | 6,1 | 113 | 4,1 | 328 935 | 60 041 | 18,3 | 1 149 | 1,9 |
| Soome | 1 532 | 203 | 13,3 | 22 | 10,8 | 2 | 1,0 | 36 794 | 5 079 | 13,8 | 71 | 1,4 |
| Rootsi | 9 599 | 616 | 6,4 | 5 | 0,8 | 1 | 0,2 | 150 902 | 11 173 | 7,4 | 16 | 0,1 |
| Ühendkuningriik | 31 273 | 2 977 | 9,5 | 534 | 17,9 | 16 | 0,5 | 1 414 748 | 193 212 | 13,7 | 1 339 | 0,7 |
| 2003 kokku | 508 999 | 65 297 | 12,8 | 4 530 | 6,9 | 2 020 | 3,1 | 11 683 427 | 2 024 191 | 17,3 | 28 641 | 1,4 |
| 2002 kokku | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| NB 1: Taotlus lükatakse täielikult tagasi, kui deklareeritud loomade arv erineb üle 20 % kindlakstehtud abikõlblike loomade arvust, või kui erinevus tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest.

  NB 2: N aastal läbiviidud kontrollid on seotud N + 1 aasta maksetega.

  Allikas: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika. |

Liikmesriik

Kontrollitud taotlused

Kontrollitud taotlused, mis lükati osaliselt tagasi

Kontrollitud taotlused, mis lükati täielikult tagasi

Kontrollitud loomad

Loomad, mille eest toetuse maksmisest keelduti

Kogu esitatud taotluste arv

arv

%

arv

%

arv

%

Kogu taotlustes esitatud loomade arv

arv

%

arv

%

Belgia

15 433

748

4,8

7

0,9

2

0,3

394 047

40 354

10,2

39

0,1

Taani

8 754

1 053

12,0

20

1,9

3

0,3

109 444

32 337

29,5

44

0,1

Saksamaa

33 326

3 496

10,5

302

8,6

100

2,9

635 750

92 878

14,6

1 412

1,5

Kreeka

11 513

11 426

99,2

213

1,9

113

1,0

212 310

212 602

100,1

2 665

1,3

Hispaania

62 837

5 912

9,4

319

5,4

37

0,6

1 734 717

352 008

20,3

2 323

0,7

Prantsusmaa

121 849

17 311

14,2

1 946

11,2

452

2,6

4 286 741

695 530

16,2

4 751

0,7

Iirimaa

62 861

4 655

7,4

326

7,0

32

0,7

1 105 245

121 632

11,0

1 007

0,8

Itaalia

58 890

6 567

11,2

184

2,8

1 037

15,8

797 680

124 429

15,6

12 699

10,2

Luksemburg

508

38

7,5

1

2,6

1

2,6

23 391

3 080

13,2

4

0,1

Madalmaad

4 234

652

15,4

13

2,0

11

1,7

55 347

16 041

29,0

126

0,8

Austria

61 324

6 872

11,2

468

6,8

100

1,5

397 376

63 795

16,1

996

1,6

Portugal

25 066

2 771

11,1

170

6,1

113

4,1

328 935

60 041

18,3

1 149

1,9

Soome

1 532

203

13,3

22

10,8

2

1,0

36 794

5 079

13,8

71

1,4

Rootsi

9 599

616

6,4

5

0,8

1

0,2

150 902

11 173

7,4

16

0,1

Ühendkuningriik

31 273

2 977

9,5

534

17,9

16

0,5

1 414 748

193 212

13,7

1 339

0,7

2003 kokku

508 999

65 297

12,8

4 530

6,9

2 020

3,1

11 683 427

2 024 191

17,3

28 641

1,4

2002 kokku

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

NB 1: Taotlus lükatakse täielikult tagasi, kui deklareeritud loomade arv erineb üle 20 % kindlakstehtud abikõlblike loomade arvust, või kui erinevus tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest.

NB 2: N aastal läbiviidud kontrollid on seotud N + 1 aasta maksetega.

Allikas: Liikmesriikide poolt põllumajanduse peadirektoraadile esitatud IACSi statistika.

Image

Toodetud kogustel põhinevad toetused

| 4.43. | EL toetab oliiviõli-, puuvilla- ja tubakatootmist (2004. aastal 4 132 miljonit eurot ehk 9,2 % ÜPP kulutustest) toodetud koguste alusel, mitte kultuuri kasvatamiseks kasutatud pindala alusel. Sedalaadi kulutustega kaasnevad eriomased riskid, millega ühenduse seadusandlus püüab toime tulla rea kontrollimehhanismide abil. Muu hulgas:






  a) | nõutakse, et taotlused vastaksid IACSi pindaladeklaratsioonidele; |
| --- | --- | --- |

4.43.

EL toetab oliiviõli-, puuvilla- ja tubakatootmist (2004. aastal 4 132 miljonit eurot ehk 9,2 % ÜPP kulutustest) toodetud koguste alusel, mitte kultuuri kasvatamiseks kasutatud pindala alusel. Sedalaadi kulutustega kaasnevad eriomased riskid, millega ühenduse seadusandlus püüab toime tulla rea kontrollimehhanismide abil. Muu hulgas:

a)

nõutakse, et taotlused vastaksid IACSi pindaladeklaratsioonidele;

| b) | esitatakse nõudeid töötlejatele (nt kaalumisseadmete kvaliteet, standardne raamatupidamine); |
| --- | --- |

b)

esitatakse nõudeid töötlejatele (nt kaalumisseadmete kvaliteet, standardne raamatupidamine);

| c) | nõutakse Kreekalt, Hispaanialt, Prantsusmaalt, Itaalialt ja Portugalilt oliivipuuregistri ja geoinfosüsteemi (34) ning (v.a Prantsusmaa) oliiviõli kontrollimise asutuste loomist, mis kontrolliksid õlipressimistehaseid ning tootjaid ja tootjate ühendusi. |
| --- | --- |

c)

nõutakse Kreekalt, Hispaanialt, Prantsusmaalt, Itaalialt ja Portugalilt oliivipuuregistri ja geoinfosüsteemi (34) ning (v.a Prantsusmaa) oliiviõli kontrollimise asutuste loomist, mis kontrolliksid õlipressimistehaseid ning tootjaid ja tootjate ühendusi.

Kui need kontrollimehhanismid tõhusalt ei toimi, pole võimalik tagada tehtud maksete korrektsust.

| 4.44. | Kontrollikoja audit leidis mitmeid puudusi: |
| --- | --- |

4.44.

Kontrollikoja audit leidis mitmeid puudusi:

| 4.44. | |
| --- | --- |

4.44.

| a) | Kreekas ei leidnud mõned oliiviõlitoetuste taotlused kinnitust, kuna deklareeritud maatükid ei asunud märgitud kohas; |
| --- | --- |

a)

Kreekas ei leidnud mõned oliiviõlitoetuste taotlused kinnitust, kuna deklareeritud maatükid ei asunud märgitud kohas;

| a)–c) | Komisjon on raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames jõudnud samasugustele järeldustele. |
| --- | --- |

a)–c)

Komisjon on raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames jõudnud samasugustele järeldustele.

| b) | Kreekal ei olnud endiselt toimivat oliiviõli geoinfosüsteemi ajavahemiku kohta, mille osas tehti väljamakseid 2004. aastal, ning regulaarseid kompenseerivaid kohapealseid kontrolle ei viidud läbi rahuldaval tasemel; |
| --- | --- |

b)

Kreekal ei olnud endiselt toimivat oliiviõli geoinfosüsteemi ajavahemiku kohta, mille osas tehti väljamakseid 2004. aastal, ning regulaarseid kompenseerivaid kohapealseid kontrolle ei viidud läbi rahuldaval tasemel;

| c) | Kreekas avastati juhtumeid, kus tootjate organisatsioonid ei suutnud läbi viia vajalikke kontrolle näiteks oliiviõli realiseerimise üle või õlipressimise tõendite üle, mis olid taotluste aluseks; |
| --- | --- |

c)

Kreekas avastati juhtumeid, kus tootjate organisatsioonid ei suutnud läbi viia vajalikke kontrolle näiteks oliiviõli realiseerimise üle või õlipressimise tõendite üle, mis olid taotluste aluseks;

| d) | Andaluusias võeti geoinfosüsteemis registreeritust rohkem oliivipuid deklareerinud põllumajandustootjatele määratud sanktsioonide aluseks vigased arvutused. |
| --- | --- |

d)

Andaluusias võeti geoinfosüsteemis registreeritust rohkem oliivipuid deklareerinud põllumajandustootjatele määratud sanktsioonide aluseks vigased arvutused.

| d) | Eelnevate komisjoni käikude tulemusena mitmetesse Hispaania autonoomsetesse piirkondadesse on samuti selgunud, et teatav kõikumine lisatakse sanktsioonide arvutamisel puude üledeklareerimise puhul süstemaatiliselt valesti. Komisjon uurib selliseid juhtumeid põhjalikult. |
| --- | --- |

d)

Eelnevate komisjoni käikude tulemusena mitmetesse Hispaania autonoomsetesse piirkondadesse on samuti selgunud, et teatav kõikumine lisatakse sanktsioonide arvutamisel puude üledeklareerimise puhul süstemaatiliselt valesti. Komisjon uurib selliseid juhtumeid põhjalikult.

| 4.45. | Neljas kõnealuses liikmesriigis oliiviõlitootmise kontrolli teostavate asutuste kontrollitulemused on ära toodud
  tabelites 4.6 ja 4.7
  . Asutuste töö hõlmab õlipressimistehaste kontrollimist (tootjatele makstakse õlipressimistehaste poolt tõendatud koguste alusel). Kui asutused leiavad eksimusi ja puudusi (nt vigane raamatupidamine või suuremate koguste teatamine), võivad nad teha ettepaneku erinevateks karistusteks, millest kõige karmim on heakskiidu tühistamine. Õlipressimistehaste kontrollide tulemusena 2003. aastal (mis mõjutasid 2004. aastal toetuste maksmist) tehti ettepanek tühistada 9 % külastatud tehase volitused. Neid ettepanekuid ei vii liikmesriikide ametiasutused aga alati täide (vt 2003. aasta aruande punkt 4.39). |
| --- | --- |

4.45.

Neljas kõnealuses liikmesriigis oliiviõlitootmise kontrolli teostavate asutuste kontrollitulemused on ära toodud
  tabelites 4.6 ja 4.7
  . Asutuste töö hõlmab õlipressimistehaste kontrollimist (tootjatele makstakse õlipressimistehaste poolt tõendatud koguste alusel). Kui asutused leiavad eksimusi ja puudusi (nt vigane raamatupidamine või suuremate koguste teatamine), võivad nad teha ettepaneku erinevateks karistusteks, millest kõige karmim on heakskiidu tühistamine. Õlipressimistehaste kontrollide tulemusena 2003. aastal (mis mõjutasid 2004. aastal toetuste maksmist) tehti ettepanek tühistada 9 % külastatud tehase volitused. Neid ettepanekuid ei vii liikmesriikide ametiasutused aga alati täide (vt 2003. aasta aruande punkt 4.39).

| 4.45. | Oliiviõlipressimisettevõtete kontrolli kvaliteeti peab komisjon samuti olulise tähtsusega küsimuseks (põhiline kontroll). Selle hulka ei kuulu ainult kontrolli enda kvaliteet, vaid ka edasise tegevuse kvaliteet kontrolliasutuste ettepanekute puhul. Sanktsioonide ettepanekute põhjendamata rakendamata jätmine on komisjoni silmis alus finantskorrektsioonide kohaldamiseks. |
| --- | --- |

4.45.

Oliiviõlipressimisettevõtete kontrolli kvaliteeti peab komisjon samuti olulise tähtsusega küsimuseks (põhiline kontroll). Selle hulka ei kuulu ainult kontrolli enda kvaliteet, vaid ka edasise tegevuse kvaliteet kontrolliasutuste ettepanekute puhul. Sanktsioonide ettepanekute põhjendamata rakendamata jätmine on komisjoni silmis alus finantskorrektsioonide kohaldamiseks.

Tabel 4.6 — Oliiviõli kontrolliasutused: õlipressimistehaste kontrollid (2002–2003), seotud 2004. a makstud taotlustega

| Liikmesriik | Õlipressimistehaste arv | Kontrollitud õlipressimistehased | Heakskiidu tühistamise ettepanekud |
| --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Põhjalikud | Kokkuvõtvad (35) |
| Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % kontrollitud õlipressimistehastest |
| Kreeka | 2 198 | 1 097 | 49,9 | 739 | 33,6 | 358 | 16,3 | 180 | 16,4 |
| Hispaania | 1 686 | 958 | 56,8 | 825 | 48,9 | 133 | 7,9 | 73 | 7,6 |
| Itaalia | 5 762 | 3 124 | 54,2 | 1 852 | 32,1 | 1 272 | 22,1 | 285 | 9,1 |
| Portugal | 579 | 428 | 73,9 | 428 | 73,9 | (36) | (36) | 22 | 5,1 |
| Kokku | 10 225 | 5 607 | 54,8 | 3 844 | 37,6 | 1 763 | 17,2 | 560 | 10,0 |
| Allikas: Kreeka, Hispaania, Itaalia ja Portugali oliivilõitoetuste makseasutuste 2002–2003 aastaaruanded. |

Liikmesriik

Õlipressimistehaste arv

Kontrollitud õlipressimistehased

Heakskiidu tühistamise ettepanekud

Kokku

Põhjalikud

Kokkuvõtvad (35)

Arv

%

Arv

%

Arv

%

Arv

% kontrollitud õlipressimistehastest

Kreeka

2 198

1 097

49,9

739

33,6

358

16,3

180

16,4

Hispaania

1 686

958

56,8

825

48,9

133

7,9

73

7,6

Itaalia

5 762

3 124

54,2

1 852

32,1

1 272

22,1

285

9,1

Portugal

579

428

73,9

428

73,9

(36)

(36)

22

5,1

Kokku

10 225

5 607

54,8

3 844

37,6

1 763

17,2

560

10,0

Allikas: Kreeka, Hispaania, Itaalia ja Portugali oliivilõitoetuste makseasutuste 2002–2003 aastaaruanded.

Tabel 4.7 — Oliiviõli kontrolliasutused: tootjate kontrollid (2002–2003), seotud 2004. a makstud taotlustega

| Liikmesriik | Tootjate arv | Kontrollitud tootjad | tühistatud või vähendatud toetusmaksed |
| --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Kohapeal | Dokumentide põhjal |
| Arv | % | Arv | % | Arv | % | Arv | % Kontrollitud tootjatest |
| Kreeka | 593 500 | 3 591 | 0,6 | 2 619 | 0,4 | 972 | 0,2 | 37 | 1,0 |
| Hispaania | 485 000 | 1 324 | 0,3 | 943 | 0,2 | 381 | 0,1 | 47 | 3,5 |
| Itaalia | 932 822 | 2 013 | 0,2 | 432 | 0,0 | 1 581 | 0,2 | 63 | 3,1 |
| Portugal | 148 542 | 1 768 | 1,2 | 1 768 | 1,2 | N/A | 0,0 | 271 | 15,3 |
| Kokku | 2 159 864 | 8 696 | 0,4 | 5 762 | 0,3 | 2 934 | 0,1 | 418 | 4,8 |
| Allikas: Kreeka, Hispaania, Itaalia ja Portugali oliivilõitoetuste makseasutuste 2002–2003 aastaaruanded. |

Liikmesriik

Tootjate arv

Kontrollitud tootjad

tühistatud või vähendatud toetusmaksed

Kokku

Kohapeal

Dokumentide põhjal

Arv

%

Arv

%

Arv

%

Arv

% Kontrollitud tootjatest

Kreeka

593 500

3 591

0,6

2 619

0,4

972

0,2

37

1,0

Hispaania

485 000

1 324

0,3

943

0,2

381

0,1

47

3,5

Itaalia

932 822

2 013

0,2

432

0,0

1 581

0,2

63

3,1

Portugal

148 542

1 768

1,2

1 768

1,2

N/A

0,0

271

15,3

Kokku

2 159 864

8 696

0,4

5 762

0,3

2 934

0,1

418

4,8

Allikas: Kreeka, Hispaania, Itaalia ja Portugali oliivilõitoetuste makseasutuste 2002–2003 aastaaruanded.

Maaelu arendamine

| 4.46. | EAGGF tagatisrahastu kogukulutused maaelu arendamisele olid 2004. aastal 5 395 miljonit eurot (37) (12 % ÜPP kulutustest). See hõlmab kulutusi põllumajanduse keskkonnatoetuste kavadele, hüvitissummadele vähemsoodsates piirkondades põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks, metsandusele, investeeringutele, noorte ja pensionile minevate põllumajandustootjate toetamisele. Sedalaadi toetuskavadel on tihti suhteliselt keerulised abikõlblikkustingimused, mille täitmist on keeruline ja kulukas kontrollida ja millega on seetõttu seotud suur eeskirjade eiramise oht. |
| --- | --- |

4.46.

EAGGF tagatisrahastu kogukulutused maaelu arendamisele olid 2004. aastal 5 395 miljonit eurot (37) (12 % ÜPP kulutustest). See hõlmab kulutusi põllumajanduse keskkonnatoetuste kavadele, hüvitissummadele vähemsoodsates piirkondades põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks, metsandusele, investeeringutele, noorte ja pensionile minevate põllumajandustootjate toetamisele. Sedalaadi toetuskavadel on tihti suhteliselt keerulised abikõlblikkustingimused, mille täitmist on keeruline ja kulukas kontrollida ja millega on seetõttu seotud suur eeskirjade eiramise oht.

| 4.47. | Maaelu arendamise kulutuste osas on tõendavad asutused teinud märkustega järeldusotsuse 12 makseasutuse (38) raamatupidamise kohta, mis siiski omas piiratud finantsmõju. Märkuste põhjuseks olid olulised vead, abikõlbmatud kulud, alusdokumentide puudumine, ning need olid põhiliselt seotud põllumajanduse keskkonnameetmetega ja investeeringutega põllumajanduses ning metsanduses. Kahel juhtumil (Kreeka ja Luksemburg) on komisjon juba alustanud tuvastatud puuduste järelkäsitlust. |
| --- | --- |

4.47.

Maaelu arendamise kulutuste osas on tõendavad asutused teinud märkustega järeldusotsuse 12 makseasutuse (38) raamatupidamise kohta, mis siiski omas piiratud finantsmõju. Märkuste põhjuseks olid olulised vead, abikõlbmatud kulud, alusdokumentide puudumine, ning need olid põhiliselt seotud põllumajanduse keskkonnameetmetega ja investeeringutega põllumajanduses ning metsanduses. Kahel juhtumil (Kreeka ja Luksemburg) on komisjon juba alustanud tuvastatud puuduste järelkäsitlust.

| 4.48. | Maaelu arendamise toetuse saamise õigus sõltub enamikel juhtudel võetud kohustuste täitmisest abisaajate poolt, näiteks heade põllumajandustavade järgimine, ning toetuste suurus arvutatakse kasutatud hektarite arvu, loomade arvu jne järgi. Kontrollikoja eriaruandes põllumajanduse keskkonnameetmete (vt punktid 4.98 ja 4.99), suurima kululiigi kohta maaelu arendamise valdkonnas, järeldatakse, et selliste kulutuste kontrollimine on seotud eriliste probleemidega ning et selle tulemusena saab harva mõistliku kuluga piisava kinnituse kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

4.48.

Maaelu arendamise toetuse saamise õigus sõltub enamikel juhtudel võetud kohustuste täitmisest abisaajate poolt, näiteks heade põllumajandustavade järgimine, ning toetuste suurus arvutatakse kasutatud hektarite arvu, loomade arvu jne järgi. Kontrollikoja eriaruandes põllumajanduse keskkonnameetmete (vt punktid 4.98 ja 4.99), suurima kululiigi kohta maaelu arendamise valdkonnas, järeldatakse, et selliste kulutuste kontrollimine on seotud eriliste probleemidega ning et selle tulemusena saab harva mõistliku kuluga piisava kinnituse kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 4.48. | Põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimine on selle keerukusest tingituna nii tehnilises kui rahalises mõttes ressursimahukas. Seepärast tooks põllumajanduse keskkonnameetmete põhjalikum kontroll kaasa ebaproportsionaalsed täiendavad kulud ning annaks vaid piiratud lisandväärtust seoses eelarve- ja/või keskkonnariski minimeerimisega. Vt ka vastust punktidele 4.98 ja 4.99. |
| --- | --- |

4.48.

Põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimine on selle keerukusest tingituna nii tehnilises kui rahalises mõttes ressursimahukas. Seepärast tooks põllumajanduse keskkonnameetmete põhjalikum kontroll kaasa ebaproportsionaalsed täiendavad kulud ning annaks vaid piiratud lisandväärtust seoses eelarve- ja/või keskkonnariski minimeerimisega. Vt ka vastust punktidele 4.98 ja 4.99.

Muud kulutused

| 4.49. | Punktides 4.35–4.48 käsitlemata kulutuste summa on kokku 8 674 miljonit eurot. See sisaldab eksporditoetusi (3 384 miljonit eurot), toetusi ületoodangu turult kõrvaldamiseks ja ladustamiseks ning rida väiksemaid toetuskavasid ja veterinaarkulusid. |
| --- | --- |

4.49.

Punktides 4.35–4.48 käsitlemata kulutuste summa on kokku 8 674 miljonit eurot. See sisaldab eksporditoetusi (3 384 miljonit eurot), toetusi ületoodangu turult kõrvaldamiseks ja ladustamiseks ning rida väiksemaid toetuskavasid ja veterinaarkulusid.

| 4.50. | Kontrollikoda uuris, kuidas komisjon on teostanud järelevalvet kahe IACSis kajastamata ja siinkohal muudeks kulutusteks liigitatud kulutusi käsitleva määruse kohaldamise üle. |
| --- | --- |

4.50.

Kontrollikoda uuris, kuidas komisjon on teostanud järelevalvet kahe IACSis kajastamata ja siinkohal muudeks kulutusteks liigitatud kulutusi käsitleva määruse kohaldamise üle.

| 4.51. | Komisjoni järelevalve maksejärgsete kontrollide üle 2004. aastal oleks võinud olla ulatuslikum. Kavandatud, ent lõpetamata kontrollide osakaal oli märkimisväärne ning liikmesriikide aruandlus vigade maksumuse, iseloomu ja jagunemise ning kontrollitud tehingute väärtuse kohta oli puudulik. Neid asjaolusid arvesse võttes leiab kontrollikoda, et tehtud töö ei andnud komisjonile piisavat alust kinnituse saamiseks (vt punkt 4.10). |
| --- | --- |

4.51.

Komisjoni järelevalve maksejärgsete kontrollide üle 2004. aastal oleks võinud olla ulatuslikum. Kavandatud, ent lõpetamata kontrollide osakaal oli märkimisväärne ning liikmesriikide aruandlus vigade maksumuse, iseloomu ja jagunemise ning kontrollitud tehingute väärtuse kohta oli puudulik. Neid asjaolusid arvesse võttes leiab kontrollikoda, et tehtud töö ei andnud komisjonile piisavat alust kinnituse saamiseks (vt punkt 4.10).

| 4.51. | Komisjon teostas ranget järelevalvet maksejärgsete kontrollide üle ka 2004. aastal, analüüsides liikmesriikide esitatud dokumente ja külastades liikmesriike, et kontrollida määruse rakendamist kohapeal (vt vastust punktile 4.10).
  Arvestades, et:






  — | maksejärgsed kontrollid pakuvad täiendavat kontrollitasandit lisaks makse-eelsetele kontrollidele (mis annavad enamiku meetmete puhul juba niigi mõistliku kinnituse), |
| --- | --- | --- |

4.51.

Komisjon teostas ranget järelevalvet maksejärgsete kontrollide üle ka 2004. aastal, analüüsides liikmesriikide esitatud dokumente ja külastades liikmesriike, et kontrollida määruse rakendamist kohapeal (vt vastust punktile 4.10).

Arvestades, et:

—

maksejärgsed kontrollid pakuvad täiendavat kontrollitasandit lisaks makse-eelsetele kontrollidele (mis annavad enamiku meetmete puhul juba niigi mõistliku kinnituse),

| — | suurem osa maksejärgsete kontrollide nõutavast minimaalsest arvust oli 2004. aasta lõpuks tehtud ning |
| --- | --- |

—

suurem osa maksejärgsete kontrollide nõutavast minimaalsest arvust oli 2004. aasta lõpuks tehtud ning

| — | liikmesriigid on teatanud oma aastaaruannetes avastatud eeskirjade eiramiste arvu, väärtuse ja laadi ning kontrollitud tehingute väärtuse, |
| --- | --- |

—

liikmesriigid on teatanud oma aastaaruannetes avastatud eeskirjade eiramiste arvu, väärtuse ja laadi ning kontrollitud tehingute väärtuse,

oli komisjonil piisav alus saada osalist kinnitust juba tehtud tööst (vt ka vastust punktile 4.52).

Kuigi aruandluse kvaliteeti parandatakse veelgi, piisab sellest juba tehtud tööle teatava kinnituse andmiseks.

| 4.52. | Määruse (EMÜ) nr 386/90 kohane toodete füüsiline ja dokumentide kontroll ekspordi toimumise ajal peaks enamasti hõlmama vähemalt 5 % doteeritud ekspordist. Komisjon viis läbi külastuste programmi seitsmesse liikmesriiki ja ón esialgse tulemusena leidnud nende kontrollide läbiviimises puudusi (vt punktid 4.11–4.14). Komisjon ei ole öelnud, kuivõrd neist on kasu kinnituse saamisel. |
| --- | --- |

4.52.

Määruse (EMÜ) nr 386/90 kohane toodete füüsiline ja dokumentide kontroll ekspordi toimumise ajal peaks enamasti hõlmama vähemalt 5 % doteeritud ekspordist. Komisjon viis läbi külastuste programmi seitsmesse liikmesriiki ja ón esialgse tulemusena leidnud nende kontrollide läbiviimises puudusi (vt punktid 4.11–4.14). Komisjon ei ole öelnud, kuivõrd neist on kasu kinnituse saamisel.

| 4.52. | Liikmesriikide ametiasutuste käsutuses olevate füüsiliste, makse-eelsete ja -järgsete kontrollide valik on ammendav ning mis tahes kontrollivormi nõrkusi tuleb hinnata seda arvesse võttes. Sellest hoolimata kuuluvad kontrollide puudujäägid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses finantskorrektsioonidega parandamisele.
  Seega saab peadirektor kinnitust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemist tervikuna. Auditeeritavad valitakse iga-aastase riskianalüüsi alusel, millele kontrollikoda on eelnevalt andnud positiivse hinnangu, ning peadirektor saab kinnituse alles sellest auditite ja nende järelmeetmete koguhulgast. |
| --- | --- |

4.52.

Liikmesriikide ametiasutuste käsutuses olevate füüsiliste, makse-eelsete ja -järgsete kontrollide valik on ammendav ning mis tahes kontrollivormi nõrkusi tuleb hinnata seda arvesse võttes. Sellest hoolimata kuuluvad kontrollide puudujäägid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses finantskorrektsioonidega parandamisele.

Seega saab peadirektor kinnitust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemist tervikuna. Auditeeritavad valitakse iga-aastase riskianalüüsi alusel, millele kontrollikoda on eelnevalt andnud positiivse hinnangu, ning peadirektor saab kinnituse alles sellest auditite ja nende järelmeetmete koguhulgast.

| 4.53. | Kui eksporditoetused moodustavad vähem kui 10 % ÜPP eelarvest, siis määruse (EMÜ) nr 595/91 (39) kohaselt komisjonile teatatud ÜPP eeskirjade eiramise juhtudest moodustasid need 2004. aastal rahalises väärtuses umbes 26 %. Seetõttu peaks komisjon parandama maksejärgsete kontrollide süsteemi üle teostatavat omapoolset järelevalvet ning avaldama oma füüsiliste kontrollide tulemused ja tegema teatavaks, kuivõrd neist on kasu kinnituse saamisel. |
| --- | --- |

4.53.

Kui eksporditoetused moodustavad vähem kui 10 % ÜPP eelarvest, siis määruse (EMÜ) nr 595/91 (39) kohaselt komisjonile teatatud ÜPP eeskirjade eiramise juhtudest moodustasid need 2004. aastal rahalises väärtuses umbes 26 %. Seetõttu peaks komisjon parandama maksejärgsete kontrollide süsteemi üle teostatavat omapoolset järelevalvet ning avaldama oma füüsiliste kontrollide tulemused ja tegema teatavaks, kuivõrd neist on kasu kinnituse saamisel.

| 4.53. | Komisjon teostab juba praegu korrapäraseid auditeid seoses eksporditoetuste maksujärgsete kontrollide teatavate konkreetsete aspektidega, nagu kontrollikoda on märkinud punktis 4.10 b.
  Füüsiliste kontrollide osas ei pea komisjon sobivaks avaldada konkreetseid järeldusi enne, kui neid on raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses käsitletud.
  Eksporditoetuste ebaproportsionaalne osa ühise põllumajanduspoliitika eeskirjade eiramistes tuleneb osaliselt sellest, et keskmised eksporditoetuste maksed on oluliselt suuremad kui muude sekkumismeetmete, eriti aga otsetoetuste omad. Seepärast ületavad eksporditoetuste eeskirjade eiramised enam kui tõenäoliselt 4 000 euro künnise, mistõttu nendest tuleb määruse (EMÜ) nr 595/91 kohaselt teatada. |
| --- | --- |

4.53.

Komisjon teostab juba praegu korrapäraseid auditeid seoses eksporditoetuste maksujärgsete kontrollide teatavate konkreetsete aspektidega, nagu kontrollikoda on märkinud punktis 4.10 b.

Füüsiliste kontrollide osas ei pea komisjon sobivaks avaldada konkreetseid järeldusi enne, kui neid on raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses käsitletud.

Eksporditoetuste ebaproportsionaalne osa ühise põllumajanduspoliitika eeskirjade eiramistes tuleneb osaliselt sellest, et keskmised eksporditoetuste maksed on oluliselt suuremad kui muude sekkumismeetmete, eriti aga otsetoetuste omad. Seepärast ületavad eksporditoetuste eeskirjade eiramised enam kui tõenäoliselt 4 000 euro künnise, mistõttu nendest tuleb määruse (EMÜ) nr 595/91 kohaselt teatada.

| 4.54. | Kontrollikoda leidis puudusi kuivatatud viinamarjade (Kreeka, sama täheldati nii 2002. kui 2003. aasta aruannetes) ja pähklite (Hispaania) eest makstavate toetuste puhul. |
| --- | --- |

4.54.

Kontrollikoda leidis puudusi kuivatatud viinamarjade (Kreeka, sama täheldati nii 2002. kui 2003. aasta aruannetes) ja pähklite (Hispaania) eest makstavate toetuste puhul.

| 4.54. | Komisjon on teinud ja teeb jätkuvalt ettepanekuid finantskorrektsioonide kohta kuivatatud viinamarjadega seoses avastatud puuduste kõrvaldamiseks.
  Mis puudutab koolipiima ja pähkleid, siis komisjon kontrollib neid juhtumeid. |
| --- | --- |

4.54.

Komisjon on teinud ja teeb jätkuvalt ettepanekuid finantskorrektsioonide kohta kuivatatud viinamarjadega seoses avastatud puuduste kõrvaldamiseks.

Mis puudutab koolipiima ja pähkleid, siis komisjon kontrollib neid juhtumeid.

Järeldus ja soovitused

Üldine järeldus

| 4.55. | Nagu eelmistelgi aastatel, leidis kontrollikoda korduvalt tõendeid selle kohta, et tervikuna vaadates ning kõiki olemasolevaid tõendite allikaid arvesse võttes mõjutasid ÜPP kulutusi endiselt olulised vead. Kontrollikoda mõistab, et ÜPP põhilisi kululiike mõjutavad erineva tasemega riskid ja puudused. |
| --- | --- |

4.55.

Nagu eelmistelgi aastatel, leidis kontrollikoda korduvalt tõendeid selle kohta, et tervikuna vaadates ning kõiki olemasolevaid tõendite allikaid arvesse võttes mõjutasid ÜPP kulutusi endiselt olulised vead. Kontrollikoda mõistab, et ÜPP põhilisi kululiike mõjutavad erineva tasemega riskid ja puudused.

| 4.55. | Komisjon järeldab sellest märkusest ja punktides 4.38 ja 4.42 märgitust, et IACS-iga hallatavate ja kontrollitavate põllumajanduskulutuste puhul on olukord rahuldav ning et kontrollikoja osutatud riskid mõjutavad peamiselt muid ühise põllumajanduspoliitika meetmeid (vt punkt 4.57). Praegu rakendatakse IACSi umbes 60 % puhul ühise põllumajanduspoliitika kulutustest. Tuleks märkida ka seda, et 2003. ja 2004. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformid vähendavad üldist riski veelgi, kuna need suurendavad IACSiga kaetud kulutuste hulka 80 %ni.
  Üldiselt tuleks vigade suhtes märkida ka seda, et kontrollikoja aastaaruande tiheda ajakava tõttu tehakse kontrollikoja järeldused konkreetsete juhtumite kohta enne, kui kõik liikmesriigid on kontrollikoja järeldustele vastanud. Komisjoni talitused analüüsivad kontrollikoja leitud vigu põhjalikult, vajadusel koostöös asjaomaste liikmesriikidega, ning mõnede vigade puhul ei järgne finantskorrektsioone raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. |
| --- | --- |

4.55.

Komisjon järeldab sellest märkusest ja punktides 4.38 ja 4.42 märgitust, et IACS-iga hallatavate ja kontrollitavate põllumajanduskulutuste puhul on olukord rahuldav ning et kontrollikoja osutatud riskid mõjutavad peamiselt muid ühise põllumajanduspoliitika meetmeid (vt punkt 4.57). Praegu rakendatakse IACSi umbes 60 % puhul ühise põllumajanduspoliitika kulutustest. Tuleks märkida ka seda, et 2003. ja 2004. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformid vähendavad üldist riski veelgi, kuna need suurendavad IACSiga kaetud kulutuste hulka 80 %ni.

Üldiselt tuleks vigade suhtes märkida ka seda, et kontrollikoja aastaaruande tiheda ajakava tõttu tehakse kontrollikoja järeldused konkreetsete juhtumite kohta enne, kui kõik liikmesriigid on kontrollikoja järeldustele vastanud. Komisjoni talitused analüüsivad kontrollikoja leitud vigu põhjalikult, vajadusel koostöös asjaomaste liikmesriikidega, ning mõnede vigade puhul ei järgne finantskorrektsioone raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.

| 4.56. | Kontrollikoja töö tulemused näitavad, et õigesti kohaldatuna on IACS (25 000 miljonit eurot) tõhus kontrollisüsteem eeskirju eirava kulutamise ohu vähendamiseks. Kuigi IACSi koostisosad on Kreekas ametlikult rakendatud, on süsteemi toimimises tõsiseid puudujääke, mille tõttu süsteem ei ole usaldusväärne (1 000 miljonit eurot). |
| --- | --- |

4.56.

Kontrollikoja töö tulemused näitavad, et õigesti kohaldatuna on IACS (25 000 miljonit eurot) tõhus kontrollisüsteem eeskirju eirava kulutamise ohu vähendamiseks. Kuigi IACSi koostisosad on Kreekas ametlikult rakendatud, on süsteemi toimimises tõsiseid puudujääke, mille tõttu süsteem ei ole usaldusväärne (1 000 miljonit eurot).

| 4.56. | Komisjon ühineb kontrollikoja seisukohaga, et IACS on tõhus kontrollisüsteem eeskirju eirava kulutamise ohu vähendamiseks.
  Süsteemi kohaldamise osas esineb Kreekas endiselt olulisi nõrku kohti ning neid käsitletakse tegevuskava raames, mis koosneb Kreeka jaoks mõeldud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise laiendatud menetlusest — vt ka vastust punktile 4.8. |
| --- | --- |

4.56.

Komisjon ühineb kontrollikoja seisukohaga, et IACS on tõhus kontrollisüsteem eeskirju eirava kulutamise ohu vähendamiseks.

Süsteemi kohaldamise osas esineb Kreekas endiselt olulisi nõrku kohti ning neid käsitletakse tegevuskava raames, mis koosneb Kreeka jaoks mõeldud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise laiendatud menetlusest — vt ka vastust punktile 4.8.

| 4.57. | Kõik teised kulutused (19 500 miljonit eurot), mida ei saa IACSi abil kontrollida, on suurema riskiga, kuna nende olemasolevad kontrollisüsteemid ei ole nii tõhusad. |
| --- | --- |

4.57.

Kõik teised kulutused (19 500 miljonit eurot), mida ei saa IACSi abil kontrollida, on suurema riskiga, kuna nende olemasolevad kontrollisüsteemid ei ole nii tõhusad.

| 4.57. | Isegi kui muud kulutused kujutavad endast suuremat olemuslikku riski, tuleb märkida, et paljusid neist kavadest hallatakse IACSi eeskirjadele vastavalt. Pealegi rakendatakse selliste kulutuste puhul täiendavat kontrollitasandit, st määrusest (EMÜ) nr 4045/89 tulenevaid järelkontrolle. |
| --- | --- |

4.57.

Isegi kui muud kulutused kujutavad endast suuremat olemuslikku riski, tuleb märkida, et paljusid neist kavadest hallatakse IACSi eeskirjadele vastavalt. Pealegi rakendatakse selliste kulutuste puhul täiendavat kontrollitasandit, st määrusest (EMÜ) nr 4045/89 tulenevaid järelkontrolle.

Maksejärgsed kontrollid

| 4.58. | Võttes arvesse komisjoni järelevalvetegevuse piiratud ulatust (2004. aastal külastati täieliku rakendamise kontrollimiseks vaid kolme liikmesriiki) ja lõpetamata kontrollide nimekirja, ning asjaolu, et puudusi täheldati juba kontrollikoja 2003. aasta aruandes, (40) ei saa kontrollikoda nõustuda komisjoni 2004. aasta tegevusaruande põhiväitega, et “saadud teabe ning igal aastal määruse kohaldamise hindamiseks läbiviidud kohapealsete külastuste põhjal võib järeldada, et määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohased kontrollid annavad piisava kindluse määruse kohaldamisalasse jäävate sektorite kulutuste ühenduse seadusandlusele vastavuse osas”. |
| --- | --- |

4.58.

Võttes arvesse komisjoni järelevalvetegevuse piiratud ulatust (2004. aastal külastati täieliku rakendamise kontrollimiseks vaid kolme liikmesriiki) ja lõpetamata kontrollide nimekirja, ning asjaolu, et puudusi täheldati juba kontrollikoja 2003. aasta aruandes, (40) ei saa kontrollikoda nõustuda komisjoni 2004. aasta tegevusaruande põhiväitega, et “saadud teabe ning igal aastal määruse kohaldamise hindamiseks läbiviidud kohapealsete külastuste põhjal võib järeldada, et määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohased kontrollid annavad piisava kindluse määruse kohaldamisalasse jäävate sektorite kulutuste ühenduse seadusandlusele vastavuse osas”.

| 4.58. | Nagu mainitud punktis 4.10, on komisjon seisukohal, et ta on täitnud kõik oma määruses (EMÜ) nr 4045/89 sätestatud kohustused. Riskianalüüsi ettepanekud, aastaprogrammid, aastaaruanded, vastastikuse abi taotlused ja vastused, ülevaated teistes liikmesriikides asutatud ettevõtetele sooritatud maksetest ja muud teatised/aruanded on kätte saadud ja analüüsitud. Lisaks kontrollikoja mainitud 3 külastusele on 2005. aastal kavas 6 külastust. Peale selle on alates 2001. aastast toimunud korrapärased külastused, mis käsitlevad määruse (EMÜ) nr 4045/89 eriaspekte seoses eksporditoetustega. Kõigile liikmesriikidest laekunud küsimustele ja järelepärimistele on vastatud.
  Arvestades eespool toodud põhjuseid ning järgmist:






  — | maksejärgsed kontrollid on täiendav kontrollitasand lisaks makse-eelsetele kontrollidele (mis annavad enamiku meetmete puhul juba niigi võrdlemisi täieliku kinnituse), |
| --- | --- | --- |

4.58.

Nagu mainitud punktis 4.10, on komisjon seisukohal, et ta on täitnud kõik oma määruses (EMÜ) nr 4045/89 sätestatud kohustused. Riskianalüüsi ettepanekud, aastaprogrammid, aastaaruanded, vastastikuse abi taotlused ja vastused, ülevaated teistes liikmesriikides asutatud ettevõtetele sooritatud maksetest ja muud teatised/aruanded on kätte saadud ja analüüsitud. Lisaks kontrollikoja mainitud 3 külastusele on 2005. aastal kavas 6 külastust. Peale selle on alates 2001. aastast toimunud korrapärased külastused, mis käsitlevad määruse (EMÜ) nr 4045/89 eriaspekte seoses eksporditoetustega. Kõigile liikmesriikidest laekunud küsimustele ja järelepärimistele on vastatud.

Arvestades eespool toodud põhjuseid ning järgmist:

—

maksejärgsed kontrollid on täiendav kontrollitasand lisaks makse-eelsetele kontrollidele (mis annavad enamiku meetmete puhul juba niigi võrdlemisi täieliku kinnituse),

| — | suurem osa maksejärgsete kontrollide nõutavast minimaalsest arvust oli 2004. aasta lõpuks tehtud ning |
| --- | --- |

—

suurem osa maksejärgsete kontrollide nõutavast minimaalsest arvust oli 2004. aasta lõpuks tehtud ning

| — | liikmesriigid on teatanud oma aastaaruannetes avastatud eeskirjade eiramiste arvu, väärtuse ja laadi ning kontrollitud tehingute väärtuse, |
| --- | --- |

—

liikmesriigid on teatanud oma aastaaruannetes avastatud eeskirjade eiramiste arvu, väärtuse ja laadi ning kontrollitud tehingute väärtuse,

on komisjon seisukohal, et määruse (EMÜ) nr 4045/89 kontrollid aitavad kaasa 2004. aasta kulude seaduslikkuse ja korrektsuse üldisele kinnitamisele.

Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine

| 4.59. | Tõendavate asutuste aruanded annavad kindluse väita, et makseasutuste esitatud finantsteave (mis on integreeritud komisjoni raamatupidamisse) on olulises osas täpne. (41) Komisjoni 2004. aasta raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise otsus põhines üldiselt kindlalt tõendavate asutuste tööl raamatupidamiste usaldusväärsuse uurimisel. Selles on õigesti käsitletud raamatupidamise heakskiitmise edasilükkamise otsuseid (vt punktid 4.19–4.21). |
| --- | --- |

4.59.

Tõendavate asutuste aruanded annavad kindluse väita, et makseasutuste esitatud finantsteave (mis on integreeritud komisjoni raamatupidamisse) on olulises osas täpne. (41) Komisjoni 2004. aasta raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise otsus põhines üldiselt kindlalt tõendavate asutuste tööl raamatupidamiste usaldusväärsuse uurimisel. Selles on õigesti käsitletud raamatupidamise heakskiitmise edasilükkamise otsuseid (vt punktid 4.19–4.21).

| 4.60. | Tõendavate asutuste töö aga ei pea andma ega annagi (nagu määruses (EÜ) nr 1663/95 on määratletud) otsest garantiid selle kohta, et taotlejate esitatud ning makseasutuste poolt maksete arvutamisel kasutatav teave on õige ning et maksed on seega seaduslikud ja korrektsed. Kontrollikoda jääb oma seisukoha juurde, et tõendamine (või mis tahes muu osa kontrolliahelast) peaks hõlmama kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse tuvastamist lõplike abisaajate tasandil (42) — praegune korraldus ei veena kontrollikoda piisavalt, sest tõendavad asutused ei kontrolli üldjuhul lõplikke abisaajaid. |
| --- | --- |

4.60.

Tõendavate asutuste töö aga ei pea andma ega annagi (nagu määruses (EÜ) nr 1663/95 on määratletud) otsest garantiid selle kohta, et taotlejate esitatud ning makseasutuste poolt maksete arvutamisel kasutatav teave on õige ning et maksed on seega seaduslikud ja korrektsed. Kontrollikoda jääb oma seisukoha juurde, et tõendamine (või mis tahes muu osa kontrolliahelast) peaks hõlmama kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse tuvastamist lõplike abisaajate tasandil (42) — praegune korraldus ei veena kontrollikoda piisavalt, sest tõendavad asutused ei kontrolli üldjuhul lõplikke abisaajaid.

| 4.60. | Nagu on juba märgitud vastuses kontrollikoja 2003. aasta aruandele, lubavad liikmesriikide makseasutuste süsteem ja akrediteerimine, iga-aastane sertifitseerimismenetlus ja mitmesuguste haldus- ja kontrollisüsteemide, sealhulgas IACSi, kohaldamine suurel määral usaldada deklareeritud kulude üle teostatavat kontrolli.
  Et üldist süsteemi veelgi täiustada, nähakse uues ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitlevas algmääruses ette, et makseasutuste juhid allkirjastaksid edaspidi oma kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kinnitava järeldeklaratsiooni. |
| --- | --- |

4.60.

Nagu on juba märgitud vastuses kontrollikoja 2003. aasta aruandele, lubavad liikmesriikide makseasutuste süsteem ja akrediteerimine, iga-aastane sertifitseerimismenetlus ja mitmesuguste haldus- ja kontrollisüsteemide, sealhulgas IACSi, kohaldamine suurel määral usaldada deklareeritud kulude üle teostatavat kontrolli.

Et üldist süsteemi veelgi täiustada, nähakse uues ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitlevas algmääruses ette, et makseasutuste juhid allkirjastaksid edaspidi oma kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kinnitava järeldeklaratsiooni.

| 4.61. | Komisjoni vastavusotsused, mille alusel komisjon saab kulutusi ühenduse rahastamisest välja arvata, ei olnud pärast 1998. aastat ühelgi aastal lõplikud (vt punkt 4.24). |
| --- | --- |

4.61.

Komisjoni vastavusotsused, mille alusel komisjon saab kulutusi ühenduse rahastamisest välja arvata, ei olnud pärast 1998. aastat ühelgi aastal lõplikud (vt punkt 4.24).

| 4.61. | Nagu on viidatud vastuses punktile 4.24, oli olukord 2005. aasta juunis selline, et 94,3 % 2001. aastal läbiviidud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 1999) ja 78,7 % 2002. aastal läbiviidud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 2000) on kuulutatud lõpetatuks. |
| --- | --- |

4.61.

Nagu on viidatud vastuses punktile 4.24, oli olukord 2005. aasta juunis selline, et 94,3 % 2001. aastal läbiviidud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 1999) ja 78,7 % 2002. aastal läbiviidud audititest (mis võimaldavad finantskorrektsioonide tegemist tagasiulatuvalt aastani 2000) on kuulutatud lõpetatuks.

Põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruanne

| 4.62. | Vaatamata aruande parandamisele annab see siiski vähe teavet ja ebapiisava garantii 2004. aasta kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kuna aruandes ei suudeta näidata, millises ulatuses võivad tulevased finantskorrektsioonid kulutusi mõjutada, ei ole see kontrollikojale kinnituse saamiseks piisav. Aruanne ei anna kindlust, et eeskirjadele mittevastavad maksed nõutakse sisse raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetluse ning liikmesriikides tagasinõudmise menetluse raames. |
| --- | --- |

4.62.

Vaatamata aruande parandamisele annab see siiski vähe teavet ja ebapiisava garantii 2004. aasta kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kuna aruandes ei suudeta näidata, millises ulatuses võivad tulevased finantskorrektsioonid kulutusi mõjutada, ei ole see kontrollikojale kinnituse saamiseks piisav. Aruanne ei anna kindlust, et eeskirjadele mittevastavad maksed nõutakse sisse raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetluse ning liikmesriikides tagasinõudmise menetluse raames.

| 4.62. | Põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruanne ja aastaaruanne põhinevad kindlusel, mis lähtub kehtivatest süsteemidest ja nende toimimisest. Tegevusaruanne selgitab ühise põllumajanduspoliitika ühise juhtimise all tekkinud kulude kogu ahelat. See süsteem annab mõistliku kinnituse, et kogu protsessi lõpuks on võimalikud tõsised puudused avastatud ja liikmesriikide suhtes on kohaldatud asjakohaseid finantskorrektsioone. Kõige selle põhjal saab peadirektor esitada kinnitava avalduse.
  Aastaaruande allkirjastamise ajaks võidakse kõiki ühise juhtimise all tekkinud kulusid endiselt käsitleda raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames ning nende suhtes võidakse kohaldada finantskorrektsioone. See on ELi õigusaktide kohaselt ühise juhtimise süsteemile omane ning seda ei tohiks vaadelda peadirektori aastaaruande esitamist piirava tegurina.
  Kinnitust kindlustavad veelgi makseasutuste aastaaruanded, mis on ette nähtud ühise põllumajanduspoliitika uue finantsmäärusega ja teiste meetmetega, mille kohta komisjon on teinud ettepaneku oma teatises KOM(2005) 252 lõplik, mis käsitleb integreeritud sisemise kontrolliraamistiku tegevuskava. |
| --- | --- |

4.62.

Põllumajanduse peadirektori aasta tegevusaruanne ja aastaaruanne põhinevad kindlusel, mis lähtub kehtivatest süsteemidest ja nende toimimisest. Tegevusaruanne selgitab ühise põllumajanduspoliitika ühise juhtimise all tekkinud kulude kogu ahelat. See süsteem annab mõistliku kinnituse, et kogu protsessi lõpuks on võimalikud tõsised puudused avastatud ja liikmesriikide suhtes on kohaldatud asjakohaseid finantskorrektsioone. Kõige selle põhjal saab peadirektor esitada kinnitava avalduse.

Aastaaruande allkirjastamise ajaks võidakse kõiki ühise juhtimise all tekkinud kulusid endiselt käsitleda raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames ning nende suhtes võidakse kohaldada finantskorrektsioone. See on ELi õigusaktide kohaselt ühise juhtimise süsteemile omane ning seda ei tohiks vaadelda peadirektori aastaaruande esitamist piirava tegurina.

Kinnitust kindlustavad veelgi makseasutuste aastaaruanded, mis on ette nähtud ühise põllumajanduspoliitika uue finantsmäärusega ja teiste meetmetega, mille kohta komisjon on teinud ettepaneku oma teatises KOM(2005) 252 lõplik, mis käsitleb integreeritud sisemise kontrolliraamistiku tegevuskava.

Soovitused

| 4.63. | Komisjon peaks püüdma: |
| --- | --- |

4.63.

Komisjon peaks püüdma:

| 4.63. | |
| --- | --- |

4.63.

| a) | parandada ÜPP kulutuste kontrolle valdkondades, kus esineb endiselt tõsiseid puudusi; |
| --- | --- |

a)

parandada ÜPP kulutuste kontrolle valdkondades, kus esineb endiselt tõsiseid puudusi;

| a) | Komisjon käsitleb jätkuvalt esinevaid puudusi, nagu näiteks IACSi kohaldamine Kreekas. Selles kontekstis tuleb märkida, et 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformid ja Vahemeremaade toodete puhul 2004. aasta reformid, vähendavad üldist riski, kuna need suurendavad IACSiga kaetud kulusid. |
| --- | --- |

a)

Komisjon käsitleb jätkuvalt esinevaid puudusi, nagu näiteks IACSi kohaldamine Kreekas. Selles kontekstis tuleb märkida, et 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformid ja Vahemeremaade toodete puhul 2004. aasta reformid, vähendavad üldist riski, kuna need suurendavad IACSiga kaetud kulusid.

| b) | nagu eelmisel aastal märgitud, parandada kõigi järelevalvesüsteemide tulemustest teavitamise vormi. Eelkõige tuleks maksejärgsed kontrollid muuta kasulikumaks vahendiks ÜPP eeskirju eiravate maksete kindlakstegemisel, tegeledes puudustega liikmesriikidelt nõutava teabe osas, seda eriti teavitades kontrollitud tehingute ja avastatud eeskirjade eiramise juhtumite kohta eelarveridade kaupa (vt punkti 4.10 alapunkt a). Komisjon peaks hindama läbiviidud kontrollide kvaliteeti ja vajadusel kavandama täiendavaid külastusi liikmesriikidesse (vt punkti 4.10 alapunkt b) ning võtma kasutusele sobivaid meetmeid, et tagada kavandatud programmide lõpuleviimine (vt punkti 4.10 alapunkt c); |
| --- | --- |

b)

nagu eelmisel aastal märgitud, parandada kõigi järelevalvesüsteemide tulemustest teavitamise vormi. Eelkõige tuleks maksejärgsed kontrollid muuta kasulikumaks vahendiks ÜPP eeskirju eiravate maksete kindlakstegemisel, tegeledes puudustega liikmesriikidelt nõutava teabe osas, seda eriti teavitades kontrollitud tehingute ja avastatud eeskirjade eiramise juhtumite kohta eelarveridade kaupa (vt punkti 4.10 alapunkt a). Komisjon peaks hindama läbiviidud kontrollide kvaliteeti ja vajadusel kavandama täiendavaid külastusi liikmesriikidesse (vt punkti 4.10 alapunkt b) ning võtma kasutusele sobivaid meetmeid, et tagada kavandatud programmide lõpuleviimine (vt punkti 4.10 alapunkt c);

| b) | Esiteks nõustub komisjon sellega, et määrusest (EMÜ) nr 4045/89 tulenevat aruandlust saaks täiustada, ning esitab ettepaneku komisjoni määruse (EÜ) nr 4/2004 sellekohaseks muutmiseks. Kontrollitud tehingute väärtusest ja avastatud eeskirjade eiramistest teavitamiseks seatakse sisse uued tabelid, mis võimaldavad nende arvu, väärtuse ja laadi selget tuvastamist ja analüüsimist.
  Teiseks hindab komisjon juba korrapäraselt läbiviidavate kontrollide kvaliteeti. Põllumajanduse peadirektoraat korraldas ajavahemikul 2001–2004 27 külastust liikmesriikidesse, mille hulka kuulusid ka määruse (EMÜ) nr 4045/89 eksporditoetusi käsitlevad kontrollid. Komisjon võttis pärast kontrollikoja 2003. aasta aruannet täiendavaid meetmeid programmitöö käigus tehtavate kontrollide järelevalve parandamiseks — üldaspektide asjus korraldati 2004. aastal 3 külastust ja 2005. aastal 6 külastust ning nõuetekohasuse asjus 2005. aastal 10 külastust.
  Lõpuks nähakse (ettepanekus komisjoni määruse (EÜ) nr 4/2004 muutmise kohta) ette uued moodused tegemata tööde tuvastamiseks ja aruandluseks, nii et aruandlusperioodi jooksul lõpule viimata kontrolle saab jätkata järgnevate aruandlusperioodidega seotud aruannetes. Komisjon uurib seoses sellega ka põhjuseid, miks ei suudetud teatavates liikmesriikides kontrolliprogramme õigeaegselt lõpule viia, ning nõuab vajaduse korral liikmesriikidelt selgitusi. |
| --- | --- |

b)

Esiteks nõustub komisjon sellega, et määrusest (EMÜ) nr 4045/89 tulenevat aruandlust saaks täiustada, ning esitab ettepaneku komisjoni määruse (EÜ) nr 4/2004 sellekohaseks muutmiseks. Kontrollitud tehingute väärtusest ja avastatud eeskirjade eiramistest teavitamiseks seatakse sisse uued tabelid, mis võimaldavad nende arvu, väärtuse ja laadi selget tuvastamist ja analüüsimist.

Teiseks hindab komisjon juba korrapäraselt läbiviidavate kontrollide kvaliteeti. Põllumajanduse peadirektoraat korraldas ajavahemikul 2001–2004 27 külastust liikmesriikidesse, mille hulka kuulusid ka määruse (EMÜ) nr 4045/89 eksporditoetusi käsitlevad kontrollid. Komisjon võttis pärast kontrollikoja 2003. aasta aruannet täiendavaid meetmeid programmitöö käigus tehtavate kontrollide järelevalve parandamiseks — üldaspektide asjus korraldati 2004. aastal 3 külastust ja 2005. aastal 6 külastust ning nõuetekohasuse asjus 2005. aastal 10 külastust.

Lõpuks nähakse (ettepanekus komisjoni määruse (EÜ) nr 4/2004 muutmise kohta) ette uued moodused tegemata tööde tuvastamiseks ja aruandluseks, nii et aruandlusperioodi jooksul lõpule viimata kontrolle saab jätkata järgnevate aruandlusperioodidega seotud aruannetes. Komisjon uurib seoses sellega ka põhjuseid, miks ei suudetud teatavates liikmesriikides kontrolliprogramme õigeaegselt lõpule viia, ning nõuab vajaduse korral liikmesriikidelt selgitusi.

| c) | tagada, et kontrolli- ja järelevalvesüsteemid annaksid kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku abisaaja tasandil; |
| --- | --- |

c)

tagada, et kontrolli- ja järelevalvesüsteemid annaksid kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku abisaaja tasandil;

| c) | Komisjon on seisukohal, et olemasolevad juhtimis- ja kontrollisüsteemid õigesti mitmeaastase protsessi konteksti paigutatuna annavadki juba mõistliku kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku abisaaja tasandil. Kogu protsess on jaotatud ühest küljest iga-aastaseks raamatupidamise kontrollimiseks ja heakskiitmiseks ning teisest küljest mitmeaastaseks raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks, mis võimaldab komisjonil ühenduse rahastamisest välja arvata kulud, mis on tekkinud vähem kui 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist tema auditite tulemuste kohta asjaomasele liikmesriigile.
  Sellel taustal ei saa ainuüksi komisjoni teenistuste auditeerimistööst saada mõistlikku kinnitust ühise juhtimise all igal aastal sooritatud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, vaid see tuleb tuletada eeldusest, et liikmesriigid täidavad oma juhtimis- ja kontrollikohustusi. Kui komisjoni auditite käigus avastatakse edasisi puudusi, määratakse kindlaks nõuetele mittevastavate kulutuste risk ja kohaldatakse vastavaid finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on seisukohal, et olemasolevad juhtimis- ja kontrollisüsteemid õigesti mitmeaastase protsessi konteksti paigutatuna annavadki juba mõistliku kinnituse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta lõpliku abisaaja tasandil. Kogu protsess on jaotatud ühest küljest iga-aastaseks raamatupidamise kontrollimiseks ja heakskiitmiseks ning teisest küljest mitmeaastaseks raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks, mis võimaldab komisjonil ühenduse rahastamisest välja arvata kulud, mis on tekkinud vähem kui 24 kuud enne komisjoni kirjalikku teatist tema auditite tulemuste kohta asjaomasele liikmesriigile.

Sellel taustal ei saa ainuüksi komisjoni teenistuste auditeerimistööst saada mõistlikku kinnitust ühise juhtimise all igal aastal sooritatud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, vaid see tuleb tuletada eeldusest, et liikmesriigid täidavad oma juhtimis- ja kontrollikohustusi. Kui komisjoni auditite käigus avastatakse edasisi puudusi, määratakse kindlaks nõuetele mittevastavate kulutuste risk ja kohaldatakse vastavaid finantskorrektsioone.

| d) | anda kaalutletud hinnang eeskirjade eiramise juhtumite arvukusele ja tagada, et nendega seotud raha nõutaks erinevate menetluste käigus tagasi; |
| --- | --- |

d)

anda kaalutletud hinnang eeskirjade eiramise juhtumite arvukusele ja tagada, et nendega seotud raha nõutaks erinevate menetluste käigus tagasi;

| d) | Mis puudutab nõutud hinnangut eeskirjade eiramiste hulga kohta, siis leiab komisjon, et antud aasta kõik finantskorrektsioonid koos lõplikele abisaajatele siseriiklikul tasandil kohaldatud sanktsioonidega annavad väärtusliku ülevaate ebakorrektsete maksete üldisest tasemest.
  Eeskirjade eiramiste tagajärjel kadumaläinud summade sissenõudmine kuulub liikmesriikide kohustuste hulka. Komisjon kontrollib siseriiklikke sissenõudemenetlusi määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 8 alusel. |
| --- | --- |

d)

Mis puudutab nõutud hinnangut eeskirjade eiramiste hulga kohta, siis leiab komisjon, et antud aasta kõik finantskorrektsioonid koos lõplikele abisaajatele siseriiklikul tasandil kohaldatud sanktsioonidega annavad väärtusliku ülevaate ebakorrektsete maksete üldisest tasemest.

Eeskirjade eiramiste tagajärjel kadumaläinud summade sissenõudmine kuulub liikmesriikide kohustuste hulka. Komisjon kontrollib siseriiklikke sissenõudemenetlusi määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 8 alusel.

| e) | eristada peadirektori kinnitavas avalduses kulutusi, mida on kontrollitud (ja vajadusel korrigeeritud) ja mille kohta peadirektor võib anda piisava kinnituse (või seda mitte anda), ning kulutusi, mida tuleb veel kinnitada (ja võib-olla korrigeerida); |
| --- | --- |

e)

eristada peadirektori kinnitavas avalduses kulutusi, mida on kontrollitud (ja vajadusel korrigeeritud) ja mille kohta peadirektor võib anda piisava kinnituse (või seda mitte anda), ning kulutusi, mida tuleb veel kinnitada (ja võib-olla korrigeerida);

| e) | Komisjon leiab, et iga-aastases tegevusaruandes ei ole sobiv eristada, nagu kontrollikoda ette paneb, juba kontrollitud kulusid ja edaspidi kontrollitavaid kulusid. Arvestades nõuetekohasuse kontrollimise protsessi mitmeaastast olemust oleks selline eristus suuresti meelevaldne; samuti piiraks see liikmesriikide kaitseõigust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses. |
| --- | --- |

e)

Komisjon leiab, et iga-aastases tegevusaruandes ei ole sobiv eristada, nagu kontrollikoda ette paneb, juba kontrollitud kulusid ja edaspidi kontrollitavaid kulusid. Arvestades nõuetekohasuse kontrollimise protsessi mitmeaastast olemust oleks selline eristus suuresti meelevaldne; samuti piiraks see liikmesriikide kaitseõigust raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses.

| f) | uurida põhjuseid, miks IACSi pindalakontrollide puhul näitavad juhuslikult valitud alade kontrollid suuremat veamäära kui riskianalüüsi alusel valitud kontrollid. Komisjon peaks analüüsima ka 2004. aastal riskianalüüsis tehtud muudatuste mõjusid. |
| --- | --- |

f)

uurida põhjuseid, miks IACSi pindalakontrollide puhul näitavad juhuslikult valitud alade kontrollid suuremat veamäära kui riskianalüüsi alusel valitud kontrollid. Komisjon peaks analüüsima ka 2004. aastal riskianalüüsis tehtud muudatuste mõjusid.

| f) | 1. jaanuarist 2004 jõustunud õigusaktide muudatused parandavad olukorda ja komisjon jätkab kõnealust auditeerimist tavalises korras.
  Kontrollikoja kirjeldatud mõju piirdub mõne liikmesriigiga ja kohati esineb see kaugseirekontrollide juhuslikuks liigitamise tõttu. Lisaks sellele on riskipõhise valiku tulemused paremad kui juhusliku valiku tulemused, kui need on väljendatud eeskirju eiravate põllumajandustootjate hulgana.
  Samas tuleb märkida, et tänu eeskirjade eiramise taseme langemisele ja tõhusatele 100 % halduskontrollidele on juhuslike ja riskipõhiste kohapealsete kontrollidega saavutatud tulemuste erinevus eeldatavasti marginaalne. |
| --- | --- |

f)

1. jaanuarist 2004 jõustunud õigusaktide muudatused parandavad olukorda ja komisjon jätkab kõnealust auditeerimist tavalises korras.

Kontrollikoja kirjeldatud mõju piirdub mõne liikmesriigiga ja kohati esineb see kaugseirekontrollide juhuslikuks liigitamise tõttu. Lisaks sellele on riskipõhise valiku tulemused paremad kui juhusliku valiku tulemused, kui need on väljendatud eeskirju eiravate põllumajandustootjate hulgana.

Samas tuleb märkida, et tänu eeskirjade eiramise taseme langemisele ja tõhusatele 100 % halduskontrollidele on juhuslike ja riskipõhiste kohapealsete kontrollidega saavutatud tulemuste erinevus eeldatavasti marginaalne.

UUED LIIKMESRIIGID: ÜLEMINEK

EAGGF makseasutuste akrediteerimine uutes liikmesriikides

| 4.64. | Liituvatelt riikidelt nõuti EAGGF makseasutuste loomist ja akrediteerimist 2004. aasta 1. maiks. |
| --- | --- |

4.64.

Liituvatelt riikidelt nõuti EAGGF makseasutuste loomist ja akrediteerimist 2004. aasta 1. maiks.

| 4.65. | Uued liikmesriigid pidid määrama makseasutuse akrediteerimise eest vastutava pädeva asutuse. Akrediteerimist teostav asutus peab koostama aruande halduse ja raamatupidamise tingimuste kohta, sealhulgas nende kohta, mis on vastu võetud ühenduse huvide kaitseks seoses sooritatud ettemaksetega, saadud tagatistega, sekkumisvaruga ja sissenõutavate summadega. Selle aruande põhjal otsustab liikmesriigi pädev asutus, kas anda ajutine või lõplik akrediteering. |
| --- | --- |

4.65.

Uued liikmesriigid pidid määrama makseasutuse akrediteerimise eest vastutava pädeva asutuse. Akrediteerimist teostav asutus peab koostama aruande halduse ja raamatupidamise tingimuste kohta, sealhulgas nende kohta, mis on vastu võetud ühenduse huvide kaitseks seoses sooritatud ettemaksetega, saadud tagatistega, sekkumisvaruga ja sissenõutavate summadega. Selle aruande põhjal otsustab liikmesriigi pädev asutus, kas anda ajutine või lõplik akrediteering.

| 4.66. | 11st makseasutusest seitse on saanud akrediteeringu, (43) kuid kahele neist on akrediteering antud piiratud ajaks (44) ning neljal on ajutine staatus. |
| --- | --- |

4.66.

11st makseasutusest seitse on saanud akrediteeringu, (43) kuid kahele neist on akrediteering antud piiratud ajaks (44) ning neljal on ajutine staatus.

| 4.67. | Komisjon ei ole kontrollinud, kas need makseasutused vastavad akrediteerimiskriteeriumitele. 2004. aasta kulutused olid ebaolulised (19,5 miljonit eurot), kuid 2005. EAGGF-aastal küsitakse fondist tõenäoliselt olulisi summasid. Seetõttu on tähtis, et komisjon viiks oma töö võimalikult kiiresti lõpule. |
| --- | --- |

4.67.

Komisjon ei ole kontrollinud, kas need makseasutused vastavad akrediteerimiskriteeriumitele. 2004. aasta kulutused olid ebaolulised (19,5 miljonit eurot), kuid 2005. EAGGF-aastal küsitakse fondist tõenäoliselt olulisi summasid. Seetõttu on tähtis, et komisjon viiks oma töö võimalikult kiiresti lõpule.

| 4.67. | Komisjoni 2005. aasta auditeerimistöö programm hõlmab kõiki uusi liikmesriike ning 2005. aasta juunist novembrini viiakse läbi külastused neisse kõigisse. Niisiis on kõik uued makseasutused 2005. finantsaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse alguseks auditeeritud.
  2003. aastast saadik on komisjon omistanud ülimat tähtsust vajalike struktuuride arendamisele ning on tegutsenud väga aktiivselt selles valdkonnas kõigis uutes liikmesriikides (sel ajal kandidaatriigid). Seoses sellega viidi läbi külastusi ja loodi infovoog kirjalike teatiste kaudu. Peeti kohtumisi komisjoni talituste ning iga uue liikmesriigi vahel. Kindlaks määrati avastatud probleemide leevendamiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

4.67.

Komisjoni 2005. aasta auditeerimistöö programm hõlmab kõiki uusi liikmesriike ning 2005. aasta juunist novembrini viiakse läbi külastused neisse kõigisse. Niisiis on kõik uued makseasutused 2005. finantsaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse alguseks auditeeritud.

2003. aastast saadik on komisjon omistanud ülimat tähtsust vajalike struktuuride arendamisele ning on tegutsenud väga aktiivselt selles valdkonnas kõigis uutes liikmesriikides (sel ajal kandidaatriigid). Seoses sellega viidi läbi külastusi ja loodi infovoog kirjalike teatiste kaudu. Peeti kohtumisi komisjoni talituste ning iga uue liikmesriigi vahel. Kindlaks määrati avastatud probleemide leevendamiseks vajalikud meetmed.

| 4.68. | Nagu
  tabelist 4.8
  nähtub, näitavad akrediteerimisaruanded, et viis makseasutust on saavutanud rahuldava nõuetelevastavuse taseme. Kahel on olulisi puudusi kahes valdkonnas ning neli on nõrgad vähemalt neljas valdkonnas. |
| --- | --- |

4.68.

Nagu
  tabelist 4.8
  nähtub, näitavad akrediteerimisaruanded, et viis makseasutust on saavutanud rahuldava nõuetelevastavuse taseme. Kahel on olulisi puudusi kahes valdkonnas ning neli on nõrgad vähemalt neljas valdkonnas.

Tabel 4.8 — Uute liikmesriikide makseasutuste akrediteerimisaruannetes nimetatud puuduste ülevaade (45)

| Liikmesriik | EAGGF kulutused 2004. a
  (miljonit eurot) | Makseasutus | Kirjalikud menetlused | Ülesannete lahusus | Maksekontrollid -ja menetlused | Raamatupida-mismenetlused (46) | Arvuti-turve | Sisekontroll | Delegeeritud asutused (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Küpros | — | Cyprus Agricultural Payments Organization (CAPO) | × | × | × | × | × | × | × |
| Tšehhi vabariik | 4,70 | SAIF (SZIF) State Agriculture Intervention Fund | Olulisi probleeme ei ole |
| Eesti | 0,50 | ARIB (PRIA) Agricultural Register and Information Board | × | | × | | | | |
| Ungari | 0,50 | ARDA (MVH) Agricultural and Rural Development Agency | × | | × | × | × | | × |
| Läti | 0,50 | RSS (LAD) Rural Support Service | × | × | × | × | | | |
| Leedu | 0,50 | NPA (NMA) National Paying Agency | Olulisi probleeme ei ole |
| Poola | 10,80 | ARMA (ARiMR) Agency for Restructuring and Modernization of Agric. | × | × | | | × | × | × |
| Poola | — | AMA (ARR) Agricultural Market Agency | Olulisi probleeme ei ole |
| Malta | — | “Paying Agency” Dept. within MRAE | | | | | × | | × |
| Slovakkia | 1,40 | APA (PPA) Agricultural Paying Agency | Olulisi probleeme ei ole |
| Sloveenia | 0,10 | AAMRD Agency for Agricultural Markets and Rural Development | Olulisi probleeme ei ole |
| Allikas: Pädevate asutuste poolt kontrollikojale saadetud akrediteerimisaruanded. |

Liikmesriik

EAGGF kulutused 2004. a

(miljonit eurot)

Makseasutus

Kirjalikud menetlused

Ülesannete lahusus

Maksekontrollid -ja menetlused

Raamatupida-mismenetlused (46)

Arvuti-turve

Sisekontroll

Delegeeritud asutused (47)

Küpros

—

Cyprus Agricultural Payments Organization (CAPO)

×

×

×

×

×

×

×

Tšehhi vabariik

4,70

SAIF (SZIF) State Agriculture Intervention Fund

Olulisi probleeme ei ole

Eesti

0,50

ARIB (PRIA) Agricultural Register and Information Board

×

×

Ungari

0,50

ARDA (MVH) Agricultural and Rural Development Agency

×

×

×

×

×

Läti

0,50

RSS (LAD) Rural Support Service

×

×

×

×

Leedu

0,50

NPA (NMA) National Paying Agency

Olulisi probleeme ei ole

Poola

10,80

ARMA (ARiMR) Agency for Restructuring and Modernization of Agric.

×

×

×

×

×

Poola

—

AMA (ARR) Agricultural Market Agency

Olulisi probleeme ei ole

Malta

—

“Paying Agency” Dept. within MRAE

×

×

Slovakkia

1,40

APA (PPA) Agricultural Paying Agency

Olulisi probleeme ei ole

Sloveenia

0,10

AAMRD Agency for Agricultural Markets and Rural Development

Olulisi probleeme ei ole

Allikas: Pädevate asutuste poolt kontrollikojale saadetud akrediteerimisaruanded.

SAPARD — rahuldav järelevalve, kuid mõned puudused taotluste hindamises

| 4.69. | Põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi (Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development — SAPARD) (48) eesmärk on aidata kümnel Kesk- ja Ida-Euroopa abisaajariigil (49) toime tulla põllumajandussektorite ja maapiirkondade strukturaalse kohandamise probleemidega ning aidata kaasa ühise põllumajanduspoliitika ja sellega seotud poliitikavaldkondade rakendamisele (vt peatükk 8). |
| --- | --- |

4.69.

Põllumajanduse ja maaelu arendamise liitumiseelse programmi (Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development — SAPARD) (48) eesmärk on aidata kümnel Kesk- ja Ida-Euroopa abisaajariigil (49) toime tulla põllumajandussektorite ja maapiirkondade strukturaalse kohandamise probleemidega ning aidata kaasa ühise põllumajanduspoliitika ja sellega seotud poliitikavaldkondade rakendamisele (vt peatükk 8).

| 4.70. | 2004. aasta 1. mail ELiga liitunud riikide lepinguperiood lõppes 2004. Jätkuvalt tehakse aga väljamakseid eelmistel aastatel sõlmitud lepingute alusel. Samas vaadati viimase lepinguperioodi (50) jooksul lühikese ajaga läbi suur hulk taotlusi, mis oli võimalik kuna esimestel aastatel jõudsid rakendamiseni vaid mõned taotlused. (51) Seetõttu kätkevad taotluste hindamise kvaliteet ja asjaomased maksetaotlused endas suuremat riski. |
| --- | --- |

4.70.

2004. aasta 1. mail ELiga liitunud riikide lepinguperiood lõppes 2004. Jätkuvalt tehakse aga väljamakseid eelmistel aastatel sõlmitud lepingute alusel. Samas vaadati viimase lepinguperioodi (50) jooksul lühikese ajaga läbi suur hulk taotlusi, mis oli võimalik kuna esimestel aastatel jõudsid rakendamiseni vaid mõned taotlused. (51) Seetõttu kätkevad taotluste hindamise kvaliteet ja asjaomased maksetaotlused endas suuremat riski.

| 4.70. | Üleminekuperioodi ajal (SAPARDilt ühinemisjärgsele programmile) juhtis komisjon uute liikmesriikide tähelepanu sellele, kui tähtis on hoida SAPARD programmi juhtimiseks palgal piisavat hulka kvalifitseeritud töötajaid. Komisjon on võimalikust riskist teadlik ning võtab seda oma auditites arvesse, kuid ei ole senini leidnud mingeid tõendeid kujuneva finantsriski kohta. |
| --- | --- |

4.70.

Üleminekuperioodi ajal (SAPARDilt ühinemisjärgsele programmile) juhtis komisjon uute liikmesriikide tähelepanu sellele, kui tähtis on hoida SAPARD programmi juhtimiseks palgal piisavat hulka kvalifitseeritud töötajaid. Komisjon on võimalikust riskist teadlik ning võtab seda oma auditites arvesse, kuid ei ole senini leidnud mingeid tõendeid kujuneva finantsriski kohta.

| 4.71. | Igalt SAPARDi riigilt nõutakse, et nad esitaksid komisjonile igal aastal tõendava asutuse tõendi raamatupidamise kohta ning auditi aruande, mis on komisjoni iga-aastase raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetluse aluseks. 2004. aasta 28. septembril kiitis komisjon heaks seitsme riigi 2003. aasta SAPARDi raamatupidamisarvestused (Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Sloveenia ja Slovakkia), kuid lükkas Poola, Bulgaaria ja Rumeenia suhtes otsuste vastuvõtmise edasi. Komisjoni otsuse kontrollikojapoolne läbivaatus ei anna alust olulisteks järeldusteks. |
| --- | --- |

4.71.

Igalt SAPARDi riigilt nõutakse, et nad esitaksid komisjonile igal aastal tõendava asutuse tõendi raamatupidamise kohta ning auditi aruande, mis on komisjoni iga-aastase raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetluse aluseks. 2004. aasta 28. septembril kiitis komisjon heaks seitsme riigi 2003. aasta SAPARDi raamatupidamisarvestused (Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Sloveenia ja Slovakkia), kuid lükkas Poola, Bulgaaria ja Rumeenia suhtes otsuste vastuvõtmise edasi. Komisjoni otsuse kontrollikojapoolne läbivaatus ei anna alust olulisteks järeldusteks.

| 4.71. | Komisjon on taotlenud asjaomaste riikide sertifitseerimisasutustelt täiendavat auditeerimistööd. Kui käesolev hindamine on lõpule viidud ja rahuldavaks tunnistatud, jätkab komisjon SAPARDi kõnealuse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust. |
| --- | --- |

4.71.

Komisjon on taotlenud asjaomaste riikide sertifitseerimisasutustelt täiendavat auditeerimistööd. Kui käesolev hindamine on lõpule viidud ja rahuldavaks tunnistatud, jätkab komisjon SAPARDi kõnealuse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust.

| 4.72. | Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni iga-aastaste toetuse rakendamise aruannete, mida SAPARDi riigid on kohustatud esitama, analüüsi. See läbivaatus näitas, et analüüside õiguslikult siduvatest tähtaegadest ei oldud alati kinni peetud. |
| --- | --- |

4.72.

Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni iga-aastaste toetuse rakendamise aruannete, mida SAPARDi riigid on kohustatud esitama, analüüsi. See läbivaatus näitas, et analüüside õiguslikult siduvatest tähtaegadest ei oldud alati kinni peetud.

| 4.72. | Komisjon pöörab senisest suuremat tähelepanu tähtaegadest kinnipidamisele. |
| --- | --- |

4.72.

Komisjon pöörab senisest suuremat tähelepanu tähtaegadest kinnipidamisele.

| 4.73. | Kontrollikoda külastas kahte SAPARDi riiki, Ungarit ja Sloveeniat, et kontrollida 20 projekti väljamaksete valimit ja tutvuda SAPARDi makseasutustes kasutatavate menetluste, kirjelduste ja kontrollküsimustikega. Vaatamata kontrollikoja avastatud eksimustele (vt järgmist punkti) arvestati SAPARDI süsteemis peamisi põhimõtteid (ülesannete lahusus, siseaudit jne); menetlused olid hästi dokumenteeritud ning kirjeldatud ja akrediteeritud süsteemid praktikas üldjoontes toimisid. |
| --- | --- |

4.73.

Kontrollikoda külastas kahte SAPARDi riiki, Ungarit ja Sloveeniat, et kontrollida 20 projekti väljamaksete valimit ja tutvuda SAPARDi makseasutustes kasutatavate menetluste, kirjelduste ja kontrollküsimustikega. Vaatamata kontrollikoja avastatud eksimustele (vt järgmist punkti) arvestati SAPARDI süsteemis peamisi põhimõtteid (ülesannete lahusus, siseaudit jne); menetlused olid hästi dokumenteeritud ning kirjeldatud ja akrediteeritud süsteemid praktikas üldjoontes toimisid.

| 4.74. | Väljamaksete revideerimisel, mis hõlmas peamiseid auditi ajal rakendatavaid meetmeid, tulid välja järgmised puudused ja eksimused, kuigi vähese finantsmõjuga, millest mõned on sarnased teistes SAPARDi riikides täheldatutega: (52)







  a) | osasid äriplaanide olulisi näitajaid ei olnud dokumentaalselt tõendatud; |
| --- | --- | --- |

4.74.

Väljamaksete revideerimisel, mis hõlmas peamiseid auditi ajal rakendatavaid meetmeid, tulid välja järgmised puudused ja eksimused, kuigi vähese finantsmõjuga, millest mõned on sarnased teistes SAPARDi riikides täheldatutega: (52)

a)

osasid äriplaanide olulisi näitajaid ei olnud dokumentaalselt tõendatud;

| b) | projektitoimikus olid abikõlblike kulude kogusumma kontrollimise tõendid ebapiisavad; |
| --- | --- |

b)

projektitoimikus olid abikõlblike kulude kogusumma kontrollimise tõendid ebapiisavad;

| c) | ametiasutuste poolt kohapealsete külastuste käigus tegelikult tehtud töö ei olnud üheselt tõendatud või ei olnud see korrakohane, põhjustades ühel juhul makse investeeringu jaoks, mis oli ainult osaliselt teostatud; |
| --- | --- |

c)

ametiasutuste poolt kohapealsete külastuste käigus tegelikult tehtud töö ei olnud üheselt tõendatud või ei olnud see korrakohane, põhjustades ühel juhul makse investeeringu jaoks, mis oli ainult osaliselt teostatud;

| d) | eksimused seoses kolme hinnapakkumise menetlusele mittevastavusega. (53)
   (54) |
| --- | --- |

d)

eksimused seoses kolme hinnapakkumise menetlusele mittevastavusega. (53)
   (54)

| 4.75. | Mõned suured arved, mille SAPARDi asutus hiljem hüvitas, maksti abisaaja poolt sularahas. Ei olnud võimalik kindlaks teha, kas abisaaja neid makseid tegelikult tegi. Sularahamakseid on keerulisem tõendada kui teisi makseviise ning seetõttu kaasneb nendega suurem risk. |
| --- | --- |

4.75.

Mõned suured arved, mille SAPARDi asutus hiljem hüvitas, maksti abisaaja poolt sularahas. Ei olnud võimalik kindlaks teha, kas abisaaja neid makseid tegelikult tegi. Sularahamakseid on keerulisem tõendada kui teisi makseviise ning seetõttu kaasneb nendega suurem risk.

| 4.75. | Asjaomane liikmesriik leiab, et talle on laekunud piisavad tõendid, mis tõendavad tarnijale tehtud makse tegelikku sooritamist. Komisjon on sellega aga nõus, et sularahamaksed kujutavad endast suuremat võimalikku riski. |
| --- | --- |

4.75.

Asjaomane liikmesriik leiab, et talle on laekunud piisavad tõendid, mis tõendavad tarnijale tehtud makse tegelikku sooritamist. Komisjon on sellega aga nõus, et sularahamaksed kujutavad endast suuremat võimalikku riski.

| 4.76. | Läbiviidud auditite alusel (v.a järeldused punktides 4.73–4.75) kordab kontrollikoda hinnangut, (55) et SAPARDi järelevalve- ja kontrollisüsteemid praktikas üldjoontes toimisid. |
| --- | --- |

4.76.

Läbiviidud auditite alusel (v.a järeldused punktides 4.73–4.75) kordab kontrollikoda hinnangut, (55) et SAPARDi järelevalve- ja kontrollisüsteemid praktikas üldjoontes toimisid.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

Banaanituru ühine korraldus

| 4.77. | 2002. aasta novembris andis kontrollikoda välja eriaruande (56) banaanituru ühise korralduse kohta. Kontrollikoda täheldas, et ühise turukorralduse eesmärkide määratlus ja oodatava mõju kirjeldus ei olnud piisavalt selged, mis tegi selle mõju ja tõhususe mõõtmise keerukaks, ning et oli võimatu anda hinnangut tasandustoetuse süsteemi kuluefektiivsuse kohta. Puudusi leiti ka toetuse maksete dokumenteerimisel ja impordikontrollis. |
| --- | --- |

4.77.

2002. aasta novembris andis kontrollikoda välja eriaruande (56) banaanituru ühise korralduse kohta. Kontrollikoda täheldas, et ühise turukorralduse eesmärkide määratlus ja oodatava mõju kirjeldus ei olnud piisavalt selged, mis tegi selle mõju ja tõhususe mõõtmise keerukaks, ning et oli võimatu anda hinnangut tasandustoetuse süsteemi kuluefektiivsuse kohta. Puudusi leiti ka toetuse maksete dokumenteerimisel ja impordikontrollis.

| 4.77. | Nagu on välja toodud juba vastuses kontrollikoja 2002. aasta eriaruandele, leiab komisjon, et banaanituru ühise korralduse eesmärgid kajastavad neid, mis on kehtestatud asutamislepingu artiklis 33 ühise põllumajanduspoliitika suhtes, ning et banaanituru ühise korralduse määratlemise ja eesmärkide püstitamise üksikasjalikkus on seega võrreldav teiste ühiste turukorralduste omaga.
  Ühise turukorralduse hindamise eeskirjade väljatöötamisel tegeles ettevalmistuskomitee eesmärkide süstematiseerimise ja kindlaksmääramisega.
  Põhjalikum analüüs ja vajadusel ühise turukorralduse eesmärkide läbivaatamine toimub hindamise tulemuste alusel mõjuanalüüsi raames, mida komisjon peaks alustama 2005. aasta teisel poolel. |
| --- | --- |

4.77.

Nagu on välja toodud juba vastuses kontrollikoja 2002. aasta eriaruandele, leiab komisjon, et banaanituru ühise korralduse eesmärgid kajastavad neid, mis on kehtestatud asutamislepingu artiklis 33 ühise põllumajanduspoliitika suhtes, ning et banaanituru ühise korralduse määratlemise ja eesmärkide püstitamise üksikasjalikkus on seega võrreldav teiste ühiste turukorralduste omaga.

Ühise turukorralduse hindamise eeskirjade väljatöötamisel tegeles ettevalmistuskomitee eesmärkide süstematiseerimise ja kindlaksmääramisega.

Põhjalikum analüüs ja vajadusel ühise turukorralduse eesmärkide läbivaatamine toimub hindamise tulemuste alusel mõjuanalüüsi raames, mida komisjon peaks alustama 2005. aasta teisel poolel.

| 4.78. | Kontrollikoda soovitas, et komisjon viiks läbi turu ühise korralduse põhjaliku hindamise ja erinevate võimalike variantidega seotud riskide, kulude ja kasulikkuse täieliku analüüsi, pidades silmas 2006. aasta 1. jaanuariks ettenähtud üleminekut vaid tariife kasutavale süsteemile. Nõukogu toetas (57) kontrollikoja soovitusi, oodates kogu hindamise lõpuleviimist 2004. aastaks, ning komisjon võttis endale selle ülesande oma 2001. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tegevuskavas. (58) |
| --- | --- |

4.78.

Kontrollikoda soovitas, et komisjon viiks läbi turu ühise korralduse põhjaliku hindamise ja erinevate võimalike variantidega seotud riskide, kulude ja kasulikkuse täieliku analüüsi, pidades silmas 2006. aasta 1. jaanuariks ettenähtud üleminekut vaid tariife kasutavale süsteemile. Nõukogu toetas (57) kontrollikoja soovitusi, oodates kogu hindamise lõpuleviimist 2004. aastaks, ning komisjon võttis endale selle ülesande oma 2001. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tegevuskavas. (58)

| 4.79. | Komisjon ei olnud veel kogu hindamist kontrollikoja järelauditi ajaks 2005. aasta aprillis lõpule viinud. Seega ei ole kavandatud põhjalikku ühise turukorralduse eesmärkide ja sihtide läbivaatamist pärast kontrollikoja 2002. aastal välja antud eriaruannet toimunud. Hindamise viibimine on jätnud komisjoni ilma olulisest juhtimisteabest, mis võimaldaks tal tasandustoetuse kuluefektiivsust hinnata, teinud võimatuks hinnata struktuurifondide meetmete panuse suurust ühisesse turukorraldusse ning takistanud abimeetmete mõju analüüsi AKV tootjatele. |
| --- | --- |

4.79.

Komisjon ei olnud veel kogu hindamist kontrollikoja järelauditi ajaks 2005. aasta aprillis lõpule viinud. Seega ei ole kavandatud põhjalikku ühise turukorralduse eesmärkide ja sihtide läbivaatamist pärast kontrollikoja 2002. aastal välja antud eriaruannet toimunud. Hindamise viibimine on jätnud komisjoni ilma olulisest juhtimisteabest, mis võimaldaks tal tasandustoetuse kuluefektiivsust hinnata, teinud võimatuks hinnata struktuurifondide meetmete panuse suurust ühisesse turukorraldusse ning takistanud abimeetmete mõju analüüsi AKV tootjatele.

| 4.78–4.79. | Hindamist alustati 2003. aastal ja leping allkirjastati 2004. aasta augusti lõpus. Hindamisaruanne, mis on praegu lõpetamisel, käsitleb ühise turukorralduse toimimist ja selle mõju, kaasa arvatud hinnang tõhususele ja ühenduse tootmisele antud abi tulemuslikkus. Nimetatud hindamisaruanne ja kontrollikoja aruanne on aluseks kavandatud mõjuuuringule. Nende elementide põhjal ja võttes arvesse avalikku arutelu, mis on kavas algatada, plaanib komisjon esitada ettepanekud reformi kohta parlamendile ja nõukogule 2006. aasta jooksul. |
| --- | --- |

4.78–4.79.

Hindamist alustati 2003. aastal ja leping allkirjastati 2004. aasta augusti lõpus. Hindamisaruanne, mis on praegu lõpetamisel, käsitleb ühise turukorralduse toimimist ja selle mõju, kaasa arvatud hinnang tõhususele ja ühenduse tootmisele antud abi tulemuslikkus. Nimetatud hindamisaruanne ja kontrollikoja aruanne on aluseks kavandatud mõjuuuringule. Nende elementide põhjal ja võttes arvesse avalikku arutelu, mis on kavas algatada, plaanib komisjon esitada ettepanekud reformi kohta parlamendile ja nõukogule 2006. aasta jooksul.

| 4.80. | Komisjon esitas 2005. aasta veebruaris (59) eelarvepädevatele asutustele raammääruse (EMÜ) nr 404/93 artiklis 32 (60) nõutud aruande. Selle aruande sisu ja analüüs oli aga hindamistulemuste puudumise tõttu piiratud ning see ei pakkunud määruse toimimise kohta ettepanekuid ega alternatiive. |
| --- | --- |

4.80.

Komisjon esitas 2005. aasta veebruaris (59) eelarvepädevatele asutustele raammääruse (EMÜ) nr 404/93 artiklis 32 (60) nõutud aruande. Selle aruande sisu ja analüüs oli aga hindamistulemuste puudumise tõttu piiratud ning see ei pakkunud määruse toimimise kohta ettepanekuid ega alternatiive.

| 4.80. | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 404/93 artiklile 32 oli komisjonil seaduslik kohustus esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne banaanituru ühise korralduse toimimise kohta hiljemalt 2004. aasta 31. detsembriks. Oodates lõplikke hindamistulemusi ja rahvusvaheliste läbirääkimiste lõpetamist alates 1. jaanuarist 2006 impordile kohaldatavate tariifide üle, pidas komisjon sobivaks esitada ainult faktiline aruanne. |
| --- | --- |

4.80.

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 404/93 artiklile 32 oli komisjonil seaduslik kohustus esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne banaanituru ühise korralduse toimimise kohta hiljemalt 2004. aasta 31. detsembriks. Oodates lõplikke hindamistulemusi ja rahvusvaheliste läbirääkimiste lõpetamist alates 1. jaanuarist 2006 impordile kohaldatavate tariifide üle, pidas komisjon sobivaks esitada ainult faktiline aruanne.

| 4.81. | Pidades silmas ELi banaaniimpordi üleminekut ainult tariife kasutavale süsteemile, mida nähakse ette hiljemalt 1. jaanuaril 2006, (61) nõustus komisjon kontrollikoja soovitusega, et ülalmainitud läbivaatuse ajal viiakse läbi ülemineku mõjude põhjalik analüüs kõigi asjaomaste osapoolte seas. 2005. aasta jaanuaris teavitas komisjon Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) oma kavast kehtestada uus ühtne tollitariif 230 eurot/tonn (asendades sellega rakendatava määra 75 eurot/tonn praegu kehtivatest kvootidest A ja B väiksemate koguste suhtes kuni 2 653 000 tonni muudele riikidele välja arvatud AKV riigid). 2005. aastal taotlesid neli ELi suurt kaubanduspartnerit WTO vahekohtumenetlust pakutud uue tariifi kohta. Praegu see menetlus kestab. |
| --- | --- |

4.81.

Pidades silmas ELi banaaniimpordi üleminekut ainult tariife kasutavale süsteemile, mida nähakse ette hiljemalt 1. jaanuaril 2006, (61) nõustus komisjon kontrollikoja soovitusega, et ülalmainitud läbivaatuse ajal viiakse läbi ülemineku mõjude põhjalik analüüs kõigi asjaomaste osapoolte seas. 2005. aasta jaanuaris teavitas komisjon Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) oma kavast kehtestada uus ühtne tollitariif 230 eurot/tonn (asendades sellega rakendatava määra 75 eurot/tonn praegu kehtivatest kvootidest A ja B väiksemate koguste suhtes kuni 2 653 000 tonni muudele riikidele välja arvatud AKV riigid). 2005. aastal taotlesid neli ELi suurt kaubanduspartnerit WTO vahekohtumenetlust pakutud uue tariifi kohta. Praegu see menetlus kestab.

| 4.82. | Banaanitootmise toetuskava ühenduse tootjatele näeb ette ühe kõige kõrgematest toetustest hektari kohta (keskmiselt üle 8 800 euro/ha (62)). Kontrollikoda nentis aruandes, et tariifikvootide süsteemi maksumus on olnud tarbijate jaoks kaks kuni kolm korda kallim kui kogu ELi tootjatele makstavad toetussummad. Analüüsi viibimine on aga mõjutanud komisjoni tegevust peaaegu kõigile kontrollikoja tähelepanekutele vastupidises suunas, mis on seda olulisem, kui arvestada vaid tariife kasutavale süsteemile kohustusliku üleminekuni jäänud lühikest aega. |
| --- | --- |

4.82.

Banaanitootmise toetuskava ühenduse tootjatele näeb ette ühe kõige kõrgematest toetustest hektari kohta (keskmiselt üle 8 800 euro/ha (62)). Kontrollikoda nentis aruandes, et tariifikvootide süsteemi maksumus on olnud tarbijate jaoks kaks kuni kolm korda kallim kui kogu ELi tootjatele makstavad toetussummad. Analüüsi viibimine on aga mõjutanud komisjoni tegevust peaaegu kõigile kontrollikoja tähelepanekutele vastupidises suunas, mis on seda olulisem, kui arvestada vaid tariife kasutavale süsteemile kohustusliku üleminekuni jäänud lühikest aega.

| 4.82. | Komisjon tunnistab, et hindamisel ei ole peetud kinni esialgsest ajakavast.
  Seda arvestades teostab komisjon põhjaliku hindamise, mis annab kindlasti ainet aruteludele, mida komisjon 2005. aasta teisel poolel arendada kavatseb. |
| --- | --- |

4.82.

Komisjon tunnistab, et hindamisel ei ole peetud kinni esialgsest ajakavast.

Seda arvestades teostab komisjon põhjaliku hindamise, mis annab kindlasti ainet aruteludele, mida komisjon 2005. aasta teisel poolel arendada kavatseb.

| 4.83. | Komisjon reageeris kontrollikoja täheldatud tasandustoetuste kontrolli puudustele, määrates asjaomastele riikidele finantskorrektsioone. Ent 2001. aasta tegevuskava järelhindamisel (63) leidis komisjon, et impordikontrolliga seotud probleemid olid endiselt alles, ning andis liikmesriikidele juhiseid nende lahendamiseks. See ei ole kooskõlas kontrollikoja soovituse ja järgnenud nõukogu järeldusega, et “komisjon, konsulteerides liikmesriikidega, koostab kontrollmenetluste läbiviimise juhised”. |
| --- | --- |

4.83.

Komisjon reageeris kontrollikoja täheldatud tasandustoetuste kontrolli puudustele, määrates asjaomastele riikidele finantskorrektsioone. Ent 2001. aasta tegevuskava järelhindamisel (63) leidis komisjon, et impordikontrolliga seotud probleemid olid endiselt alles, ning andis liikmesriikidele juhiseid nende lahendamiseks. See ei ole kooskõlas kontrollikoja soovituse ja järgnenud nõukogu järeldusega, et “komisjon, konsulteerides liikmesriikidega, koostab kontrollmenetluste läbiviimise juhised”.

| 4.83. | Et kontrollikeskkonda parandada ja võtta arvesse seaduslike ettevõtjate huvisid, on komisjonil praegu käsil ettepanek muuta sätteid, mis käsitlevad ühenduses vabasse ringlusse lubatud värskete banaanide kontrollimist. Pärast arutelusid mitmete asjaomaste komisjoni teenistustega ning lähtudes tolliseadustiku komitee 2005. aasta 13. juuli kohtumisest ja banaaniettevõtjate seisukohtadest, on komisjonil koostamisel ettepanek, mis peaks vastu võetama 2005. aasta sügiseks. |
| --- | --- |

4.83.

Et kontrollikeskkonda parandada ja võtta arvesse seaduslike ettevõtjate huvisid, on komisjonil praegu käsil ettepanek muuta sätteid, mis käsitlevad ühenduses vabasse ringlusse lubatud värskete banaanide kontrollimist. Pärast arutelusid mitmete asjaomaste komisjoni teenistustega ning lähtudes tolliseadustiku komitee 2005. aasta 13. juuli kohtumisest ja banaaniettevõtjate seisukohtadest, on komisjonil koostamisel ettepanek, mis peaks vastu võetama 2005. aasta sügiseks.

| 4.84. | Seega kordab kontrollikoda oma soovitust, et komisjon vaataks ühise turukorralduse põhjalikult üle nagu lubatud ning viiks läbi laialdased konsultatsioonid ühenduse tootjate, tarbijate ja peamiste kaubanduspartneritega, et ühise turukorralduse eesmärke paremini määratleda ning selle juhtimist parandada. |
| --- | --- |

4.84.

Seega kordab kontrollikoda oma soovitust, et komisjon vaataks ühise turukorralduse põhjalikult üle nagu lubatud ning viiks läbi laialdased konsultatsioonid ühenduse tootjate, tarbijate ja peamiste kaubanduspartneritega, et ühise turukorralduse eesmärke paremini määratleda ning selle juhtimist parandada.

| 4.84. | Sarnaselt kontrollikojale on ka komisjon seisukohal, et hinnangut ühise turukorralduse kohta tuleks täiendada mõjuanalüüsiga, mida on kavas alustada 2005. aasta teisel poolel. |
| --- | --- |

4.84.

Sarnaselt kontrollikojale on ka komisjon seisukohal, et hinnangut ühise turukorralduse kohta tuleks täiendada mõjuanalüüsiga, mida on kavas alustada 2005. aasta teisel poolel.

Eksporditoetuste eelfinantseerimine

| 4.85. | Teatud põllumajandustoodete ekspordi toetuseks makstakse eksportijatele toetussummasid (eksporditoetused) kuni neli kuud enne ekspordi toimumist ette (eelfinantseerimine). Asjaomased tooted tuleb paigutada tollikontrolli alla ja nad peavad läbima keeruka kontrollsüsteemi, mis peab tagama, et tooted, mille eest toetusi makstakse, ka füüsiliselt eksporditaks. |
| --- | --- |

4.85.

Teatud põllumajandustoodete ekspordi toetuseks makstakse eksportijatele toetussummasid (eksporditoetused) kuni neli kuud enne ekspordi toimumist ette (eelfinantseerimine). Asjaomased tooted tuleb paigutada tollikontrolli alla ja nad peavad läbima keeruka kontrollsüsteemi, mis peab tagama, et tooted, mille eest toetusi makstakse, ka füüsiliselt eksporditaks.

| 4.86. | Oma eriaruandes nr 1/2003 kritiseeris kontrollikoda eelfinantseerimist kohmakuse, raskesti kontrollitavuse ja oma algse eesmärgi — anda eelis ühendusest pärinevatele põllumajandustoodetele — täitmatajätmise tõttu. Kontrollikoda taotles, et komisjon vaataks süsteemi üle ja kaaluks selle kaotamist. Seejärel taotles parlament eelarve täitmist kinnitavas otsuses (64) komisjonilt eelfinantseerimise kaotamise ettepaneku esitamist 2004. aasta detsembriks. |
| --- | --- |

4.86.

Oma eriaruandes nr 1/2003 kritiseeris kontrollikoda eelfinantseerimist kohmakuse, raskesti kontrollitavuse ja oma algse eesmärgi — anda eelis ühendusest pärinevatele põllumajandustoodetele — täitmatajätmise tõttu. Kontrollikoda taotles, et komisjon vaataks süsteemi üle ja kaaluks selle kaotamist. Seejärel taotles parlament eelarve täitmist kinnitavas otsuses (64) komisjonilt eelfinantseerimise kaotamise ettepaneku esitamist 2004. aasta detsembriks.

| 4.87. | Komisjon reageeris kontrollikoja soovitustele, rakendades eelfinantseerimise suhtes kaht uut määrust, mis kehtestavad horisontaaleeskirjad, ning veel kolme uut sektorispetsiifilist määrust. (65) Nende määrustega ei kaotatud süsteemi, vaid ainult muudeti rakenduseeskirju “katseperioodiks”. |
| --- | --- |

4.87.

Komisjon reageeris kontrollikoja soovitustele, rakendades eelfinantseerimise suhtes kaht uut määrust, mis kehtestavad horisontaaleeskirjad, ning veel kolme uut sektorispetsiifilist määrust. (65) Nende määrustega ei kaotatud süsteemi, vaid ainult muudeti rakenduseeskirju “katseperioodiks”.

| 4.88. | Pärast kontrollikoja viimast aruannet on eelfinantseerimise vormis makstud toetuste summa langenud umbes 600 miljonilt eurolt 188 miljonile eurole või umbes 5 %-le kogutoetustest, seda tänu turutingimuste muutumisele ja toetusmäärade olulisele vähendamisele teraviljasektoris. |
| --- | --- |

4.88.

Pärast kontrollikoja viimast aruannet on eelfinantseerimise vormis makstud toetuste summa langenud umbes 600 miljonilt eurolt 188 miljonile eurole või umbes 5 %-le kogutoetustest, seda tänu turutingimuste muutumisele ja toetusmäärade olulisele vähendamisele teraviljasektoris.

| 4.89. | Kontrollikoja aruandele järgnenud siseanalüüsis nõustub komisjon, et teravilja ja töödeldud veiseliha sektorites võiks kohaldada alternatiive eelfinantseerimisele. Komisjon õigustab aga eelfinantseerimise säilitamist “värske” (tegelikkuses külmutatud) veiseliha jaoks kui võimalust maksta sellise ekspordi eest kõrgemat eritoetusmäära; väidab, et süsteemi kaotamisel kahjustataks kontrolli veiselihaekspordi üle; ning et eelfinantseerimise puudumisel tuleks toetusmäärasid tõsta selleks, et seda ettevõtjatele kompenseerida ja seega tekitaks see ELi eelarvele lisakulu. |
| --- | --- |

4.89.

Kontrollikoja aruandele järgnenud siseanalüüsis nõustub komisjon, et teravilja ja töödeldud veiseliha sektorites võiks kohaldada alternatiive eelfinantseerimisele. Komisjon õigustab aga eelfinantseerimise säilitamist “värske” (tegelikkuses külmutatud) veiseliha jaoks kui võimalust maksta sellise ekspordi eest kõrgemat eritoetusmäära; väidab, et süsteemi kaotamisel kahjustataks kontrolli veiselihaekspordi üle; ning et eelfinantseerimise puudumisel tuleks toetusmäärasid tõsta selleks, et seda ettevõtjatele kompenseerida ja seega tekitaks see ELi eelarvele lisakulu.

| 4.90. | Kontrollikoda leiab, et süsteem, mille puhul tuleb väljamakse teha kuni neli kuud enne eksporti, et maksta piiratud arvule ettevõtjatele kõrgemat eritoetusmäära ja saavutada tõhus kontroll, on fundamentaalselt vigane. |
| --- | --- |

4.90.

Kontrollikoda leiab, et süsteem, mille puhul tuleb väljamakse teha kuni neli kuud enne eksporti, et maksta piiratud arvule ettevõtjatele kõrgemat eritoetusmäära ja saavutada tõhus kontroll, on fundamentaalselt vigane.

| 4.91. | Komisjon ei ole seatud tähtajaks täitnud parlamendi palvet esitada ettepanekud eelfinantseerimise kaotamiseks. |
| --- | --- |

4.91.

Komisjon ei ole seatud tähtajaks täitnud parlamendi palvet esitada ettepanekud eelfinantseerimise kaotamiseks.

| 4.87–4.91. | Komisjon võttis arvesse kontrollikoja eriaruandes tõstatatud kriitikat eelfinantseerimissüsteemi kohta ja rakendas tegevuskava, et väljatoodud nõrkusi parandada. Eelrahastamist piirati tõhusalt kahele sektorile, veiseliha ja teravili, kus seda loeti endiselt vajalikuks. Peale selle lühendati ajavahemikku, mille jooksul võib toodete suhtes kohaldada eelfinantseerimist, tehti mõned muud lihtsustused ja vaadati läbi mõned kontrollimeetmed.
  Komisjon teatas, et parandatud süsteem vaadatakse katseperioodi järel läbi. Nagu kontrollikoda märgib punktis 4.89, tegid komisjoni teenistused 2004. aastal vaheanalüüsi. Selles nimetati alternatiive eelfinantseerimisele, kuid märgiti, et süsteemi võimalikku kaotamist tuleks vaadelda alternatiivsete kontrollisüsteemide taustal, mis tuleks juurutada.
  Komisjonil on lõpetamisjärgus praeguse süsteemi töö analüüs, et tal oleks võimalik teha lõplik ettepanek eelfinantseerimiskava tuleviku kohta. |
| --- | --- |

4.87–4.91.

Komisjon võttis arvesse kontrollikoja eriaruandes tõstatatud kriitikat eelfinantseerimissüsteemi kohta ja rakendas tegevuskava, et väljatoodud nõrkusi parandada. Eelrahastamist piirati tõhusalt kahele sektorile, veiseliha ja teravili, kus seda loeti endiselt vajalikuks. Peale selle lühendati ajavahemikku, mille jooksul võib toodete suhtes kohaldada eelfinantseerimist, tehti mõned muud lihtsustused ja vaadati läbi mõned kontrollimeetmed.

Komisjon teatas, et parandatud süsteem vaadatakse katseperioodi järel läbi. Nagu kontrollikoda märgib punktis 4.89, tegid komisjoni teenistused 2004. aastal vaheanalüüsi. Selles nimetati alternatiive eelfinantseerimisele, kuid märgiti, et süsteemi võimalikku kaotamist tuleks vaadelda alternatiivsete kontrollisüsteemide taustal, mis tuleks juurutada.

Komisjonil on lõpetamisjärgus praeguse süsteemi töö analüüs, et tal oleks võimalik teha lõplik ettepanek eelfinantseerimiskava tuleviku kohta.

Kartuli- ja teraviljatärklis

| 4.92. | Teraviljatärklise ja kartulitärklise tootmise toetamise süsteemi eesmärk on tagada Euroopa tärklist kasutavate mitte-toiduainetööstuste konkurentsivõime ning seda täiendavad spetsiifilised otsetoetusmeetmed kartulitärklise tootmiseks. Oma eriaruandes nr 8/2001 järeldas kontrollikoda, et auditeeritud liikmesriikides (66) olid halduskontrollid tervikuna rahuldavad, kuid et nendega ei kaasnenud piisavalt füüsilisi kontrollle, ning tegi mitmeid soovitusi toetussüsteemi rakendamises leitud puudustega tegelemiseks. |
| --- | --- |

4.92.

Teraviljatärklise ja kartulitärklise tootmise toetamise süsteemi eesmärk on tagada Euroopa tärklist kasutavate mitte-toiduainetööstuste konkurentsivõime ning seda täiendavad spetsiifilised otsetoetusmeetmed kartulitärklise tootmiseks. Oma eriaruandes nr 8/2001 järeldas kontrollikoda, et auditeeritud liikmesriikides (66) olid halduskontrollid tervikuna rahuldavad, kuid et nendega ei kaasnenud piisavalt füüsilisi kontrollle, ning tegi mitmeid soovitusi toetussüsteemi rakendamises leitud puudustega tegelemiseks.

| 4.92. | Kuna mitte iga meedet ei saa igal aastal auditeerida, määratakse komisjoni auditid kindlaks igal aastal riskianalüüsist lähtuvalt. Kontrollikoja eriaruanne pärineb 2001. aasta juulist. Mitmesugustel riskiteguritel, sealhulgas kontrollikoja järeldustel, põhineva riskianalüüsi tulemusena nähti 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud 2004. aasta auditeerimistöö programmis ette kartulitärklist käsitlev uurimine. 2004. aastal läbi viidud auditite käigus käsitleti ka kontrollikoja tõstatatud küsimusi. Kontrollimise ja heakskiitmise menetlus kulgeb mõlema auditi puhul kavakohaselt ning on praegusel hetkel kahepoolse menetluse järgus. |
| --- | --- |

4.92.

Kuna mitte iga meedet ei saa igal aastal auditeerida, määratakse komisjoni auditid kindlaks igal aastal riskianalüüsist lähtuvalt. Kontrollikoja eriaruanne pärineb 2001. aasta juulist. Mitmesugustel riskiteguritel, sealhulgas kontrollikoja järeldustel, põhineva riskianalüüsi tulemusena nähti 2003. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud 2004. aasta auditeerimistöö programmis ette kartulitärklist käsitlev uurimine. 2004. aastal läbi viidud auditite käigus käsitleti ka kontrollikoja tõstatatud küsimusi. Kontrollimise ja heakskiitmise menetlus kulgeb mõlema auditi puhul kavakohaselt ning on praegusel hetkel kahepoolse menetluse järgus.

| 4.93. | 2000. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse kontekstis tunnistas nõukogu, (67) et tärklise toetuskava ei tekitanud olulisi raskusi ning toetas enamikku kontrollikoja soovitustest. Euroopa Parlament nõudis eriti, et komisjon määratleks ettearvatavad ja läbipaistvad kriteeriumid kartuli- ja teraviljatärklise tootmise toetussummade arvutamiseks. (68) |
| --- | --- |

4.93.

2000. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse kontekstis tunnistas nõukogu, (67) et tärklise toetuskava ei tekitanud olulisi raskusi ning toetas enamikku kontrollikoja soovitustest. Euroopa Parlament nõudis eriti, et komisjon määratleks ettearvatavad ja läbipaistvad kriteeriumid kartuli- ja teraviljatärklise tootmise toetussummade arvutamiseks. (68)

| 4.93. | Komisjon on täitnud parlamendi soovitusi seoses tootmistoetuste arvutamisega. Teravilja ja kartulitärklise tootmistoetuste arvutamiseks kasutatavad parameetrid ja arvutusmeetod on sätestatud määruses (EÜ) nr 1548/2004. |
| --- | --- |

4.93.

Komisjon on täitnud parlamendi soovitusi seoses tootmistoetuste arvutamisega. Teravilja ja kartulitärklise tootmistoetuste arvutamiseks kasutatavad parameetrid ja arvutusmeetod on sätestatud määruses (EÜ) nr 1548/2004.

| 4.94. | 2002. aastal teostatud analüüs (69) püüdis leevendada tootmistoetusi puudutava teabe ja analüüsi vähesust ELi tärklist kasutava mitte-toiduainetööstuse konkurentsivõimele avalduva mõju kohta, ning otsetoetuste mõju kohta tärklisekartuli tootjate sissetulekule, mida kontrollikoda oli ära märkinud, ning see dokument oli aluseks toetuskava muutmisele ÜPP reformi kontekstis. 2003. aasta ÜPP reform jättis kava põhilised osad samaks, kuid võimaldas tärklisekartulitootjatele makstavad otsetoetused tootmisest osaliselt lahutada. |
| --- | --- |

4.94.

2002. aastal teostatud analüüs (69) püüdis leevendada tootmistoetusi puudutava teabe ja analüüsi vähesust ELi tärklist kasutava mitte-toiduainetööstuse konkurentsivõimele avalduva mõju kohta, ning otsetoetuste mõju kohta tärklisekartuli tootjate sissetulekule, mida kontrollikoda oli ära märkinud, ning see dokument oli aluseks toetuskava muutmisele ÜPP reformi kontekstis. 2003. aasta ÜPP reform jättis kava põhilised osad samaks, kuid võimaldas tärklisekartulitootjatele makstavad otsetoetused tootmisest osaliselt lahutada.

| 4.94. | Oma ettepanekutes ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta pakkus komisjon välja kartulitärklise maksete täieliku lahutamise ning tootjatele makstava miinimumhinna kaotamise. Nõukogu eelistas aga vaid 40 % otsetoetuse osalist lahutamist. |
| --- | --- |

4.94.

Oma ettepanekutes ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta pakkus komisjon välja kartulitärklise maksete täieliku lahutamise ning tootjatele makstava miinimumhinna kaotamise. Nõukogu eelistas aga vaid 40 % otsetoetuse osalist lahutamist.

| 4.95. | Nagu kontrollikoda soovitas, lihtsustas komisjon alates 2004. aasta septembrist oma igakuise tootmistoetuse arvutusmeetodit. Kui seda mitte arvestada, võttis komisjon teisi ettepanekuid päevakorda vähe: |
| --- | --- |

4.95.

Nagu kontrollikoda soovitas, lihtsustas komisjon alates 2004. aasta septembrist oma igakuise tootmistoetuse arvutusmeetodit. Kui seda mitte arvestada, võttis komisjon teisi ettepanekuid päevakorda vähe:

| 4.95. | |
| --- | --- |

4.95.

| a) | komisjon ei ole veel selgelt määratlenud siseriiklike asutuste läbiviidavaid kontrolle kartulitärklise tootjate suhtes, seda eriti kuna kartulitärklise tootjate arv on tõusnud 17-lt (EL-15) 39-le (EL-25); |
| --- | --- |

a)

komisjon ei ole veel selgelt määratlenud siseriiklike asutuste läbiviidavaid kontrolle kartulitärklise tootjate suhtes, seda eriti kuna kartulitärklise tootjate arv on tõusnud 17-lt (EL-15) 39-le (EL-25);

| a) | Komisjon viis 2004. aastal läbi auditid Saksamaal ja Madalmaades, mis võimaldasid selgitada mitmeid küsimusi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.
  Lisaks sellele on reformi raames alates 2004. aastast kehtestatud vastuvõetavuse kontrollid täisistutatud aladega võrreldes, mis peaks kontrollisüsteemi veelgi tõhustama. |
| --- | --- |

a)

Komisjon viis 2004. aastal läbi auditid Saksamaal ja Madalmaades, mis võimaldasid selgitada mitmeid küsimusi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.

Lisaks sellele on reformi raames alates 2004. aastast kehtestatud vastuvõetavuse kontrollid täisistutatud aladega võrreldes, mis peaks kontrollisüsteemi veelgi tõhustama.

| b) | puudub usaldusväärne teave kartulitärklise tootjate struktuurilise halvemuse kohta võrreldes teraviljatärklise tootjatega, seetõttu on tasakaalustav toetus jäänud alates 1995. aastast samaks. |
| --- | --- |

b)

puudub usaldusväärne teave kartulitärklise tootjate struktuurilise halvemuse kohta võrreldes teraviljatärklise tootjatega, seetõttu on tasakaalustav toetus jäänud alates 1995. aastast samaks.

| b) | Arvestades kartulitärklisetööstuse oligopoolset olemust, loevad äriühingud oma kulude struktuuri ülimalt tundlikuks ning hoiavad seda seetõttu salajasena. Seepärast on komisjonil vaid piiratud juurdepääs kartulitärklise tootjate struktuurilist halvemust puudutavale teabele. Kuna peale selle puuduvad tärklise eri sortide ametlikud hinnanoteeringud, näiteks börsinoteeringud, polnud komisjonil alust lisatasu muutuse kavandamiseks, niisiis jättis ta selle muutmata. |
| --- | --- |

b)

Arvestades kartulitärklisetööstuse oligopoolset olemust, loevad äriühingud oma kulude struktuuri ülimalt tundlikuks ning hoiavad seda seetõttu salajasena. Seepärast on komisjonil vaid piiratud juurdepääs kartulitärklise tootjate struktuurilist halvemust puudutavale teabele. Kuna peale selle puuduvad tärklise eri sortide ametlikud hinnanoteeringud, näiteks börsinoteeringud, polnud komisjonil alust lisatasu muutuse kavandamiseks, niisiis jättis ta selle muutmata.

PEAMISED TÄHELEPANEKUD ERIARUANNETES

Metsandusmeetmed maaelu arendamise poliitika raames (70)

| 4.96. | Kontrollikoja audit andis maaelu arendamise summadest rahastatavate metsandusmeetmete osas alust järgmisteks järeldusteks: |
| --- | --- |

4.96.

Kontrollikoja audit andis maaelu arendamise summadest rahastatavate metsandusmeetmete osas alust järgmisteks järeldusteks:

| 4.96. | |
| --- | --- |

4.96.

| a) | programmi eesmärgid on tihti vastuolulised ja on keeruline jälgida, kui suures osas on neid saavutatud; |
| --- | --- |

a)

programmi eesmärgid on tihti vastuolulised ja on keeruline jälgida, kui suures osas on neid saavutatud;

| a) | Alates 2000. aastast omaksvõetud lähenemisviis, mis järgib maaelu arengu määrust (EÜ) nr 1257/1999, on kooskõlas EL metsandusstrateegiaga, milles nähakse ette EL metsandusmeetmete üldine võrdlusraamistik ja põhimõtted (jätkusuutlikkus ja mitmefunktsioonilisus). Tulevaseks programmitöö perioodiks on komisjon kehtestanud strateegilisema lähenemisviisi maaelu arengule ning on oma strateegilistes suunistes sätestanud EL kolme poliitikatelje (konkurentsivõime, säästev maakorraldus ja maapiirkondade majandus laiemas mõttes) prioriteedid. |
| --- | --- |

a)

Alates 2000. aastast omaksvõetud lähenemisviis, mis järgib maaelu arengu määrust (EÜ) nr 1257/1999, on kooskõlas EL metsandusstrateegiaga, milles nähakse ette EL metsandusmeetmete üldine võrdlusraamistik ja põhimõtted (jätkusuutlikkus ja mitmefunktsioonilisus). Tulevaseks programmitöö perioodiks on komisjon kehtestanud strateegilisema lähenemisviisi maaelu arengule ning on oma strateegilistes suunistes sätestanud EL kolme poliitikatelje (konkurentsivõime, säästev maakorraldus ja maapiirkondade majandus laiemas mõttes) prioriteedid.

| b) | juhtimine jaguneb komisjoni ja liikmesriikide vahel. Ei ole selget vastutust, kes peab hindama, kui palju rahastatavad projektid ELi metsandusstrateegia edukusele kaasa aitavad; |
| --- | --- |

b)

juhtimine jaguneb komisjoni ja liikmesriikide vahel. Ei ole selget vastutust, kes peab hindama, kui palju rahastatavad projektid ELi metsandusstrateegia edukusele kaasa aitavad;

| b) | Seos metsandusstrateegia ja EAGGFi vahenditega kaasrahastatavate üksikprojektide vahel tagatakse maaelu arenguprogrammide (RDPd) kaudu. Komisjon kontrollib, et programmid oleksid kooskõlas metsandusstrateegiaga. Riiklikud või piirkondlikud ametiasutused kiidavad üksikprojektid RDP alusel heaks.
  Komisjon hindab liikmesriikide koostatud hindamisaruannetes iga maaelu arenguprogrammi puhul panust EL metsandusstrateegia eesmärkide saavutamisse ja teeb kokkuvõtte. Komisjon tegi 2004. aasta juulis ettepaneku (KOM(2004) 490 lõplik) tugevdada tulevase maaelu arengu raamistiku hindamisnõudeid. |
| --- | --- |

b)

Seos metsandusstrateegia ja EAGGFi vahenditega kaasrahastatavate üksikprojektide vahel tagatakse maaelu arenguprogrammide (RDPd) kaudu. Komisjon kontrollib, et programmid oleksid kooskõlas metsandusstrateegiaga. Riiklikud või piirkondlikud ametiasutused kiidavad üksikprojektid RDP alusel heaks.

Komisjon hindab liikmesriikide koostatud hindamisaruannetes iga maaelu arenguprogrammi puhul panust EL metsandusstrateegia eesmärkide saavutamisse ja teeb kokkuvõtte. Komisjon tegi 2004. aasta juulis ettepaneku (KOM(2004) 490 lõplik) tugevdada tulevase maaelu arengu raamistiku hindamisnõudeid.

| c) | vastupidiselt asjaomase määruse nõuetele ei ole metsandusmeetmete aluseks tihti siseriiklikud või piirkondlikud metsandusprogrammid; |
| --- | --- |

c)

vastupidiselt asjaomase määruse nõuetele ei ole metsandusmeetmete aluseks tihti siseriiklikud või piirkondlikud metsandusprogrammid;

| c) | Käesoleva programmitöö perioodi alguses oli siseriiklik metsandusprogramm välja töötatud vaid mõnes üksikus liikmesriigis. Selliste programmide puudumisel näib õigustatuna käsitleda maaelu arenguprogramme või rakenduskavasid samaväärsete instrumentidena — see võimalus nähti ette määrusega (EÜ) nr 1257/1999. Liikmesriigid tegid viimastel aastatel edusamme oma siseriiklike metsandusprogrammide väljatöötamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

c)

Käesoleva programmitöö perioodi alguses oli siseriiklik metsandusprogramm välja töötatud vaid mõnes üksikus liikmesriigis. Selliste programmide puudumisel näib õigustatuna käsitleda maaelu arenguprogramme või rakenduskavasid samaväärsete instrumentidena — see võimalus nähti ette määrusega (EÜ) nr 1257/1999. Liikmesriigid tegid viimastel aastatel edusamme oma siseriiklike metsandusprogrammide väljatöötamisel ja rakendamisel.

| d) | kehtiv metsandusmeetmete rakendamise süsteem on keeruline, mis tekitab raskusi nii korraldusasutustele kui lõplikele abisaajatele. Puudustena täheldati ebaselgust projektide valikupõhimõtetes, taotluste kohapealsete kontrollide nõrkust ning riigihankepakkumiste kontrollmenetluste ebapiisavust; |
| --- | --- |

d)

kehtiv metsandusmeetmete rakendamise süsteem on keeruline, mis tekitab raskusi nii korraldusasutustele kui lõplikele abisaajatele. Puudustena täheldati ebaselgust projektide valikupõhimõtetes, taotluste kohapealsete kontrollide nõrkust ning riigihankepakkumiste kontrollmenetluste ebapiisavust;

| d) | Komisjon on teadlik tõsiasjast, et süsteem on keerukas, ning on seetõttu kavandanud olulisi lihtsustusi 2006. aastale järgnevaks perioodiks (KOM(2004) 490 lõplik). Ühine rahastamis- ja programmitöö süsteem vabastab vajadusest täita eri fondide puhul erinevaid eeskirju.
  Komisjoni auditeerimistalitused kontrollivad suuniste alusel valikusüsteeme. Läbipaistvuse ja objektiivsuse puudumise tulemusel tehakse liikmesriigile suunatud soovitusi ning see võib mõningatel juhtudel viia finantskorrektsioonideni. Komisjoni auditeerimistalitused pööravad erilist tähelepanu riigihankelepingute pakkumismenetluste nõuetekohasest korrast kinnipidamisele. |
| --- | --- |

d)

Komisjon on teadlik tõsiasjast, et süsteem on keerukas, ning on seetõttu kavandanud olulisi lihtsustusi 2006. aastale järgnevaks perioodiks (KOM(2004) 490 lõplik). Ühine rahastamis- ja programmitöö süsteem vabastab vajadusest täita eri fondide puhul erinevaid eeskirju.

Komisjoni auditeerimistalitused kontrollivad suuniste alusel valikusüsteeme. Läbipaistvuse ja objektiivsuse puudumise tulemusel tehakse liikmesriigile suunatud soovitusi ning see võib mõningatel juhtudel viia finantskorrektsioonideni. Komisjoni auditeerimistalitused pööravad erilist tähelepanu riigihankelepingute pakkumismenetluste nõuetekohasest korrast kinnipidamisele.

| e) | on oht, et omavalitsuste võetavad metsastamismeetmed ebaõnnestuvad hilisemas etapis: omavalitsustele ei anta abi seemikute ja noorte istandike hooldamiseks; |
| --- | --- |

e)

on oht, et omavalitsuste võetavad metsastamismeetmed ebaõnnestuvad hilisemas etapis: omavalitsustele ei anta abi seemikute ja noorte istandike hooldamiseks;

| e) | Omavalitsustel lasub teatav kohustus oma metsi hallata. Projekte heakskiitvad asutused peaksid nõudma omavalitsustelt piisavaid tõendeid, et hooldustöö on tagatud. |
| --- | --- |

e)

Omavalitsustel lasub teatav kohustus oma metsi hallata. Projekte heakskiitvad asutused peaksid nõudma omavalitsustelt piisavaid tõendeid, et hooldustöö on tagatud.

| f) | abisummade toel põllumajandusmaa metsastamise teel metsamaa juurdeloomine on väga kallis, peamiselt seetõttu, et 20 aasta jooksul tuleb hüvitada põllumajandusest saadava sissetuleku kaotust. Neid tulemusi oleks võinud saavutada odavamalt. |
| --- | --- |

f)

abisummade toel põllumajandusmaa metsastamise teel metsamaa juurdeloomine on väga kallis, peamiselt seetõttu, et 20 aasta jooksul tuleb hüvitada põllumajandusest saadava sissetuleku kaotust. Neid tulemusi oleks võinud saavutada odavamalt.

| f) | Põllumajandusmaa metsastamine näib tõesti kulukana, kuid on õigustatud pikaajalise investeeringuna ökoloogilisse stabiilsusesse ja taastuvatesse loodusressurssidesse.
  Tulude saamata jäämine olulise arvu aastate jooksul metsa täis istutatud maalt on kavaga liituva põllumajandustootja jaoks kõige suurem kulu. Seepärast on vajalik pikaajaline hüvitis, et põllumajandusmaa metsastamine põllumajandustootjatele huvi pakuks. Sellegipoolest soovitas komisjon oma ettepanekus 2006. aasta järgse maaelu arengu raamistiku kohta piirata saamata jäänud tulude hüvitamist 10 aastale. Liikmesriikidega saavutati kompromiss 15 aasta osas. |
| --- | --- |

f)

Põllumajandusmaa metsastamine näib tõesti kulukana, kuid on õigustatud pikaajalise investeeringuna ökoloogilisse stabiilsusesse ja taastuvatesse loodusressurssidesse.

Tulude saamata jäämine olulise arvu aastate jooksul metsa täis istutatud maalt on kavaga liituva põllumajandustootja jaoks kõige suurem kulu. Seepärast on vajalik pikaajaline hüvitis, et põllumajandusmaa metsastamine põllumajandustootjatele huvi pakuks. Sellegipoolest soovitas komisjon oma ettepanekus 2006. aasta järgse maaelu arengu raamistiku kohta piirata saamata jäänud tulude hüvitamist 10 aastale. Liikmesriikidega saavutati kompromiss 15 aasta osas.

| 4.97. | Kontrollikoda soovitas komisjonil läbi vaadata toetuskava erinevad aspektid. Eriti peaks komisjon uuesti kaaluma, kuidas paremini suunata metsastamisabi, tehes seda odavamalt ning võttes arvesse muutuvaid avalikke vajadusi ning asjaolu, et ühenduse seadusandluse rõhuasetus on nüüd keskkonnatuludel. |
| --- | --- |

4.97.

Kontrollikoda soovitas komisjonil läbi vaadata toetuskava erinevad aspektid. Eriti peaks komisjon uuesti kaaluma, kuidas paremini suunata metsastamisabi, tehes seda odavamalt ning võttes arvesse muutuvaid avalikke vajadusi ning asjaolu, et ühenduse seadusandluse rõhuasetus on nüüd keskkonnatuludel.

| 4.97. | Ettepanekud 2006. aasta järgseks maaelu arengu raamistikuks sisaldavad mitmeid sätteid meetme paremaks planeerimiseks (nt strateegia, piirkondade nimetamine) ja kulutõhususe tagamiseks (nt langetatud toetuskünnised, lühem kestus). |
| --- | --- |

4.97.

Ettepanekud 2006. aasta järgseks maaelu arengu raamistikuks sisaldavad mitmeid sätteid meetme paremaks planeerimiseks (nt strateegia, piirkondade nimetamine) ja kulutõhususe tagamiseks (nt langetatud toetuskünnised, lühem kestus).

Põllumajanduse keskkonnapoliitika (71)

| 4.98. | Põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse põllumajandustootjatele, kes võtavad kohustuse tegeleda põllumajandusega viisil, mis on tavalistest üldistest keskkonnanõuetest veel keskkonnasõbralikum ja mida peetakse keskkonnale kasulikuks. Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjonil on piisav kinnitus selle kohta, et põllumajandustavad ja -tehnikad, mille eest seda toetust makstakse, on kontrollitavad ja et neid ka kontrollitaks piisavalt, seega, et toetusesaajad järgiksid võetud kohustust tegeleda põllumajandusega keskkonnasõbralikul viisil. |
| --- | --- |

4.98.

Põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse põllumajandustootjatele, kes võtavad kohustuse tegeleda põllumajandusega viisil, mis on tavalistest üldistest keskkonnanõuetest veel keskkonnasõbralikum ja mida peetakse keskkonnale kasulikuks. Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjonil on piisav kinnitus selle kohta, et põllumajandustavad ja -tehnikad, mille eest seda toetust makstakse, on kontrollitavad ja et neid ka kontrollitaks piisavalt, seega, et toetusesaajad järgiksid võetud kohustust tegeleda põllumajandusega keskkonnasõbralikul viisil.

| 4.99. | Auditi käigus leiti olulisi puudusi põllumajanduse keskkonnatoetuse kulutuste kontrollisüsteemides, nii komisjoni kui liikmesriikide tasandil. Kontrollikoda järeldas, et põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimine nõuab märksa enam vahendeid kui ÜPP turustamistoetuste ja teiste maaelu arendusmeetmete kulutuste kontrollimine ning et selle tulemusena saab harva mõistliku kuluga mõistliku hinnangu. Kontrollikoda soovitas komisjonil, nõukogul ja parlamendil kaaluda 2007. aastal algaval uuel põllumajanduse keskkonnatoetuste kulutuste kavandamise perioodil, kuidas võtta arvesse põhimõtet, et kui meedet ei saa piisavalt kontrollida, ei tohiks selleks avalikke kulutusi teha. |
| --- | --- |

4.99.

Auditi käigus leiti olulisi puudusi põllumajanduse keskkonnatoetuse kulutuste kontrollisüsteemides, nii komisjoni kui liikmesriikide tasandil. Kontrollikoda järeldas, et põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimine nõuab märksa enam vahendeid kui ÜPP turustamistoetuste ja teiste maaelu arendusmeetmete kulutuste kontrollimine ning et selle tulemusena saab harva mõistliku kuluga mõistliku hinnangu. Kontrollikoda soovitas komisjonil, nõukogul ja parlamendil kaaluda 2007. aastal algaval uuel põllumajanduse keskkonnatoetuste kulutuste kavandamise perioodil, kuidas võtta arvesse põhimõtet, et kui meedet ei saa piisavalt kontrollida, ei tohiks selleks avalikke kulutusi teha.

| 4.98.–4.99. | Liikmesriikides on kasutusel süsteemid põllumajanduse keskkonnapoliitika meetmete juhtimiseks ning neid kontrollitakse kõigis liikmesriikides. Sellegipoolest leidub kontrollisüsteemide rakendamises nõrku kohti. Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise teenistus viib majandusaastal 2005/2006 läbi auditeerimisprogrammi, et teha kindlaks, kas liikmesriikides kontrollitakse põllumajanduse keskkonnameetmeid.
  Põllumajanduse keskkonnapoliitika meetmete ja esimese samba meetmete ressursitarbe võrdlust tuleks vaadelda laiemas kontekstis. Põllumajanduse keskkonnapoliitika meetmete ressursitarvet tuleb hinnata seoses taotletavate eesmärkidega. Komisjon nõustub sellega, et põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimine on töömahukas ja kulukas. Põllumajanduse keskkonnameetme jaoks, mida komisjon loeb ühise põllumajanduspoliitika keskseks elemendiks ja mis on keskkonnaintegratsiooni saavutamiseks möödapääsmatu, on tarvis süsteemi, mis annab piisava kontrolli määra, jäädes samas proportsionaalseks.
  Järgmiseks programmitöö perioodiks on komisjon välja pakkunud kontrollisüsteemi, mis ühtib võimalikult suurel määral nõuetele vastavusega seotud kontrollisüsteemidega, mis tuleb liikmesriikidel esimese samba maksete tarbeks sisse seada (nõuetele vastavus).
  Lisaks on komisjon välja pakkunud kohustuste selgema jaotuse liikmesriikide ja komisjoni vahel, tugevdades seeläbi ühise juhtimise põhimõtet. Pannakse ette, et ühisest juhtimisest tulenevaid rolle ja kohustusi selgitatakse täpsemalt nii, nagu komisjon neid kujutab oma teatises KOM(2005) 252 lõplik, mis käsitleb integreeritud sisemise kontrolliraamistiku tegevuskava. |
| --- | --- |

4.98.–4.99.

Liikmesriikides on kasutusel süsteemid põllumajanduse keskkonnapoliitika meetmete juhtimiseks ning neid kontrollitakse kõigis liikmesriikides. Sellegipoolest leidub kontrollisüsteemide rakendamises nõrku kohti. Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise teenistus viib majandusaastal 2005/2006 läbi auditeerimisprogrammi, et teha kindlaks, kas liikmesriikides kontrollitakse põllumajanduse keskkonnameetmeid.

Põllumajanduse keskkonnapoliitika meetmete ja esimese samba meetmete ressursitarbe võrdlust tuleks vaadelda laiemas kontekstis. Põllumajanduse keskkonnapoliitika meetmete ressursitarvet tuleb hinnata seoses taotletavate eesmärkidega. Komisjon nõustub sellega, et põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimine on töömahukas ja kulukas. Põllumajanduse keskkonnameetme jaoks, mida komisjon loeb ühise põllumajanduspoliitika keskseks elemendiks ja mis on keskkonnaintegratsiooni saavutamiseks möödapääsmatu, on tarvis süsteemi, mis annab piisava kontrolli määra, jäädes samas proportsionaalseks.

Järgmiseks programmitöö perioodiks on komisjon välja pakkunud kontrollisüsteemi, mis ühtib võimalikult suurel määral nõuetele vastavusega seotud kontrollisüsteemidega, mis tuleb liikmesriikidel esimese samba maksete tarbeks sisse seada (nõuetele vastavus).

Lisaks on komisjon välja pakkunud kohustuste selgema jaotuse liikmesriikide ja komisjoni vahel, tugevdades seeläbi ühise juhtimise põhimõtet. Pannakse ette, et ühisest juhtimisest tulenevaid rolle ja kohustusi selgitatakse täpsemalt nii, nagu komisjon neid kujutab oma teatises KOM(2005) 252 lõplik, mis käsitleb integreeritud sisemise kontrolliraamistiku tegevuskava.

---

(1)  Komisjon võib selles etapis tõendava asutuse järelduste alusel kulusid mitte lubada (vt punkti 4.3 alapunkt f).

(2)  Muud: tootjatele, tootjate organisatsioonidele või töötlejatele makstavad tootmis-, töötlemis- või tarbimistoetused ning halduskulud.

(3)  Sekkumiskulud: riikliku ja erasektori varud, puu- ja köögiviljade turult kõrvaldamine, kohustuslik ja vabatahtlik destilleerimine.

(4)  Saksamaa (Tüüring, Saarimaa), Kreeka, Hispaania (Castilla-León) ja Ühendkuningriik (Šotimaa).

(5)  2003. a moodustasid IACSi kulutused Kreekas 868 miljonit eurot (see arv ei sisalda kulutusi tubakale, puuvillale, oliiviõlile, mis kajastuvad IACSis kaudselt).

(6)  Pindalatoetused: ühes kontrollitud aruandes väidab kohalik kontrollija, et mõõtis ühe päeva jooksul käsitsi 85 maatükki, leidmata ühtegi lahknevust. Teine kohalik kahest kontrollijast koosnev meeskond väidab, et mõõtis ühe päeva jooksul GPS seadmetega 223 maatükki, leidmata ühtegi kõrvalekallet. 2003. aasta taotlusperioodil teatas kahest kontrollijast koosnev meeskond, et kontrollis 653 maatüki pindala, jällegi leidmata ühtegi lahknevust. Pindalade mõõtmise ja lahknevuste leidmise kogemuste põhjal võib niisuguseid tulemusi pidada ebatõenäoliseks.

Lambapidamise toetus: kontrollide käigus tulid välja olulised erinevused 470 lambaga karjas, mille kohta väideti, et lammaste arv oli 2002–2004 jäänud samaks. Erinevusi näitasid loomade kaotamise deklaratsioonid (2002., 2003. ja 2004. aastal kaotati vastavalt 70, 192 ja 239 looma) loomulikel põhjustel (haigused ja hundid). Neid kaotusi kinnitasid kohaliku veterinaarasutuse tõendid. Tootja ei suutnud aga esitada ühtegi tõendit selle kohta, kuidas ta karja arvukuse taastas.

(7)  Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 4045/89 (EÜT L 388, 30.12.1989, lk 18).

(8)  2003. aastaaruanne, punkti 4.15 alapunkt b.

(9)  2003. aastaaruanne, punkti 4.15 alapunkt a.

(10)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 386/90 (EÜT L 42, 16.2.1990, lk 6).

(11)  Kontrollikoda uuris osana makseasutuste eri funktsioonide tsüklilisest uurimisest ka komisjoni 2002. aastal algatatud juurdlust selle kohta, kuidas makseasutused teatud funktsioone teistele asutustele delegeerivad. Komisjoni aruanded näitavad kahte korduvat puudust: makseasutuste suutmatust delegeeritud asutuste üle adekvaatset järelevalvet teostada, ja suutmatust delegeeritud asutuste rolli täpselt määratleda. Eriti leidis komisjon puuduste sagedast esinemist AGEA (Itaalia) poolt delegeeritud asutuste juhtimises: puudused jäid alles ka 2003. ja 2004. aastal.

(12)  Juhtumite arv, mille puhul teatati enam kui 4 000 euro suurusest eeskirjade rikkumisest vastavalt määrusele (EMÜ) nr 595/91.

Allikas: Komisjoni koostatud “Liikmesriikide 2003. aasta aruannete kokkuvõte” ja “Liikmesriikide 2002. aastaaruannete kokkuvõte” Põllumajanduse peadirektoraat D03.

(13)  Kulusid jäeti välja 2005. a 13. mail tehtud rahastamisotsusega.

(14)  Kontrollikoda uuris nende 25 makseasutuse aruandeid ja tõendeid, mille kohta oli võetud tehingute valim kontrollimiseks.

NB: Vahetuskursid eurotsooni mittekuuluvate liikmesriikide jaoks: Tšehhi Vabariik: 30,031; Taani: 7,4502; Eesti: 15,6466; Ungari: 247,25; Läti: 0,6960; Leedu: 3,4528; Poola: 4,0876; Slovakkia: 38,75; Sloveenia: 239,7; Rootsi: 9,1687; Ühendkuningriik: 0,6867.

Allikas: Komisjoni kokkuvõttev aruanne EAGGF tagatisrahastu 2004. a raamatupidamiste kontrollimiste ja heakskiitmiste kohta.

(15)  Määruse (EÜ) nr 1663/95 artikkel 3.

(16)  30. aprilliks seatud tähtajast ei peetud tõlkimisega seotud raskuste tõttu kinni.

(17)  Peamised põhjused, miks raamatupidamist heaks ei kiidetud, olid: tõendavate asutuste suutmatus väljendada kvantitatiivselt kõigi leitud vigade rahalise mõju ulatust (Bayern-Umwelt, (DE) AGEA, (IT)); Luksemburgi tõendava asutuse nõuetele mittevastav audit; Madridi (ES) piiratud ulatuses audit ning SDE (FR) suutmatus läbi viia kohapealseid kontrolle.

(18)  Tõendavad asutused leidsid seitsmes makseasutuses (Navarra, Baden-Wurttemberg, Bayern-Umwelt, IFADAP, Region Wallonne, ONIVINS ja SDE) kas kogu raamatupidamist või konkreetseid valdkondi mõjutavaid olulisi vigu (rohkem kui 1 % deklareeritud kuludest). Komisjon jõudis samale järeldusele veel kolme makseasutuse puhul (La Rioja, ODEADOM ja ONIFLHOR). Veel kavatseb komisjon teha avastatud vigade põhjal finantskorrektsioone neljas makseasutuses (Andalucia, Canary Islands, Forestry Commission ja SERAD).

(19)  Komisjoni otsused 2004/136/EÜ (ELT L 40, 12.2.2004, lk 31), 2004/457/EÜ (ELT L 156, 30.4.2004, lk 47) ja 2004/561/EÜ (ELT L 250, 24.7.2004, lk 21).

(20)  Need vastavusotsused tasaarvestati 2004. aasta kulutustega.

(21)  Kindla suurusega korrektsioone kohaldatakse järgmiselt: 2 %, kui põhikontrollid on rahuldavad, kuid teisesed kontrollid on osaliselt või täielikult ebatõhusad; 5 %, kui põhikontrollid viiakse läbi, kuid ei järgita määrustes nõutud hulka, sagedust ja rangust, ning fondi rahakaotuse risk on suur; 10 %, kui üks või mitu põhikontrolli ei toimi, mis muudab taotluse abikõlblikkuse või korrektsuse kindlakstegemise võimatuks, mille tulemusel on fondil suur rahakaotuse risk.

(22)  1999 oli esimene aasta, mil komisjon tegi vastavusotsuseid 1996. aastal kehtestatud muudetud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kohaselt.

(23)  2004. aasta tegevusaruanne, punkt 3.2.1.1.

(24)  2004. aasta tegevusaruanne, punkt 4.2.2.

(25)  Tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimise kriitiline aspekt on abisaajate poolt esitatud teabe olemasolu ja täpsus, kusjuures suurt osa sellest saab kontrollida ainult füüsiliselt lõpliku abisaaja tasandil. Selline hõlmavus pakuks tugevama ja selgema arvepidamise ÜPP kulutuste üle. See annaks komisjonile tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta suurema kindluse. Vt kontrollikoja järeldusotsust nr 2/2004 ühtse auditeerimismudeli kohta, punktid 21, 41 ja 42 ning nr 1/2005 ÜPP rahastamise kohta, punkt 24.

(26)  Vt järeldusotsust nr 2/2004 ühtse auditeerimise mudeli kohta, punktid 57 ja 58.

(27)  Eeskirjade eiramise juhtude arvu kohta hinnangu andmiseks tuleks selgelt määratleda sobiv valimimeetod (järeldusotsus nr 2/2004 ühtse auditeerimismudeli kohta, punkt 48) ning kulude seaduslikkust ja korrektsust tuleks kontrollida lõpliku abisaaja tasandil (järeldusotsus nr 1/2005 ÜPP rahastamise kohta, punkt 24).

(28)  Vastavusotsuste eesmärk on jätta kulud ühenduse rahastamisest välja seal, kus komisjon on avastanud, et need ei ole kooskõlas ühenduse õigusaktidega (nõukogu määrus (EÜ) nr 1258/1999, artikkel 7, lõige 4). Nende otsuste puhul on (enamikel juhtudel) tegemist kindla suurusega korrektsioonidega kontrollsüsteemide mittetoimivate põhielementide jaoks.

(29)  Sisekontrollistandard 11 (riskianalüüs), sisekontrollistandard 12 (haldusteave), sisekontrollistandard 14 (väärnähtustest teatamine), sisekontrollistandard 17 (järelevalve), sisekontrollistandard 18 (erandite registreerimine), sisekontrollistandard 20 (sisekontrolli puudused), sisekontrollistandard 21 (auditiaruanded) ja sisekontrollistandard 22 (siseauditi läbiviimise suutlikkus).

(30)  Sisekontrollistandard 11 (riskianalüüs) — 2004. aasta jaoks ei olnud riskide käsitlemiseks koostatud tegevuskava.

Sisekontrollistandard 12 (haldusteave) — “kvalitatiivsete aspektide” nagu aasta halduskava kohta aruandmine ei ole veel rahuldav.

Sisekontrollistandard 17 (järelevalve) — eelarvevahendite käsutajate poolne rahandustegevuse tõhus järelevalve on kaheldav ja pole tõendeid järelkontrollimenetluste kohta.

Sisekontrollistandard 18 (erandite registreerimine) — asjaomased üksused ei täitnud dokumenteerimise nõudeid.

(31)  Väljendatud %-des uuritud põllumajandustootjate taotlustega seotud aladest.

(32)  Osakaal kontrollitud taotlustest.

(33)  Kontrollitud taotluste pindala osakaal, mida ei leitud.

(34)  Geoinfosüsteem ühendab maatükkide identifitseerimise, registrid ja aerofotod, mis võimaldab kontrollida oliivipuude arvu ja asukohta.

(35)  Kokkuvõtvad kontrollid on põhiosas dokumentide kontrollid.

(36)  Portugal kokkuvõtvaid kontrolle ei tee.

Allikas: Kreeka, Hispaania, Itaalia ja Portugali oliivilõitoetuste makseasutuste 2002–2003 aastaaruanded.

(37)  Maaelu arendamise kogukulutused, sealhulgas EAGGF arendusrahastu, ulatusid 8 805 miljoni euroni.

(38)  12 kõnealust makseasutust on: Kataloonia ja Madridi piirkonnad (Hispaania), Agea (Itaalia), Bayern Umwelt ja Saarland (Saksamaa), Ministère de l'Agriculture (Luksemburg), INGA ja IFADAP (Portugal), OPEKEPE (Kreeka), Région Wallone (Belgia), CNASEA ja SDE (Prantsusmaa).

(39)  EÜT L 67, 14.3.1991, lk 11.

(40)  2003. aasta aruanne, punktid 4.15 ja 4.16.

(41)  Olulise vea määr seati 1 %-le makseasutuse poolt esitatud kulutustest. Tõendavad asutused kasutasid statistilist valikumeetodit, et uurida 26 000 tehingut makseasutuste tasandil.

(42)  Järeldusotsus nr 1/2005 ÜPP rahastamise kohta, punkt 24.

(43)  Tšehhi Vabariik, Leedu, ARR (Poola), Sloveenia ja Slovakkia.

(44)  Eesti, Malta.

(45)  Seoses komisjoni määruse (EÜ) nr 1663/95, 7. juuli 1995, lisaga “Juhised makseagentuuri volitamiskriteeriumide määramiseks” ja komisjoni suunistega nr 1 (dokument VI/5168/96 rev. 1).

(46)  Sh ettemaksed ja tagatised ning võlgnikud.

(47)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1663/95 lisa punkt 4 lubab kindlaksmääratud tingimustel heakskiitmise funktsiooni ja/või tehniliste teenistuste (s.o kohapealsed kontrollid) delegeerimist teistele asutustele.

Allikas: Pädevate asutuste poolt kontrollikojale saadetud akrediteerimisaruanded.

(48)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 87), rakendatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2222/2000 (EÜT L 253, 7.10.2000, lk 5).

(49)  Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Bulgaaria ja Rumeenia.

(50)  Näiteks ühes SAPARDi abi saavas riigis jäi personali vähesuse ja ootamatult suure taotluste hulga tõttu tähtajaks läbi vaatamata 50 % saadud taotlustest.

(51)  2003. aastaaruanne, punkt 8.47.

(52)  2003. aastaaruanne, punkt 8.33.

(53)  Mitmeaastase rahastamislepingu kohaselt (jagu B, artikkel 4.2.e) loetakse mis tahes teenuste, tarnete ja tööde eelnevalt kindlaks määratud summast suuremad kulud abikõlbmatuteks, kui abisaaja ei ole võtnud pakkumisi vähemalt kolmelt pakkujalt.

(54)  Muu hulgas tuvastati, et puuduvad kolm kehtivat pakkumist; pakkumised olid võetud vähem kui kolmelt pakkujalt; õigustamatult oli vastu võetud mitte kõige odavam pakkumine.

(55)  2003. aastaaruanne, punkt 8.43.

(56)  Eriaruanne nr 7/2002.

(57)  Nõukogu soovitus eelarve täitmise kinnituse andmise kohta komisjonile, 7. märts 2003 — SN 1376/03, lisa 7.

(58)  SEK(2002) 1378 lõplik, lk 12.

(59)  KOM(2005) 50 lõplik.

(60)  EÜT L 47, 25.2.1993, lk 1.

(61)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 404/93, artikkel 16 lõige 1.

(62)  Nõukogu dokument 14217/04, 4. november 2004, tabel 2. Kontrollikoja eriaruande nr 7/2002 järgi oli see 2000. aastal 11 200 eurot/ha.

(63)  KOM(2004) 247 lõplik, lk 13.

(64)  Euroopa Parlamendi eelarve täitmist kinnitav otsus 2002, III jagu, punkt 149.

(65)  Komisjoni määrused (EÜ) nr 444/2003 (ELT L 67, 12.3.2003, lk 3) ja (EÜ) nr 2010/2003 (ELT L 297, 15.11.2003, lk 13) horisontaaleeskirjade kohta ning sektorispetsiifilised komisjoni määrused (EÜ) nr 456/2003 (veiseliha) (ELT L 69, 13.3.2003, lk 18), (EÜ) nr 500/2003 (teravili) (ELT L 74, 20.3.2003, lk 19) ja (EÜ) nr 740/2003 (töödeldud tooted) (ELT L 106, 29.4.2003, lk 12).

(66)  Kontrollikoda auditeeris süsteemi kolmes liikmesriigis, mis moodustavad 70 % kulutustest (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad).

(67)  Nõukogu soovitus komisjonile 2000. eelarve täitmise kinnituse andmise kohta komisjonile, 5. märts 2002 — SN 1651/02.

(68)  Euroopa Parlamendi otsus 2000. eelarve täitmise kinnitamise kohta, resolutsiooni punkt 59 (EÜT L 158, 17.6.2002, lk 16).

(69)  Hinnang ühenduse tärklise- ja tärklisetoodete poliitikale (2002), LMC International, Oxford.

(70)  Eriaruanne nr 9/2004.

(71)  Eriaruanne nr 3/2005.

LISA 1

Peamiste tähelepanekute areng — põllumajandus

| | 2003 ja varasemad aastad | 2004 |
| --- | --- | --- |
| Tähelepanekud | Komisjoni vastused | Tähelepanekud | Soovitused |
| Sisekontrolli standardid | Aruandes märgitakse, et 2003. a. 31. detsembriks oldi täielikult rakendatud 14 sisekontrollistandardit. 2004. a veebruariks oli osaliselt rakendada jäänud veel neli standardit (4.23). | Vastust ei ole. | Põllumajanduse peadirektoraadi enesehindamise käigus jõuti 2004. a järeldusele, et kõik standardid ja põhinõuded olid täidetud (4.28.a ja 4.33).
  Kontrollikoda leidis siiski, et neli standardit ei olnud täielikult täidetud (4.34). | Põllumajanduse peadirektoraat peaks tagama, et neid nelja standardit täidetaks täielikult (4.28.a) ja 4.33–4.34). |
| Pindalatoetuste kavad | Juhuslike kontrollide üldine veamäär oli 2,4 %, võrreldes 1,5 %-ga, mis leiti riskianalüüsi põhjal valitud kontrollide käigus (4.26).
  Mõnede liikmesriikide puhul on märkimisväärne, et juhuslikult valitud tehingute kontrollidel selgus kõrgem veamäär kui riskianalüüsi põhjal valitud kontrollidel (4.27). | IACSi määrust on riskianalüüsi osas muudetud, eriti liikmesriikidele kohustuse kehtestamisega igal aastal kasutatud riskifaktorite tõhusus läbi vaadata (4.26–4.27). | Nagu eelmistelgi aastatel, näitasid riskianalüüsi põhjal valitud tehingud suuremat veamäära kui juhuslikult valitud tehingud (4.37). | Komisjon peaks tagama, et liikmesriikide võetud eri valimid oleksid võrreldavad. Komisjon peaks juhuslikult ja riski alusel valitud kontrollide erinevatele tulemustele pöörama rohkem tähelepanu ja vastuolude korral küsima selgitusi (4.37). |
| Loomapidamise toetuskavad | Üldiselt on IACSi loomade kontrollide käigus avastatud veamäär endiselt väga erinev aastate ja liikmesriikide lõikes (4.32).
  (vt ka punkte 4.11 ja 4.12) | Nagu punktis 4.11(d) nimetatud, on kontrollistatistika uurimisel ja seda auditeeritakse osana iga-aastasest töökavast (4.32).
  (vt ka punkte 4.11 ja 4.12) | Loomapidamistoetuste statistika on endiselt vähem usaldusväärne kui sama statistika pindalatoetuste taotluste kohta (4.39). | Komisjon peaks analüüsima liikmesriikides läbiviidud kontrollide tulemuste erinevusi eri aastatel ja küsima selgitusi juhtudel, kui tulemused on ebakorrapärased (4.39). |
| Toodetud koguste alusel makstavad toetused | a) | Kreekas ei pääsenud piirkondlike büroode töötajad alati IACSi andmebaasile ligi, mis takistab tõhusaid kohapealseid kontrolle (4.35.b); |

2003 ja varasemad aastad

2004

Tähelepanekud

Komisjoni vastused

Tähelepanekud

Soovitused

Sisekontrolli standardid

Aruandes märgitakse, et 2003. a. 31. detsembriks oldi täielikult rakendatud 14 sisekontrollistandardit. 2004. a veebruariks oli osaliselt rakendada jäänud veel neli standardit (4.23).

Vastust ei ole.

Põllumajanduse peadirektoraadi enesehindamise käigus jõuti 2004. a järeldusele, et kõik standardid ja põhinõuded olid täidetud (4.28.a ja 4.33).

Kontrollikoda leidis siiski, et neli standardit ei olnud täielikult täidetud (4.34).

Põllumajanduse peadirektoraat peaks tagama, et neid nelja standardit täidetaks täielikult (4.28.a) ja 4.33–4.34).

Pindalatoetuste kavad

Juhuslike kontrollide üldine veamäär oli 2,4 %, võrreldes 1,5 %-ga, mis leiti riskianalüüsi põhjal valitud kontrollide käigus (4.26).

Mõnede liikmesriikide puhul on märkimisväärne, et juhuslikult valitud tehingute kontrollidel selgus kõrgem veamäär kui riskianalüüsi põhjal valitud kontrollidel (4.27).

IACSi määrust on riskianalüüsi osas muudetud, eriti liikmesriikidele kohustuse kehtestamisega igal aastal kasutatud riskifaktorite tõhusus läbi vaadata (4.26–4.27).

Nagu eelmistelgi aastatel, näitasid riskianalüüsi põhjal valitud tehingud suuremat veamäära kui juhuslikult valitud tehingud (4.37).

Komisjon peaks tagama, et liikmesriikide võetud eri valimid oleksid võrreldavad. Komisjon peaks juhuslikult ja riski alusel valitud kontrollide erinevatele tulemustele pöörama rohkem tähelepanu ja vastuolude korral küsima selgitusi (4.37).

Loomapidamise toetuskavad

Üldiselt on IACSi loomade kontrollide käigus avastatud veamäär endiselt väga erinev aastate ja liikmesriikide lõikes (4.32).

(vt ka punkte 4.11 ja 4.12)

Nagu punktis 4.11(d) nimetatud, on kontrollistatistika uurimisel ja seda auditeeritakse osana iga-aastasest töökavast (4.32).

(vt ka punkte 4.11 ja 4.12)

Loomapidamistoetuste statistika on endiselt vähem usaldusväärne kui sama statistika pindalatoetuste taotluste kohta (4.39).

Komisjon peaks analüüsima liikmesriikides läbiviidud kontrollide tulemuste erinevusi eri aastatel ja küsima selgitusi juhtudel, kui tulemused on ebakorrapärased (4.39).

Toodetud koguste alusel makstavad toetused

a)

Kreekas ei pääsenud piirkondlike büroode töötajad alati IACSi andmebaasile ligi, mis takistab tõhusaid kohapealseid kontrolle (4.35.b);

| b) | ei Kreekal ega Hispaanial ei olnud 2003. a tehtud makseid puudutaval perioodil toimivat oliiviõli geoinfosüsteemi, ning Hispaania ei suutnud läbi viia selle kompenseerimiseks nõutavat arvu kohapealseid kontrolle (4.37). |
| --- | --- |

b)

ei Kreekal ega Hispaanial ei olnud 2003. a tehtud makseid puudutaval perioodil toimivat oliiviõli geoinfosüsteemi, ning Hispaania ei suutnud läbi viia selle kompenseerimiseks nõutavat arvu kohapealseid kontrolle (4.37).

| a) | IACSi puudujääke Kreekas võetakse raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise kontekstis arvesse; |
| --- | --- |

a)

IACSi puudujääke Kreekas võetakse raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise kontekstis arvesse;

| b) | oliiviõli geoinfosüsteem on oliiviõli tootmistoetuse kontrollisüsteemi üks element ja see on olnud kohustuslik alles alates 2003/2004 turustamishooajast (4.37). |
| --- | --- |

b)

oliiviõli geoinfosüsteem on oliiviõli tootmistoetuse kontrollisüsteemi üks element ja see on olnud kohustuslik alles alates 2003/2004 turustamishooajast (4.37).

Oliiviõli tehingute puhul võib täheldada mitmeid puudusi:

| a) | Kreekas ei leidnud mõned taotlused kinnitust, kuna deklareeritud maatükid kas ei asunud märgitud kohas või ei kuulunud taotluse esitanud põllumajandustootjale; |
| --- | --- |

a)

Kreekas ei leidnud mõned taotlused kinnitust, kuna deklareeritud maatükid kas ei asunud märgitud kohas või ei kuulunud taotluse esitanud põllumajandustootjale;

| b) | 2004. a. makstavate toetuste perioodiks ei olnud Kreekal endiselt toimivat oliiviõli geoinfosüsteemi; |
| --- | --- |

b)

2004. a. makstavate toetuste perioodiks ei olnud Kreekal endiselt toimivat oliiviõli geoinfosüsteemi;

| c) | Andaluusias võeti GISis registreeritust rohkem oliivipuid deklareerinud põllumajandustootjatele sanktsioonide kohaldamise aluseks vigased arvutused; |
| --- | --- |

c)

Andaluusias võeti GISis registreeritust rohkem oliivipuid deklareerinud põllumajandustootjatele sanktsioonide kohaldamise aluseks vigased arvutused;

| d) | Kreekas avastati juhtumeid, kus tootjate grupid ei suutnud läbi viia kontrolle oliiviõli realiseerimise üle suuremate tootjate poolt (4.44). |
| --- | --- |

d)

Kreekas avastati juhtumeid, kus tootjate grupid ei suutnud läbi viia kontrolle oliiviõli realiseerimise üle suuremate tootjate poolt (4.44).

Komisjon peaks tootjariikidega kontrollide kvaliteedi, kohaldatavate karistuste ulatuse ja tingimustele mittevastavate õlipressimistehaste heakskiidu tühistamise otsuste süstemaatilise rakendamise osas olema rangem. Komisjon peaks ka nõudma, et Kreekal oleks täielikult toimiv oliiviõliregister (4.44–4.45).

Asutuse põhitöö on õlipressimistehaste kontrollimine. Kui asutus leiab pressimistehastes lahknevusi, võib ta teha ettepaneku erinevate karistuste määramiseks, milledest kõige karmim on tehase väljaarvamine heakskiidetud tehaste nimekirjast. 2002. a (kontrollid, mis mõjutavad 2003. a kulutusi) tegid asutused sellise karistusettepaneku ühel korral kümnest kontrollitud õlipressimistehasest. Praktikas määravad liikmesriikide põllumajandusministeeriumid tihti kergema karistuse (4.39).

Komisjon vaatab üle liikmesriikidepoolse kontrolliasutuste töö järelevalve kvaliteedi (4.39).

Asutuste töö hõlmab nende oliiviõli tehaste kontrollimist, kus on esinenud vigu ja puudusi. 2003. a sooritatud (mõjutavad 2004. a makseid) tehaste kontrollide tulemusena tegid asutused ettepaneku 9 % külastatud tehaste heakskiidu tühistamiseks. Ent liikmesriikide ametiasutused ei täida tihti neid ettepanekuid (4.45).

Muud kulutused

Määruse (EMÜ) nr 4045/89 nõuete kohaselt läbiviidud kontrollide osas leidis kontrollikoda, et:

| a) | üldiselt valmistasid liikmesriikide koordineerivad asutused kontrolliplaanid ette määrusekohaselt, kuid 2003. a lõpuks oli lõpule viidud ainult pool perioodiks kavandatud kontrollidest; |
| --- | --- |

a)

üldiselt valmistasid liikmesriikide koordineerivad asutused kontrolliplaanid ette määrusekohaselt, kuid 2003. a lõpuks oli lõpule viidud ainult pool perioodiks kavandatud kontrollidest;

| b) | viiendik kontrollikoja uuritud kontrollidest olid täiesti ebausaldusväärsed; |
| --- | --- |

b)

viiendik kontrollikoja uuritud kontrollidest olid täiesti ebausaldusväärsed;

| c) | koordineerivate asutuste esitatud aastaaruanded ei anna kontrollide kohta statistikat, mis võimaldaks tähenduslikku analüüsi ning võrdlust; |
| --- | --- |

c)

koordineerivate asutuste esitatud aastaaruanded ei anna kontrollide kohta statistikat, mis võimaldaks tähenduslikku analüüsi ning võrdlust;

| d) | komisjon ei olnud kehtestanud kontrolliprogramme tagamaks läbiviidud kontrollide tõhusust (4.15). |
| --- | --- |

d)

komisjon ei olnud kehtestanud kontrolliprogramme tagamaks läbiviidud kontrollide tõhusust (4.15).

(vt ka punkti 4.46.a)

| a) | liikmesriikide aastaaruannete kohaselt oli lõpuleviidud kontrollide arv 2 469, mis on 63 % perioodiks kavandatud 3 907st; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide aastaaruannete kohaselt oli lõpuleviidud kontrollide arv 2 469, mis on 63 % perioodiks kavandatud 3 907st;

| b) | komisjon võtab neid elemente oma tulevases töös seoses määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaste kontrollidega arvesse; |
| --- | --- |

b)

komisjon võtab neid elemente oma tulevases töös seoses määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaste kontrollidega arvesse;

| c) | saadud teavet analüüsitakse ja käsitletakse komisjoni talituste poolt eesmärgiga pakkuda liikmesriikidevahelisi võrdluselemente; |
| --- | --- |

c)

saadud teavet analüüsitakse ja käsitletakse komisjoni talituste poolt eesmärgiga pakkuda liikmesriikidevahelisi võrdluselemente;

| d) | varasematel aastatel toimusid sellised kontrolliprogrammid riskianalüüsi alusel ning järgmist ringi ollakse hetkel tegemas (4.15). |
| --- | --- |

d)

varasematel aastatel toimusid sellised kontrolliprogrammid riskianalüüsi alusel ning järgmist ringi ollakse hetkel tegemas (4.15).

Kontrollikoda uuris komisjonipoolset määruse (EMÜ) nr 4045/89 kohaste kontrollide järelevalvet:

| a) | käesolev määrus ei nõua koordineerivatelt asutustelt statistika esitamist sellisel kujul, mis võimaldaks tähenduslikku analüüsi; |
| --- | --- |

a)

käesolev määrus ei nõua koordineerivatelt asutustelt statistika esitamist sellisel kujul, mis võimaldaks tähenduslikku analüüsi;

| b) | 2003. a järeldas komisjon, et 11 liikmesriigi maksejärgsetest kontrollidest olid vaid üks kolmandik täielikult rahuldavad. Komisjoni ainuke reaktsioon sellele on 2004. a olnud kolme liikmesriigi külastamine, mis olid esimesed külastused pärast 2001. a; |
| --- | --- |

b)

2003. a järeldas komisjon, et 11 liikmesriigi maksejärgsetest kontrollidest olid vaid üks kolmandik täielikult rahuldavad. Komisjoni ainuke reaktsioon sellele on 2004. a olnud kolme liikmesriigi külastamine, mis olid esimesed külastused pärast 2001. a;

| c) | endiselt esineb liikmesriikides viivitusi iga-aastaste maksejärgsete kontrollide lõpuleviimisel. 2004. a lõpuks oli pooleli peaaegu 40 % kavandatud kontrollidest. |
| --- | --- |

c)

endiselt esineb liikmesriikides viivitusi iga-aastaste maksejärgsete kontrollide lõpuleviimisel. 2004. a lõpuks oli pooleli peaaegu 40 % kavandatud kontrollidest.

Arvestades, et andmed ei võimalda analüüsi kululiikide alusel, ei ole võimalik teha järeldusi aruannetes nimetatud eeskirjade eiramise juhtude sageduse varieerumise olulisuse ja põhjuste kohta (4.10).

(vt ka punkti 4.51)

Komisjon peaks võtma vajalikke samme esitatava erineva statistika ja andmete standardiseerimiseks ja võrreldavuse tagamiseks. Komisjon peaks samuti muutma oma kontrollid liikmesriikides intensiivsemaks ja olema valvsam kontrolliprogrammide lõpuleviimise ajalimiitide järgimise suhtes (4.10 ja 4.51).

Määruse (EMÜ) nr 386/90 kohaselt läbiviidud eksporditoetuste kontrollide osas leidis kontrollikoda, et kõik liikmesriigid teatasid komisjonile läbiviidud kontrollide arvu, kuid mitmed ei edastanud avastatud vigade hulka. Tulemused ei näita tagasilükatud toetustaotluste hulka ega enimmõjutatud eksporditoetuste liiki (4.46.b).

Komisjon on juba astunud samme alustamaks andmete kogumist füüsiliste kontrollide osaliseks saanud ekspordi rahalise maksumuse kohta (4.46.b).

Nagu varasematel aastatel, ei suutnud komisjon anda teavet füüsiliselt kontrollitud tehingute ja leitud eeskirjade eiramise rahalise väärtuse kohta. 2004. a võttis komisjon vastu määruse, mis nõuab liikmesriikidelt selle teabe esitamist alates 2005. a aruandest. Kontrollikoda loodab, et see määrus kõrvaldab tõhusalt need puudused (4.13 ja 4.52–4.53).

Ekspordi mittetoimumise, ekspordi asendamise, sihtkoha muutmise ja lõpuks ekspordikarussellide (doteeritud toodete reeksportimine) võimaluste valguses on eriti tähtis, et komisjon parandaks eksporditoetuste puhul kohustuslike kohapealsete kontrollide omapoolset järelevalvet (4.13 ja 4.52–4.53).

Kontrollikoda leiab jätkuvalt tõsiseid eksimusi kuivatatud viinamarjade puhul (Kreeka), mida täheldati 2002. aasta aruandes (4.45).

Komisjon on juba teinud ja teeb jätkuvalt finantskorrektsioonide ettepanekuid kuivatatud viinamarjade toetuste puhul tuvastatud puuduste tõttu (4.45).

Kontrollikoda leiab jätkuvalt tõsiseid eksimusi kuivatatud viinamarjade puhul (Kreeka, täheldati nii 2002. kui 2003. aasta aruannetes) (4.54).

Komisjon peaks astuma samme seoses raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega, tagades seejuures, et igasugused piirkondlikud erandid minimaalse tulu ja toodangu tingimustest oleksid piisavalt põhjendatud (4.54).

Maaelu arendamine

Sedalaadi toetuskavadel on tihti suhteliselt keerukad abikõlblikkustingimused, mida tuleb mõnikord mitme aasta vältel kontrollida (4.41).

Maaelu arendamise kulutuste osas on tõendavad asutused teinud märkuse 12 makseasutuse järeldusotsuses. Märkuste põhjuseks olid olulised vead, abikõlbmatud kulutused, alusdokumentide puudumine, ning need olid põhiliselt seotud põllumajanduse keskkonnameetmetega ja investeeringutega põllumajanduses ja metsanduses (4.47).

Komisjon peaks avastatud vigadega edasi tööd tegema ning võtma kasutusele sobivaid meetmeid puuduste kõrvaldamiseks (4.47–4.48).

Tõendavad asutused on teinud märkustega järeldusotsuse kolme maaelu arendamise meetmetele spetsialiseerunud asutuse suhtes. Maaelu arendamise kulutusi mõjutavaid vigu nimetatakse veel viie asutuse auditi märkustes (4.42).

Tõendavate asutuste poolt täheldatud vigu seoses maaelu arendamise kulutustega võetakse arvesse raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetluses ning kui leitakse, et need kujutavad ohtu fondile, tehakse ettepanek finantskorrektsioonideks (4.42).

Õigus maaelu arendamise toetuste saamiseks sõltub enamikel juhtudel kohustuste täitmisest abisaajate poolt, näiteks heade põllumajandustavade järgimisest. Kontrollikoja eriaruandes põllumajanduse keskkonnameetmete kohta leitakse, et selliste kulude kontrollimine on seotud eriliste probleemidega ning et selle tulemusena saab harva mõistliku kuluga mõistliku hinnangu (4.48).

LISA 2

Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi järelevalve osad

Allikas: Kontrollikoja makseasutuste ühtsete haldus- ja kontrollisüsteemide revisjon.

| | | Pindalatoetused | Loomapidamise toetused |
| --- | --- | --- | --- |
| LR | Makseasutus | Haldusmenetlus ja -kontrollid korrektse makse tagamiseks | Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus | Kontrolli metoodika ja üksiktulemustest aruandmine | Kontrollistatistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus ning tulemused | Haldusmenetlus ja kontrollid korrektse makse tagamiseks | Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus | Kontrolli metoodika ja üksiktulemustest aruandmine | Kontrollistatistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus ning tulemused |
| ES | Castilla y León | | 1 | 2 | | 3 | 1 | | |
| PT | IFADAP/INGA | 4 | 1 | 5 | | 6 | 1 | 7 | |
| UK | Šotimaa, SEERAD | 8 | 1 | | | 9 | | 10 | 11 |
| DE | Saarimaa | 12 | 1 | | | 13 | 14 | | 15 |
| DE | Tüüring | 16 | | | | 17 | | | |
| | Kreekas ei rakendata IACSi endiselt rahuldavalt (vt punkt 4.56) | | | | |
| EL | Kreeka, OPEKEPE | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |

Pindalatoetused

Loomapidamise toetused

LR

Makseasutus

Haldusmenetlus ja -kontrollid korrektse makse tagamiseks

Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus

Kontrolli metoodika ja üksiktulemustest aruandmine

Kontrollistatistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus ning tulemused

Haldusmenetlus ja kontrollid korrektse makse tagamiseks

Riskianalüüs ja kontrollide valiku menetlus

Kontrolli metoodika ja üksiktulemustest aruandmine

Kontrollistatistika ettevalmistamine ja usaldusväärsus ning tulemused

ES

Castilla y León

1

2

3

1

PT

IFADAP/INGA

4

1

5

6

1

7

UK

Šotimaa, SEERAD

8

1

9

10

11

DE

Saarimaa

12

1

13

14

15

DE

Tüüring

16

17

Kreekas ei rakendata IACSi endiselt rahuldavalt (vt punkt 4.56)

EL

Kreeka, OPEKEPE

18

19

20

21

22

23

24

25

| | A | Toimib hästi, vaja on üksikuid või väheolulisi täiustusi |
| --- | --- | --- |
| | B | Toimib, kuid vaja on täiustusi |
| | C | Ei toimi nii nagu peaks |

A

Toimib hästi, vaja on üksikuid või väheolulisi täiustusi

B

Toimib, kuid vaja on täiustusi

C

Ei toimi nii nagu peaks

| 1 | Ebaadekvaatne üksikute riskikriteeriumide tõhususe hindamine. Kuigi komisjoni määrus (EÜ) nr 118/2004, 23.1.2004, muudab selle kohustuslikuks alles taotlemisaastast 2004 (makseaasta 2005), loeb kontrollikoda sellist hindamist väga oluliseks riskianalüüsi osaks. Mõned liikmesriigid ei analüüsi olulisi vigu. |
| --- | --- |
| 2 | Kvaliteedikontrollimenetlusi ja -tulemusi ei ole tõendatud, algsete kaugseirekontrolli tulemuste ülekirjutamine on halvasti dokumenteeritud. |
| 3 | Loomade liikumisega seotud anomaaliad veiste andmebaasides, lahknevused piirkondlike ja tsentraalsete veiste andmebaaside vahel. |
| 4 | Uurimise käigus leitud püsivaid maatükke abikõlbmatuks muutvaid omadusi ei sisestata tulevaste halduslike ristkontrollide jaoks andmebaasi. |
| 5 | Ebapiisav kaugseire teel kontrollitavate lepingupartnerite kvaliteedikontroll, 8-st 6 audiitorite ülemõõdetud maatüki puhul ei kinnitanud ülemõõtmine kaugseire tulemusi. |
| 6 | Teistest liikmesriikidest otse tapmisele saabuvaid veiseid ei registreerita veiste andmebaasides. |
| 7 | Kontrolli käigus veiste andmebaasist kasutamiseks välja võetud teave leiti olevat ebatäielik (loomade tapmise toetuse kontrollimisel) või aegunud (kõigi uurimiste puhul üldiselt). |
| 8 | Kuigi ELi määrustes seda sätestatud ei ole, kohaldatakse halduskontrollide puhul pindala lubatud vea määrasid (2 % või maksimaalselt 2 ha). |
| 9 | Ekstensiivistamistoetuse enammaksmine maksete tegemise tõttu enne ristkontrollide lõpetamist. |
| 10 | Kontrollitulemuste andmete registreerimisaja määras esines arvukaid vigu (kõigist revideeritud kontrollaktidest 47 % puhul). 23 % veiste kontrollide ja 40 % lammaste kontrollide puhul teatati kontrollide toimumisest enam kui 48 tundi ette. |
| 11 | Läbiviidud kontrollide arvu on näidatud suuremana (näidatud kontrollide määr oli 15,2 % 13,3 % asemel). |
| 12 | Kinnisturegistrit ei uuendata süstemaatiliselt. Ebapiisav kvaliteedikontroll delegeeritud asutuse üle. |
| 13 | Ebapiisav järelevalve veiste andmebaasi ja kohapealsete kontrollide vaheliste lahknevuste korrigeerimiseks tehtud paranduste üle veiste andmebaasis. |
| 14 | Rohkem kui 70 % loomade kontrollidest keskendusid pindalatoetuste kaugseire kontrolliaknale. Riskianalüüs ei hõlmanud kõiki ELi õigusaktides sätestatud riskiparameetreid. Ei hinnatud riskianalüüsi tõhusust. |
| 15 | Väheolulised erinevused komisjonile esitatud andmete ja audiitoritele antud algandmete vahel. |
| 16 | Andmete registreerimisaja määra puhul on aktsepteeritud kõrgeid veamäärasid, elektrooniline andmetöötlussüsteem ei blokeeri taotlusi automaatselt kui need kontrolliks valitakse, ebapiisav auditijälg juhtumite puhul, mida käsitletakse ilmsete vigadena. |
| 17 | Elektrooniline andmetöötlussüsteem ei blokeeri taotluste toimikuid automaatselt kui need kontrolliks valitakse, ebapiisav järelevalve veiste andmebaasi ja kohapealsete kontrollide vaheliste lahknevuste korrigeerimiseks tehtud paranduste üle veiste andmebaasis. |
| 18 | Taotluste registreerimise menetlus on ebausaldusväärne ja seda kasutatakse süstemaatiliselt hilinenud taotluste eest rakendatavate karistuste vältimiseks; kõlvikute infosüsteem on ebatäielik ja ebausaldusväärne; maksimaalsete pindalade järelevalvet ei teostata maatüki tasandil, vaid seda tehakse ainult ebatõhusalt blokkide tasandil; põllumajandustootjate liitudel on andmete sisestamise monopol (taotluste ja kontrollide andmed), ja neil on keskne roll süsteemi loodud vigade nimekirja puhastamisel. Nad saavad elektroonilises andmetöötlussüsteemis taotlusandmeid igal ajal muuta ja täiendada; liidud teevad menetluse jooksul suurel hulgal parandusi ilma, et sellest jääks auditijälge. |
| 19 | Põllumajandustootjate liidud teavad, millised piirkonnad on kaugseireks valitud. |
| 20 | Kohapealsete kontrollide kvaliteet on madal, neid dokumenteeritakse halvasti, kohalikul tasandil ei teostata kontrollide üle kvaliteedikontrolli; paljude kontrollide puhul on tõsiseid kahtlusi, kas nad tegelikult toimusid; sammudega mõõtmist peetakse vettpidavaks mõõtmismeetodiks; kahekordne maatükkidele viitamise süsteem tekitab olukorra, kus elektroonilise andmetöötluse ristkontrollid kasutavad ainult digitaalset viitenumbrit, samal ajal, kui kontrolle viiakse läbi vana kartograafilise viite alusel ning kahe süsteemi vahel puudub seos. Kontrollide madalat kvaliteeti kinnitasid ka makseasutuse enda järelkontrollid ning audiitorite läbiviidud järelkontrollid. |
| 21 | Aruannetes nimetatud numbrid hilinenud taotluste arvu ning kaugseiretulemuste kohta olid täiesti valed. |
| 22 | Aegunud veiste andmebaas, mis vähendab nii halduskontrollide kui kohapealsete kontrollide mõju. Ebapiisav kontroll taotluste saamise ja põllumajandustootjate ühenduste poolse andmete sisestamise üle — ühendused saavad muuta maksete tegemisel kasutatavaid andmeid taotluste ja kontrollide kohta. Olulised vead põllumajandustootjate ühenduste poolt sisestatud andmetes taotluste ja kontrollide kohta. Mittetäielikud halduskontrollid keskvõimu tasandil ning ebapiisavad halduskontrollid kohalikul tasandil. Kehv kontroll individuaalsete loomakvootide üle, süstemaatiline ekstensiivistamistoetuste enammaksmine, teatud karistuste ebaõige kohaldamine. |
| 23 | Aruande järgi kontrolliti 2003. aastal kõiki veiste eest makstavate lisatasude taotlusi. See ambitsioonikas tööplaan põhjustas madalakvaliteedilisi kontrolle. |
| 24 | Inspektoritel puudus süstemaatiline juurdepääs veiste andmebaasile, et kontrolle ette valmistada. Kontrollid ei teinud kindlaks ega selgitanud erinevusi talumajapidamises olnud ja veiste andmebaasis kajastuva loomade arvu vahel. Kontrollid ei suutnud tihti leida vigu, mida leidsid halduskontrollid. Makseasutuse tulemuslikkuse kontrollides kindlaks tehtud enamtaotletud veistest ja ammlehmadest ei leitud esialgsete kontrollide käigus 69 %. |
| 25 | Olulised vastuolud ammlehmade eest ning loomade tapmise eest makstavate toetuste statistikas (nt kontrollitud loomade arv kontrollaktide järgi oli suurem toetusteks esitatud arvust taotlustes). Ebaõige loomade tapmise toetuste statistika. |

1

Ebaadekvaatne üksikute riskikriteeriumide tõhususe hindamine. Kuigi komisjoni määrus (EÜ) nr 118/2004, 23.1.2004, muudab selle kohustuslikuks alles taotlemisaastast 2004 (makseaasta 2005), loeb kontrollikoda sellist hindamist väga oluliseks riskianalüüsi osaks. Mõned liikmesriigid ei analüüsi olulisi vigu.

2

Kvaliteedikontrollimenetlusi ja -tulemusi ei ole tõendatud, algsete kaugseirekontrolli tulemuste ülekirjutamine on halvasti dokumenteeritud.

3

Loomade liikumisega seotud anomaaliad veiste andmebaasides, lahknevused piirkondlike ja tsentraalsete veiste andmebaaside vahel.

4

Uurimise käigus leitud püsivaid maatükke abikõlbmatuks muutvaid omadusi ei sisestata tulevaste halduslike ristkontrollide jaoks andmebaasi.

5

Ebapiisav kaugseire teel kontrollitavate lepingupartnerite kvaliteedikontroll, 8-st 6 audiitorite ülemõõdetud maatüki puhul ei kinnitanud ülemõõtmine kaugseire tulemusi.

6

Teistest liikmesriikidest otse tapmisele saabuvaid veiseid ei registreerita veiste andmebaasides.

7

Kontrolli käigus veiste andmebaasist kasutamiseks välja võetud teave leiti olevat ebatäielik (loomade tapmise toetuse kontrollimisel) või aegunud (kõigi uurimiste puhul üldiselt).

8

Kuigi ELi määrustes seda sätestatud ei ole, kohaldatakse halduskontrollide puhul pindala lubatud vea määrasid (2 % või maksimaalselt 2 ha).

9

Ekstensiivistamistoetuse enammaksmine maksete tegemise tõttu enne ristkontrollide lõpetamist.

10

Kontrollitulemuste andmete registreerimisaja määras esines arvukaid vigu (kõigist revideeritud kontrollaktidest 47 % puhul). 23 % veiste kontrollide ja 40 % lammaste kontrollide puhul teatati kontrollide toimumisest enam kui 48 tundi ette.

11

Läbiviidud kontrollide arvu on näidatud suuremana (näidatud kontrollide määr oli 15,2 % 13,3 % asemel).

12

Kinnisturegistrit ei uuendata süstemaatiliselt. Ebapiisav kvaliteedikontroll delegeeritud asutuse üle.

13

Ebapiisav järelevalve veiste andmebaasi ja kohapealsete kontrollide vaheliste lahknevuste korrigeerimiseks tehtud paranduste üle veiste andmebaasis.

14

Rohkem kui 70 % loomade kontrollidest keskendusid pindalatoetuste kaugseire kontrolliaknale. Riskianalüüs ei hõlmanud kõiki ELi õigusaktides sätestatud riskiparameetreid. Ei hinnatud riskianalüüsi tõhusust.

15

Väheolulised erinevused komisjonile esitatud andmete ja audiitoritele antud algandmete vahel.

16

Andmete registreerimisaja määra puhul on aktsepteeritud kõrgeid veamäärasid, elektrooniline andmetöötlussüsteem ei blokeeri taotlusi automaatselt kui need kontrolliks valitakse, ebapiisav auditijälg juhtumite puhul, mida käsitletakse ilmsete vigadena.

17

Elektrooniline andmetöötlussüsteem ei blokeeri taotluste toimikuid automaatselt kui need kontrolliks valitakse, ebapiisav järelevalve veiste andmebaasi ja kohapealsete kontrollide vaheliste lahknevuste korrigeerimiseks tehtud paranduste üle veiste andmebaasis.

18

Taotluste registreerimise menetlus on ebausaldusväärne ja seda kasutatakse süstemaatiliselt hilinenud taotluste eest rakendatavate karistuste vältimiseks; kõlvikute infosüsteem on ebatäielik ja ebausaldusväärne; maksimaalsete pindalade järelevalvet ei teostata maatüki tasandil, vaid seda tehakse ainult ebatõhusalt blokkide tasandil; põllumajandustootjate liitudel on andmete sisestamise monopol (taotluste ja kontrollide andmed), ja neil on keskne roll süsteemi loodud vigade nimekirja puhastamisel. Nad saavad elektroonilises andmetöötlussüsteemis taotlusandmeid igal ajal muuta ja täiendada; liidud teevad menetluse jooksul suurel hulgal parandusi ilma, et sellest jääks auditijälge.

19

Põllumajandustootjate liidud teavad, millised piirkonnad on kaugseireks valitud.

20

Kohapealsete kontrollide kvaliteet on madal, neid dokumenteeritakse halvasti, kohalikul tasandil ei teostata kontrollide üle kvaliteedikontrolli; paljude kontrollide puhul on tõsiseid kahtlusi, kas nad tegelikult toimusid; sammudega mõõtmist peetakse vettpidavaks mõõtmismeetodiks; kahekordne maatükkidele viitamise süsteem tekitab olukorra, kus elektroonilise andmetöötluse ristkontrollid kasutavad ainult digitaalset viitenumbrit, samal ajal, kui kontrolle viiakse läbi vana kartograafilise viite alusel ning kahe süsteemi vahel puudub seos. Kontrollide madalat kvaliteeti kinnitasid ka makseasutuse enda järelkontrollid ning audiitorite läbiviidud järelkontrollid.

21

Aruannetes nimetatud numbrid hilinenud taotluste arvu ning kaugseiretulemuste kohta olid täiesti valed.

22

Aegunud veiste andmebaas, mis vähendab nii halduskontrollide kui kohapealsete kontrollide mõju. Ebapiisav kontroll taotluste saamise ja põllumajandustootjate ühenduste poolse andmete sisestamise üle — ühendused saavad muuta maksete tegemisel kasutatavaid andmeid taotluste ja kontrollide kohta. Olulised vead põllumajandustootjate ühenduste poolt sisestatud andmetes taotluste ja kontrollide kohta. Mittetäielikud halduskontrollid keskvõimu tasandil ning ebapiisavad halduskontrollid kohalikul tasandil. Kehv kontroll individuaalsete loomakvootide üle, süstemaatiline ekstensiivistamistoetuste enammaksmine, teatud karistuste ebaõige kohaldamine.

23

Aruande järgi kontrolliti 2003. aastal kõiki veiste eest makstavate lisatasude taotlusi. See ambitsioonikas tööplaan põhjustas madalakvaliteedilisi kontrolle.

24

Inspektoritel puudus süstemaatiline juurdepääs veiste andmebaasile, et kontrolle ette valmistada. Kontrollid ei teinud kindlaks ega selgitanud erinevusi talumajapidamises olnud ja veiste andmebaasis kajastuva loomade arvu vahel. Kontrollid ei suutnud tihti leida vigu, mida leidsid halduskontrollid. Makseasutuse tulemuslikkuse kontrollides kindlaks tehtud enamtaotletud veistest ja ammlehmadest ei leitud esialgsete kontrollide käigus 69 %.

25

Olulised vastuolud ammlehmade eest ning loomade tapmise eest makstavate toetuste statistikas (nt kontrollitud loomade arv kontrollaktide järgi oli suurem toetusteks esitatud arvust taotlustes). Ebaõige loomade tapmise toetuste statistika.

---

PEATÜKK 5

Struktuurimeetmed

SISUKORD

Sissejuhatus

Struktuurimeetmete rahastamine ja eesmärgid

Struktuurimeetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemid: põhilised määrused ja menetlused

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Auditi eesmärk ja ulatus

Juhtimis- ja kontrollisüsteemide audit

Sisekontrolli standardite rakendamine: tehtud on edusamme, kuigi edasised jõupingutused on vajalikud

Rakenduskavade elluviimine: määruste täitmiseks vajalikud süsteemi täiendused käesoleval perioodil

1994–1999 programmide lõpetamine: viivitused ja süsteemi puudused määruste täitmisel

Projektide põhjaliku testimise tulemused

Teiste audiitorite töö

Aasta tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused: parem teave, kuid ebapiisavad reservatsioonid

Eelnevate kinnitavate avalduste tähelepanekute järelkontroll: komisjon peab võtma täiendavaid meetmeid

Kokkuvõte ja soovitused

Kokkuvõte

Soovitused

Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi rakendamine: komisjon on tuvastanud puudusi juhtimis- ja kontrollisüsteemides

Eriaruande nr 3/2002, mis käsitleb ühenduse tööhõivealgatust Integra, tähelepanekute järelkontroll

Eriaruande nr 4/2002, mis käsitleb kohalikke tööhõivemeetmeid, tähelepanekute järelkontroll

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| Struktuurimeetmete rahastamine ja eesmärgid |
| 5.1. | Struktuurimeetmete kaudu toetatakse Euroopa Liidu ja kandidaatriikide majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Meetmeid rahastatakse neljast struktuurifondist: Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF), Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastust (EAGGF arendusrahastu) ja Kalanduse Arendusrahastust; samuti ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisinstrumendist (ISPA) ja Ühtekuuluvusfondist. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

Struktuurimeetmete rahastamine ja eesmärgid

5.1.

Struktuurimeetmete kaudu toetatakse Euroopa Liidu ja kandidaatriikide majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Meetmeid rahastatakse neljast struktuurifondist: Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), Euroopa Sotsiaalfondist (ESF), Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastust (EAGGF arendusrahastu) ja Kalanduse Arendusrahastust; samuti ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisinstrumendist (ISPA) ja Ühtekuuluvusfondist.

| 5.2. | Struktuurifondidest kaasfinantseeritakse liikmesriikides sotsiaal-majandusliku arengu programme (1). Ühtekuuluvusfondist kaasfinantseeritakse nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri projekte, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % liidu keskmisest (2). Kandidaatriikides toetab transpordi arendamise ja keskkonnakaitse projekte ISPA (3). |
| --- | --- |

5.2.

Struktuurifondidest kaasfinantseeritakse liikmesriikides sotsiaal-majandusliku arengu programme (1). Ühtekuuluvusfondist kaasfinantseeritakse nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri projekte, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % liidu keskmisest (2). Kandidaatriikides toetab transpordi arendamise ja keskkonnakaitse projekte ISPA (3).

| 5.3. | Kõikidel programmidel ja projektidel peab olema komisjoni heakskiit ja soovituslik rahastamiskava, milles täpsustatakse ühenduse abi summa ja liikmesriigi või kandidaatriigi panus. Abi osutatakse mitmeaastaste perioodide raames vastavalt finantsperspektiividele. Ühenduse 2004. aasta eelarve kulud hõlmavad põhiliselt käesoleva programmiperioodi (2000–2006) jooksvaid makseid ja eelmise programmiperioodi (1994–1999) lõppmakseid. |
| --- | --- |

5.3.

Kõikidel programmidel ja projektidel peab olema komisjoni heakskiit ja soovituslik rahastamiskava, milles täpsustatakse ühenduse abi summa ja liikmesriigi või kandidaatriigi panus. Abi osutatakse mitmeaastaste perioodide raames vastavalt finantsperspektiividele. Ühenduse 2004. aasta eelarve kulud hõlmavad põhiliselt käesoleva programmiperioodi (2000–2006) jooksvaid makseid ja eelmise programmiperioodi (1994–1999) lõppmakseid.

| 5.4. | Ajavahemikul 1994–1999 kinnitas komisjon 1 104 struktuurifondide programmi ja 920 Ühtekuuluvusfondi projekti. Ajavahemikul 2000–2006 on käigus 606 struktuurifondide programmi, 1 163 Ühtekuuluvusfondi projekti ja 72 ISPA projekti (4). Rakendatavad meetmed on väga erinevad: suured infrastruktuuri projektid (ERF, Ühtekuuluvusfond ja ISPA), üksikisikute tööalane koolitus (ESF), põllumajandustoodete turundus (EAGGF arendusrahastu) või kalapüügi kohandamine (Kalanduse Arendusrahastu). |
| --- | --- |

5.4.

Ajavahemikul 1994–1999 kinnitas komisjon 1 104 struktuurifondide programmi ja 920 Ühtekuuluvusfondi projekti. Ajavahemikul 2000–2006 on käigus 606 struktuurifondide programmi, 1 163 Ühtekuuluvusfondi projekti ja 72 ISPA projekti (4). Rakendatavad meetmed on väga erinevad: suured infrastruktuuri projektid (ERF, Ühtekuuluvusfond ja ISPA), üksikisikute tööalane koolitus (ESF), põllumajandustoodete turundus (EAGGF arendusrahastu) või kalapüügi kohandamine (Kalanduse Arendusrahastu).

Image

Image

| 5.5. | Ajavahemikul 2000–2006 on struktuurifondide eelarveliste kulutuste kogusumma 230 463 miljonit eurot, Ühtekuuluvusfondil 28 154 miljonit eurot ja ISPAl 6 149 miljonit eurot (7) (2004. aasta hindades). Enamus kulutusi on suunatud struktuurifondide kolme peamise tegevuseesmärgi täitmiseks:






  — | eesmärk 1: mahajäänud piirkondade arengu ja struktuurilise kohandumise edendamine, |
| --- | --- | --- |

5.5.

Ajavahemikul 2000–2006 on struktuurifondide eelarveliste kulutuste kogusumma 230 463 miljonit eurot, Ühtekuuluvusfondil 28 154 miljonit eurot ja ISPAl 6 149 miljonit eurot (7) (2004. aasta hindades). Enamus kulutusi on suunatud struktuurifondide kolme peamise tegevuseesmärgi täitmiseks:

—

eesmärk 1: mahajäänud piirkondade arengu ja struktuurilise kohandumise edendamine,

| — | eesmärk 2: struktuuriliselt mahajäänud piirkondade majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste toetamine, |
| --- | --- |

—

eesmärk 2: struktuuriliselt mahajäänud piirkondade majanduslike ja sotsiaalsete ümberkorralduste toetamine,

| — | eesmärk 3: haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika ning -süsteemide kohandamine ja kaasajastamine. |
| --- | --- |

—

eesmärk 3: haridus-, koolitus- ja tööhõivepoliitika ning -süsteemide kohandamine ja kaasajastamine.

| 5.6. | 1994–1999 programmiperioodi ja eelnevate programmiperioodide struktuurifondide (8) maksed tasuti ettemaksete (liikmesriikide poolt edastatud kuludeklaratsioonides kajastuva rakendamise edenemise alusel) ja lõppmaksetena; lõppmakse tähendas programmi lõpetamist. 2000–2006 programmiperioodi rahastamine toimub järgmiselt: tehakse üks ettemakse, mis moodustab 7 % (uute liikmesriikide puhul 16 %) kogu programmi maksumusest, millele järgneb liikmesriikide esitatud kulude hüvitamine regulaarselt igal aastal ning ühekordsed lõplikud maksed programmi lõpetamisel. Perioodilist kulude hüvitamist nimetatakse vahemakseks. Struktuurifondide puhul on kõik komisjoni maksed seotud konkreetse fondi ja programmiga. |
| --- | --- |

5.6.

1994–1999 programmiperioodi ja eelnevate programmiperioodide struktuurifondide (8) maksed tasuti ettemaksete (liikmesriikide poolt edastatud kuludeklaratsioonides kajastuva rakendamise edenemise alusel) ja lõppmaksetena; lõppmakse tähendas programmi lõpetamist. 2000–2006 programmiperioodi rahastamine toimub järgmiselt: tehakse üks ettemakse, mis moodustab 7 % (uute liikmesriikide puhul 16 %) kogu programmi maksumusest, millele järgneb liikmesriikide esitatud kulude hüvitamine regulaarselt igal aastal ning ühekordsed lõplikud maksed programmi lõpetamisel. Perioodilist kulude hüvitamist nimetatakse vahemakseks. Struktuurifondide puhul on kõik komisjoni maksed seotud konkreetse fondi ja programmiga.

| 5.7. | Struktuurimeetmeid hallatakse koostöös liikmesriikidega. See tähendab, et komisjon vastutab ühenduse eelarve täitmise eest, kuid vastutust meetmete juhtimise ja kontrolli eest jagab komisjon (9) liikmesriikidega. Seega vastutavad liikmesriigid esiteks tegevuste juhtimise ja kulutuste kontrolli eest ning kulutuste aluseks olevate tehingute õigsuse ja seaduslikkuse tagamise eest riigi auditeerimisasutuste poolt kontrollitud süsteemide toimimise kaudu. Komisjon hindab riiklike süsteemide tõhusust ja nõudmistele vastavust deklareeritud kulutuste kohta antud riikliku makseasutuse hinnangu, sõltumatu auditiasutuse koostatud lõpetamisavalduse, liikmesriikide iga-aastaste kontrolliaruannete ja komisjoni enda talituste auditite alusel. |
| --- | --- |

5.7.

Struktuurimeetmeid hallatakse koostöös liikmesriikidega. See tähendab, et komisjon vastutab ühenduse eelarve täitmise eest, kuid vastutust meetmete juhtimise ja kontrolli eest jagab komisjon (9) liikmesriikidega. Seega vastutavad liikmesriigid esiteks tegevuste juhtimise ja kulutuste kontrolli eest ning kulutuste aluseks olevate tehingute õigsuse ja seaduslikkuse tagamise eest riigi auditeerimisasutuste poolt kontrollitud süsteemide toimimise kaudu. Komisjon hindab riiklike süsteemide tõhusust ja nõudmistele vastavust deklareeritud kulutuste kohta antud riikliku makseasutuse hinnangu, sõltumatu auditiasutuse koostatud lõpetamisavalduse, liikmesriikide iga-aastaste kontrolliaruannete ja komisjoni enda talituste auditite alusel.

Struktuurimeetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemid: põhilised määrused ja menetlused

| 5.8. | Perioodi 1994-1999 juhtimis- ja kontrollisüsteemide põhielemendid on määratletud finantsmääruses (10) ja raammäärustes (11). Komisjoni määrus (EÜ) nr 2064/97, mis jõustus novembris 1997, kehtestas struktuurimeetmete kulutuste haldamisele ja kontrollile programmiperioodiks 1994–1999 mitmeid erinõudeid, (12) millest põhilised on järgmised:






  a) | nõue, et liikmesriigid viiksid sisse juhtimis- ja kontrollisüsteemid, mille abil saab rahuldaval tasemel kontrollida maksenõuete (kuludeklaratsioonid) põhjendatust, eriti:






  i) | et oleks olemas piisav auditijälg, mis võimaldab viia komisjonile esitatud kuludeklaratsioonid vastavusse liikmesriikide raamatupidamisarvestusega ning identifitseerida ühenduse vahenditest tehtud eraldised; |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.

Perioodi 1994-1999 juhtimis- ja kontrollisüsteemide põhielemendid on määratletud finantsmääruses (10) ja raammäärustes (11). Komisjoni määrus (EÜ) nr 2064/97, mis jõustus novembris 1997, kehtestas struktuurimeetmete kulutuste haldamisele ja kontrollile programmiperioodiks 1994–1999 mitmeid erinõudeid, (12) millest põhilised on järgmised:

a)

nõue, et liikmesriigid viiksid sisse juhtimis- ja kontrollisüsteemid, mille abil saab rahuldaval tasemel kontrollida maksenõuete (kuludeklaratsioonid) põhjendatust, eriti:

i)

et oleks olemas piisav auditijälg, mis võimaldab viia komisjonile esitatud kuludeklaratsioonid vastavusse liikmesriikide raamatupidamisarvestusega ning identifitseerida ühenduse vahenditest tehtud eraldised;

| ii) | et lisaks tehingute igapäevasele kontrollile läbiviidavad kontrollid on piisava ulatusega (vähemalt 5 % valim), võimaldamaks tõendada juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusust, ühenduse nõuete järgimist ja kuludeklaratsioonide õigsust; |
| --- | --- |

ii)

et lisaks tehingute igapäevasele kontrollile läbiviidavad kontrollid on piisava ulatusega (vähemalt 5 % valim), võimaldamaks tõendada juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusust, ühenduse nõuete järgimist ja kuludeklaratsioonide õigsust;

| iii) | et iga programmi lõpetamisel esitavad liikmesriigid komisjonile rakendusasutusest sõltumatu isiku või organisatsiooni aruande; selles aruandes peaks sisalduma eelmiste aastate kontrollide kokkuvõtted ja üldine kokkuvõte lõpliku kuludeklaratsiooni aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

iii)

et iga programmi lõpetamisel esitavad liikmesriigid komisjonile rakendusasutusest sõltumatu isiku või organisatsiooni aruande; selles aruandes peaks sisalduma eelmiste aastate kontrollide kokkuvõtted ja üldine kokkuvõte lõpliku kuludeklaratsiooni aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

| b) | nõue, et komisjon peab koostöös liikmesriikidega tagama määruses (EÜ) nr 2064/97 sätestatud finantskontrolli eesmärkide saavutamise. |
| --- | --- |

b)

nõue, et komisjon peab koostöös liikmesriikidega tagama määruses (EÜ) nr 2064/97 sätestatud finantskontrolli eesmärkide saavutamise.

| 5.9. | Programmiperioodiks 2000–2006 säilitas ja arendas nõukogu uus raammäärus (EÜ) nr 1260/1999 (13), mida rakendati komisjoni määrustega (EÜ) nr 438/2001 (14) ja (EÜ) nr 448/2001, (15) edasi samu põhimõtteid. Lisati nõue, et liikmesriigid juhendaksid korraldus- ja makseasutusi (16) ja sätestaksid selgelt ülesannete kindlaksmääramise, jaotamise ja eraldamise. Samuti peavad liikmesriigid viima kõigepealt sisse vajalikud finantskorrektsioonid. Projektide rakendamise ajal läbi viidavad kontrollid (igapäevased juhtimiskontrollid) ja süsteemide efektiivsuse ning kuludeklaratsioonide õigsuse kontrollimiseks valimi alusel tehtavad kontrollid (sõltumatud 5 % hõlmavad kontrollid) on nüüd selgemalt eristatud (vt punkt 5.11). Enamgi veel, komisjon peab veenduma juhtimis- ja kontrollisüsteemide vastavuses seaduses sätestatud standarditele, ning regulaarselt üle vaatama süsteemide toimimise. Tervikuna pakub seadusandlik raamistik kindla aluse struktuurimeetmete kulutuste juhtimiseks ja kontrolliks. |
| --- | --- |

5.9.

Programmiperioodiks 2000–2006 säilitas ja arendas nõukogu uus raammäärus (EÜ) nr 1260/1999 (13), mida rakendati komisjoni määrustega (EÜ) nr 438/2001 (14) ja (EÜ) nr 448/2001, (15) edasi samu põhimõtteid. Lisati nõue, et liikmesriigid juhendaksid korraldus- ja makseasutusi (16) ja sätestaksid selgelt ülesannete kindlaksmääramise, jaotamise ja eraldamise. Samuti peavad liikmesriigid viima kõigepealt sisse vajalikud finantskorrektsioonid. Projektide rakendamise ajal läbi viidavad kontrollid (igapäevased juhtimiskontrollid) ja süsteemide efektiivsuse ning kuludeklaratsioonide õigsuse kontrollimiseks valimi alusel tehtavad kontrollid (sõltumatud 5 % hõlmavad kontrollid) on nüüd selgemalt eristatud (vt punkt 5.11). Enamgi veel, komisjon peab veenduma juhtimis- ja kontrollisüsteemide vastavuses seaduses sätestatud standarditele, ning regulaarselt üle vaatama süsteemide toimimise. Tervikuna pakub seadusandlik raamistik kindla aluse struktuurimeetmete kulutuste juhtimiseks ja kontrolliks.

| 5.10. | Põhiline struktuurimeetmete kulutuste seaduslikkuse ja korrektsusega seotud oht tuleneb komisjoni ja liikmesriikide ühisest juhtimisest, juhtimisprotsessiga seotud erinevate asutuste hulgast, suurest programmide koguarvust, kusjuures üks programm võib sisaldada tuhandeid projekte, mida viiakse ellu mitme aasta jooksul, samuti juhtimis- ja kontrollisüsteemide potentsiaalsetest puudustest. Sellele lisaks on kulude abikõlblikkuse määramiseks kehtestatud suur hulk tingimusi, mis ei ole alati selged ning annavad alust erinevateks tõlgendusteks. |
| --- | --- |

5.10.

Põhiline struktuurimeetmete kulutuste seaduslikkuse ja korrektsusega seotud oht tuleneb komisjoni ja liikmesriikide ühisest juhtimisest, juhtimisprotsessiga seotud erinevate asutuste hulgast, suurest programmide koguarvust, kusjuures üks programm võib sisaldada tuhandeid projekte, mida viiakse ellu mitme aasta jooksul, samuti juhtimis- ja kontrollisüsteemide potentsiaalsetest puudustest. Sellele lisaks on kulude abikõlblikkuse määramiseks kehtestatud suur hulk tingimusi, mis ei ole alati selged ning annavad alust erinevateks tõlgendusteks.

| 5.10. | Komisjon nõustub väitega, et ühisjuhtimine, mille puhul vastutus delegeeritakse liikmesriikidele ja seejärel delegeeritakse ülesanded edasi liikmesriigi piires, toob vältimatult kaasa teatava riski. Seda riski on püütud kõrvaldada struktuurifondide määruses liikmesriikidele sätestatud nõudega luua ja kohaldada tõhusad juhtimise ja kontrolli süsteemid, ning sellega, et komisjonil on õigus nende süsteemide tööd kontrollida, peatada vajadusel maksed ja teha finantskorrektsioone. Teatises ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta (KOM(2005) 252) on kavandatud täiendavaid meetmeid ühisjuhtimise tugevdamiseks.
  Toimingute ja kulude abikõlblikkuse määravad paratamatult paljud tingimused ning komisjoni eeskirjades sätestatakse teatavate tähtsate valdkondade jaoks ühised nõuded. Komisjon annab juhiseid nii abikõlblikkuse üld- kui ka üksikküsimustes. |
| --- | --- |

5.10.

Komisjon nõustub väitega, et ühisjuhtimine, mille puhul vastutus delegeeritakse liikmesriikidele ja seejärel delegeeritakse ülesanded edasi liikmesriigi piires, toob vältimatult kaasa teatava riski. Seda riski on püütud kõrvaldada struktuurifondide määruses liikmesriikidele sätestatud nõudega luua ja kohaldada tõhusad juhtimise ja kontrolli süsteemid, ning sellega, et komisjonil on õigus nende süsteemide tööd kontrollida, peatada vajadusel maksed ja teha finantskorrektsioone. Teatises ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta (KOM(2005) 252) on kavandatud täiendavaid meetmeid ühisjuhtimise tugevdamiseks.

Toimingute ja kulude abikõlblikkuse määravad paratamatult paljud tingimused ning komisjoni eeskirjades sätestatakse teatavate tähtsate valdkondade jaoks ühised nõuded. Komisjon annab juhiseid nii abikõlblikkuse üld- kui ka üksikküsimustes.

| 5.11. | Komisjoni ja liikmesriikide rolli 2000–2006 programmiperioodi juhtimis- ja kontrollisüsteemides võib kokku võtta järgmiselt:






  a) | liikmesriigi korraldusasutus saab ELi poolset ja riigipoolset kaasfinantseerimist taotlevatelt potentsiaalsetelt abisaajatelt (17) taotlused; |
| --- | --- | --- |

5.11.

Komisjoni ja liikmesriikide rolli 2000–2006 programmiperioodi juhtimis- ja kontrollisüsteemides võib kokku võtta järgmiselt:

a)

liikmesriigi korraldusasutus saab ELi poolset ja riigipoolset kaasfinantseerimist taotlevatelt potentsiaalsetelt abisaajatelt (17) taotlused;

| b) | liikmesriigi korraldusasutus kiidab projekti heaks või lükkab selle tagasi; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi korraldusasutus kiidab projekti heaks või lükkab selle tagasi;

| c) | heakskiidu saanud projekti abisaaja esitab kaasfinantseerimise saamiseks projekti kulude kohta regulaarselt projekti kuludeklaratsioonid; |
| --- | --- |

c)

heakskiidu saanud projekti abisaaja esitab kaasfinantseerimise saamiseks projekti kulude kohta regulaarselt projekti kuludeklaratsioonid;

| d) | korraldusasutus kontrollib, et projektide kulutused oleksid seaduslikud ja korrektsed ning vastaksid kaasfinantseerimise nõuetele (“igapäevane juhtimiskontroll”); |
| --- | --- |

d)

korraldusasutus kontrollib, et projektide kulutused oleksid seaduslikud ja korrektsed ning vastaksid kaasfinantseerimise nõuetele (“igapäevane juhtimiskontroll”);

| e) | makseasutus veendub enne komisjonile saadetava koonddeklaratsiooni kinnitamist, et kulud vastavad kõigile tingimustele; |
| --- | --- |

e)

makseasutus veendub enne komisjonile saadetava koonddeklaratsiooni kinnitamist, et kulud vastavad kõigile tingimustele;

| f) | rakendus- ja maksmisasutustest sõltumatud liikmesriigi asutused (18) auditeerivad juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning viivad läbi kuludeklaratsioonide pistelist kontrolli vähemalt 5 % ulatuses iga programmi abikõlblikest kulutustest (“sõltumatud kontrollid”); |
| --- | --- |

f)

rakendus- ja maksmisasutustest sõltumatud liikmesriigi asutused (18) auditeerivad juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning viivad läbi kuludeklaratsioonide pistelist kontrolli vähemalt 5 % ulatuses iga programmi abikõlblikest kulutustest (“sõltumatud kontrollid”);

| g) | iga programmi lõpetamisel esitab liikmesriigi rakendusasutusest sõltumatu asutus (võib olla sama mis punktis f kirjeldatud) komisjonile deklaratsiooni, milles hinnatakse lõppbilansi maksmise avalduse õigsust ning tehingute seaduslikkust ja korrektsust; |
| --- | --- |

g)

iga programmi lõpetamisel esitab liikmesriigi rakendusasutusest sõltumatu asutus (võib olla sama mis punktis f kirjeldatud) komisjonile deklaratsiooni, milles hinnatakse lõppbilansi maksmise avalduse õigsust ning tehingute seaduslikkust ja korrektsust;

| h) | komisjon kontrollib liikmesriikide poolt esitatud süsteemikirjelduste ja iga-aastaste kontrollaruannete alusel ning oma audititöö põhjal liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimisega, et veenduda süsteemide vastavuses määrustele. |
| --- | --- |

h)

komisjon kontrollib liikmesriikide poolt esitatud süsteemikirjelduste ja iga-aastaste kontrollaruannete alusel ning oma audititöö põhjal liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimisega, et veenduda süsteemide vastavuses määrustele.

| 5.12. | Lisaks struktuurifondide erinõuetele kehtivad komisjonile selle üldise kontrollikeskkonna parandamiseks mõeldud täiendavad nõuded. Kõik peadirektoraadid peavad täitma sisekontrollistandardeid. |
| --- | --- |

5.12.

Lisaks struktuurifondide erinõuetele kehtivad komisjonile selle üldise kontrollikeskkonna parandamiseks mõeldud täiendavad nõuded. Kõik peadirektoraadid peavad täitma sisekontrollistandardeid.

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi eesmärk ja ulatus

| 5.13. | Auditi eesmärk oli aidata kaasa kontrollikoja poolt üldeelarve kohta antava kinnitava avalduse koostamisele, andes erihinnangu kogu struktuurimeetmete valdkonnale. Sel eesmärgil kontrollis kontrollikoda eelkõige komisjoni ja osade liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning analüüsis, mil määral tagavad nende süsteemide sisemised kontrollimehhanismid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Kontrollikoda viis läbi eraldi kontrolli juhusliku valiku alusel valitud eelmise (1994–1999) ja käesoleva (2000–2006) programmiperioodi programmide ja projektide alustehingute suhtes (põhjalik testimine) eesmärgiga saada fondide toimimise kohta täiendavat teavet. Kontrollikoda kontrollis:






  — | komisjoni sisekontrollikeskkonda (sisekontrollistandardeid), |
| --- | --- | --- |

5.13.

Auditi eesmärk oli aidata kaasa kontrollikoja poolt üldeelarve kohta antava kinnitava avalduse koostamisele, andes erihinnangu kogu struktuurimeetmete valdkonnale. Sel eesmärgil kontrollis kontrollikoda eelkõige komisjoni ja osade liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning analüüsis, mil määral tagavad nende süsteemide sisemised kontrollimehhanismid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Kontrollikoda viis läbi eraldi kontrolli juhusliku valiku alusel valitud eelmise (1994–1999) ja käesoleva (2000–2006) programmiperioodi programmide ja projektide alustehingute suhtes (põhjalik testimine) eesmärgiga saada fondide toimimise kohta täiendavat teavet. Kontrollikoda kontrollis:

—

komisjoni sisekontrollikeskkonda (sisekontrollistandardeid),

| — | kas 1994–1999 ja 2000–2006 programmiperioodide haldus- ja kontrollsüsteem toimis 2004. aastal tehtud maksete osas vastavalt asjaomastele määrustele, |
| --- | --- |

—

kas 1994–1999 ja 2000–2006 programmiperioodide haldus- ja kontrollsüsteem toimis 2004. aastal tehtud maksete osas vastavalt asjaomastele määrustele,

| — | kas 1994–1999 programmiperioodi programmid lõpetati vastavalt asjaomastele määrustele, |
| --- | --- |

—

kas 1994–1999 programmiperioodi programmid lõpetati vastavalt asjaomastele määrustele,

| — | iga-aastaseid tegevusaruandeid ja peadirektorite avaldusi, |
| --- | --- |

—

iga-aastaseid tegevusaruandeid ja peadirektorite avaldusi,

| — | meetmeid, mida komisjon on võtnud seoses kontrollikoja eelnevate tähelepanekutega. |
| --- | --- |

—

meetmeid, mida komisjon on võtnud seoses kontrollikoja eelnevate tähelepanekutega.

Juhtimis- ja kontrollisüsteemide audit

Sisekontrolli standardite rakendamine: tehtud on edusamme, kuigi edasised jõupingutused on vajalikud

Kontrollikoja analüüs

| 5.14. | Auditi käigus uuriti komisjoni sisekontrolli toimimist, eriti kulutuste seaduslikkuse ja korrektsusega seotud põhilisi kontrollimehhanisme. Auditi käigus tutvuti ka sellega, kuidas täidavad peadirektoraadid struktuurimeetmete osas sisekontrollistandardeid (vt ka punktid 1.80–1.83). |
| --- | --- |

5.14.

Auditi käigus uuriti komisjoni sisekontrolli toimimist, eriti kulutuste seaduslikkuse ja korrektsusega seotud põhilisi kontrollimehhanisme. Auditi käigus tutvuti ka sellega, kuidas täidavad peadirektoraadid struktuurimeetmete osas sisekontrollistandardeid (vt ka punktid 1.80–1.83).

| 5.15. | Kontrollikoda kontrollis, kuidas täideti struktuurimeetmete eest vastutavates peadirektoraatides kaheksat sisekontrollistandardit (standardeid on kokku 24), mis omavad erilist mõju kulutuste seaduslikkusele ja korrektsusele (19). |
| --- | --- |

5.15.

Kontrollikoda kontrollis, kuidas täideti struktuurimeetmete eest vastutavates peadirektoraatides kaheksat sisekontrollistandardit (standardeid on kokku 24), mis omavad erilist mõju kulutuste seaduslikkusele ja korrektsusele (19).

Sisekontrollistandardite puudulik täitmine

| 5.16. | Regionaalpoliitika peadirektoraadis ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis oli standardite täitmine üldiselt rahuldav. Siiski peaks võtma meetmeid, et parandada 11. standardi (riskianalüüs ja- juhtimine) rakendamise efektiivsust, ning puudusi täheldati 17. standardi (järelevalve) täitmises, mida käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

5.16.

Regionaalpoliitika peadirektoraadis ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis oli standardite täitmine üldiselt rahuldav. Siiski peaks võtma meetmeid, et parandada 11. standardi (riskianalüüs ja- juhtimine) rakendamise efektiivsust, ning puudusi täheldati 17. standardi (järelevalve) täitmises, mida käsitletakse allpool.

| 5.16. | Peadirektoraadid on astunud allpool loetletud samme, et parandada riskijuhtimise tõhusust ning arvavad allpool esitatud põhjustel, et standardi nr 17 rakendamine on kooskõlas põhinõuetega. |
| --- | --- |

5.16.

Peadirektoraadid on astunud allpool loetletud samme, et parandada riskijuhtimise tõhusust ning arvavad allpool esitatud põhjustel, et standardi nr 17 rakendamine on kooskõlas põhinõuetega.

| 5.17. | Näiteks on mõlema peadirektoraadi siseauditi osakonnad märkinud, et vajalik on täiendav töö töötajate teadlikkuse tõstmisel ohtude vähendamise ja vajakajäämiste väljaselgitamise ning neist teavitamise osas. Kontrollikoja arvates ei ole regionaalpoliitika peadirektoraat ega tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimisest (2000–2006 perioodil) selge ülevaate saamiseks projekte piisavalt kohapeal kontrollinud. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat on võtnud kasutusele arvutirakenduse oma auditites toodud soovituste elluviimise kontrollimiseks. Kontrollikoda leiab, et selle arvutirakenduse kasutamist tuleks parandada. |
| --- | --- |

5.17.

Näiteks on mõlema peadirektoraadi siseauditi osakonnad märkinud, et vajalik on täiendav töö töötajate teadlikkuse tõstmisel ohtude vähendamise ja vajakajäämiste väljaselgitamise ning neist teavitamise osas. Kontrollikoja arvates ei ole regionaalpoliitika peadirektoraat ega tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimisest (2000–2006 perioodil) selge ülevaate saamiseks projekte piisavalt kohapeal kontrollinud. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat on võtnud kasutusele arvutirakenduse oma auditites toodud soovituste elluviimise kontrollimiseks. Kontrollikoda leiab, et selle arvutirakenduse kasutamist tuleks parandada.

| 5.17. | Regionaalpoliitika peadirektoraat võttis seoses standardiga nr 11 vastu tegevusplaani, et abistada keskastme juhtimisorganeid riskide tuvastamisel ja kõrvaldamisel ning tutvustada laiemalt olemasolevaid menetlusi, eelkõige menetlusi, mille abil teatatakse sisekontrolli puudustest ning parandatakse neid. 2004. aasta alguses hinnati riske ning viidi ellu tegevuskava selle hindamise käigus tuvastatud riskide vähendamiseks.
  Seire, mida sama standardiga seoses tegid tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraatide siseauditiüksused, näitab, et pärast meetmete võtmist on töötajate teadlikkus sisekontrolli standarditest pidevalt paranenud.
  Standardi nr 17 puhul ei hinda regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat juhtimis- ja kontrollisüsteemide tööd mitte ainult komisjoni talituste kohapealse audititegevuse põhjal vaid ka süsteemide dokumentatsiooni kontrollimise, liikmesriikide audititegevuse ning riikide iga-aastaste kontrolliaruannete põhjal.
  Mõlemad peadirektoraadid viivad oma süsteemide auditite raames läbi paljude projektitoimikute dokumendikontrolle pädevate asutuste tasandil ning tehingute nõuetekohasuse pistelist kontrolli.
  Regionaalpoliitika peadirektoraat ei auditeerinud 2004. aastal ajavahemikku 2000.–2006. kuuluvaid projekte, kuid vaatas uurimise esimese järgu raames üle süsteemide töö. Uurimise teises järgus viiakse 2005. aastal läbi projektiauditid. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat on seoses Euroopa Sotsiaalfondiga seisukohal, et tema auditimeetodid võimaldavad tõhusalt kasutada olemasolevaid ressursse ja kujundada niiviisi arvamuse võimalikult paljude süsteemide kohta, mis hõlmavad väga suurt hulka projekte (vt ka vastus punktile 5.42). |
| --- | --- |

5.17.

Regionaalpoliitika peadirektoraat võttis seoses standardiga nr 11 vastu tegevusplaani, et abistada keskastme juhtimisorganeid riskide tuvastamisel ja kõrvaldamisel ning tutvustada laiemalt olemasolevaid menetlusi, eelkõige menetlusi, mille abil teatatakse sisekontrolli puudustest ning parandatakse neid. 2004. aasta alguses hinnati riske ning viidi ellu tegevuskava selle hindamise käigus tuvastatud riskide vähendamiseks.

Seire, mida sama standardiga seoses tegid tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraatide siseauditiüksused, näitab, et pärast meetmete võtmist on töötajate teadlikkus sisekontrolli standarditest pidevalt paranenud.

Standardi nr 17 puhul ei hinda regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat juhtimis- ja kontrollisüsteemide tööd mitte ainult komisjoni talituste kohapealse audititegevuse põhjal vaid ka süsteemide dokumentatsiooni kontrollimise, liikmesriikide audititegevuse ning riikide iga-aastaste kontrolliaruannete põhjal.

Mõlemad peadirektoraadid viivad oma süsteemide auditite raames läbi paljude projektitoimikute dokumendikontrolle pädevate asutuste tasandil ning tehingute nõuetekohasuse pistelist kontrolli.

Regionaalpoliitika peadirektoraat ei auditeerinud 2004. aastal ajavahemikku 2000.–2006. kuuluvaid projekte, kuid vaatas uurimise esimese järgu raames üle süsteemide töö. Uurimise teises järgus viiakse 2005. aastal läbi projektiauditid. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat on seoses Euroopa Sotsiaalfondiga seisukohal, et tema auditimeetodid võimaldavad tõhusalt kasutada olemasolevaid ressursse ja kujundada niiviisi arvamuse võimalikult paljude süsteemide kohta, mis hõlmavad väga suurt hulka projekte (vt ka vastus punktile 5.42).

| 5.18. | Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat ei olnud 2004. aasta lõpuks täitnud täielikult viie standardi (11, 12, 17, 20 ja 22) põhinõudeid. Põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraat nentis 2004. aasta isehindamises, et kõik ühtsed nõuded ja põhinõuded on täidetud. Kontrollikoda uuris kaheksat standardit ja leidis, et neli neist vajaksid parandusi (vt punktid 4.33 ja 4.34). |
| --- | --- |

5.18.

Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat ei olnud 2004. aasta lõpuks täitnud täielikult viie standardi (11, 12, 17, 20 ja 22) põhinõudeid. Põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraat nentis 2004. aasta isehindamises, et kõik ühtsed nõuded ja põhinõuded on täidetud. Kontrollikoda uuris kaheksat standardit ja leidis, et neli neist vajaksid parandusi (vt punktid 4.33 ja 4.34).

| 5.18. | Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat nõustub kontrollikoja märkustega põhinõuete ebapiisava täitmise kohta viie sisekontrolli standardi osas ning on juba võtnud meetmeid olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

5.18.

Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat nõustub kontrollikoja märkustega põhinõuete ebapiisava täitmise kohta viie sisekontrolli standardi osas ning on juba võtnud meetmeid olukorra parandamiseks.

Rakenduskavade elluviimine: määruste täitmiseks vajalikud süsteemi täiendused käesoleval perioodil

Kontrollikoja analüüs

| 5.19. | Struktuurimeetmete kulutuste erihinnangu koostamise käigus uuris kontrollikoda juhusliku valimi alusel 15 struktuurifondi programmi ja ühte Ühtekuuluvusfondi projekti (1994–1999 programmid: 3 ERF, 2 ESF, 1 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond ja 1 Ühtekuuluvusfond. 2000–2006 programmid: 5 ERF (sh 1 Interreg IIIA ühenduse initsiatiiv), 3 ESF ja 1 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond), millele komisjon oli 2004. aastal makseid teinud (Belgias, Prantsusmaal, Saksamaal, Kreekas (2), Hispaanias (3), Itaalias (3), Portugalis, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis (2)), juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist programmiperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006. Nagu eespool (punktides 5.8–5.9) mainitud, on 2000–2006 programmiperioodi juhtimis- ja kontrollisüsteemide nõuded karmimad kui ajavahemikul 1994–1999. |
| --- | --- |

5.19.

Struktuurimeetmete kulutuste erihinnangu koostamise käigus uuris kontrollikoda juhusliku valimi alusel 15 struktuurifondi programmi ja ühte Ühtekuuluvusfondi projekti (1994–1999 programmid: 3 ERF, 2 ESF, 1 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond ja 1 Ühtekuuluvusfond. 2000–2006 programmid: 5 ERF (sh 1 Interreg IIIA ühenduse initsiatiiv), 3 ESF ja 1 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond), millele komisjon oli 2004. aastal makseid teinud (Belgias, Prantsusmaal, Saksamaal, Kreekas (2), Hispaanias (3), Itaalias (3), Portugalis, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis (2)), juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist programmiperioodidel 1994–1999 ja 2000–2006. Nagu eespool (punktides 5.8–5.9) mainitud, on 2000–2006 programmiperioodi juhtimis- ja kontrollisüsteemide nõuded karmimad kui ajavahemikul 1994–1999.

| 5.19. | Komisjon uurib kontrollikoja järeldusi kõnealuste juhtumite puhul, võttes arvesse liikmesriikide asjaomaste asutuste vastuseid ja vajaduse korral hangitud täiendavat teavet. Kui uurimine on lõpetatud, võtab komisjon vajalikud meetmed. Komisjon on seisukohal, et ajavahemike 1994.–1999. ja 2000.–2006. kohta tuleks järeldused teha eraldi. Neil kahel ajavahemikul kehtinud nõuetes oli märkimisväärseid erinevusi. Näiteks loodi eraldiseisvad juhtimis- ja makseasutused alles ajavahemikul 2000.–2006. Sageli muutsid liikmesriigid jooksva perioodi struktuure. |
| --- | --- |

5.19.

Komisjon uurib kontrollikoja järeldusi kõnealuste juhtumite puhul, võttes arvesse liikmesriikide asjaomaste asutuste vastuseid ja vajaduse korral hangitud täiendavat teavet. Kui uurimine on lõpetatud, võtab komisjon vajalikud meetmed. Komisjon on seisukohal, et ajavahemike 1994.–1999. ja 2000.–2006. kohta tuleks järeldused teha eraldi. Neil kahel ajavahemikul kehtinud nõuetes oli märkimisväärseid erinevusi. Näiteks loodi eraldiseisvad juhtimis- ja makseasutused alles ajavahemikul 2000.–2006. Sageli muutsid liikmesriigid jooksva perioodi struktuure.

Määrustega sätestatud nõuete mittetäitmine

| 5.20. | Kontrollikoja auditi käigus tuvastati liikesriikides erinevaid puudujääke juhtimis- ja kontrollisüsteemide suhtes sätestatud nõuete täitmisel kõigi kontrollitud programmide ulatuses nii programmiperioodi 1994–1999 kui 2000–2006. Võrreldes eelmise programmiperioodiga on komisjon rakendanud mitmeid meetmeid, et tõhustada 2000–2006 programmiperioodi kulutuste juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Siiski esineb veel olulisi puudusi, nagu selgus valitud 2000–2006 programmidega tutvumise tulemustest (vt
  lisa 1
  ). Järgmised kontrollikoja leiud on näiteks probleemidest, mis kehtivad mõlema perioodi kohta. |
| --- | --- |

5.20.

Kontrollikoja auditi käigus tuvastati liikesriikides erinevaid puudujääke juhtimis- ja kontrollisüsteemide suhtes sätestatud nõuete täitmisel kõigi kontrollitud programmide ulatuses nii programmiperioodi 1994–1999 kui 2000–2006. Võrreldes eelmise programmiperioodiga on komisjon rakendanud mitmeid meetmeid, et tõhustada 2000–2006 programmiperioodi kulutuste juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Siiski esineb veel olulisi puudusi, nagu selgus valitud 2000–2006 programmidega tutvumise tulemustest (vt
  lisa 1
  ). Järgmised kontrollikoja leiud on näiteks probleemidest, mis kehtivad mõlema perioodi kohta.

| 5.20. | Komisjon märgib, et juhtimis- ja kontrollisüsteemide korralduse teatavad aspektid, eelkõige tagasinõudmismenetlused ja likvideerimisorgani iseseisvus, olid üldiselt rahuldavad. Samuti juhib komisjon tähelepanu aruande punktis 5.37 osutatud audititegevuse ja sõltumatute kontrollide positiivsetele tulemustele. |
| --- | --- |

5.20.

Komisjon märgib, et juhtimis- ja kontrollisüsteemide korralduse teatavad aspektid, eelkõige tagasinõudmismenetlused ja likvideerimisorgani iseseisvus, olid üldiselt rahuldavad. Samuti juhib komisjon tähelepanu aruande punktis 5.37 osutatud audititegevuse ja sõltumatute kontrollide positiivsetele tulemustele.

Ülesannete ebaselge määratlemine, jaotamine ja eristamine

| 5.21. | Kontrollikoda tuvastas ülesannete ebaselge määratlemise, jaotamise ja eristamisega seotud probleeme kuueteistkümnest auditeeritud programmist nelja puhul. Kahel juhul viis makseasutuse kulude tõendamise aluseks oleva kontrolli läbi osakond, mis ei olnud eelarveteenistusest sõltumatu (20). Ühe programmi puhul allus 5 % valimi kontrollimise eest vastutav üksus osakonnajuhatajale, kes vastutas ka abi juhtimise ja maksmise eest (21). Ühes programmis allusid juhtimise ja maksete eest vastutavad töörühmad samale büroojuhatajale (22). Nende põhinõuete mittetäitmine suurendab ebaseaduslike ja ebakorrektsete kulude deklareerimise ja tõendamise ohtu. |
| --- | --- |

5.21.

Kontrollikoda tuvastas ülesannete ebaselge määratlemise, jaotamise ja eristamisega seotud probleeme kuueteistkümnest auditeeritud programmist nelja puhul. Kahel juhul viis makseasutuse kulude tõendamise aluseks oleva kontrolli läbi osakond, mis ei olnud eelarveteenistusest sõltumatu (20). Ühe programmi puhul allus 5 % valimi kontrollimise eest vastutav üksus osakonnajuhatajale, kes vastutas ka abi juhtimise ja maksmise eest (21). Ühes programmis allusid juhtimise ja maksete eest vastutavad töörühmad samale büroojuhatajale (22). Nende põhinõuete mittetäitmine suurendab ebaseaduslike ja ebakorrektsete kulude deklareerimise ja tõendamise ohtu.

| 5.21. | Komisjon märgib, et kaks programmi kuulusid ajavahemikku 1994.–1999. ja kaks ajavahemikku 2000.–2006. Ta on arvamusel, et Lääne-Šotimaa 1997.–1999. aasta programmi struktuur vastas ajavahemikuks 1994.–1999. kehtestatud miinimumnõuetele.
  “Puglia” programmi puhul (joonealune märkus 18) leidis põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat 2004. aasta märtsis toimunud auditilähetuse käigus sarnaseid probleeme seoses ülesannete lahususega. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2004. aasta tegevusaruandes esitati “Puglia” kulutuste suhtes reservatsioon ja seda küsimust uuritakse praegu komisjonile antud teabe põhjal koos Itaalia ametiasutustega. |
| --- | --- |

5.21.

Komisjon märgib, et kaks programmi kuulusid ajavahemikku 1994.–1999. ja kaks ajavahemikku 2000.–2006. Ta on arvamusel, et Lääne-Šotimaa 1997.–1999. aasta programmi struktuur vastas ajavahemikuks 1994.–1999. kehtestatud miinimumnõuetele.

“Puglia” programmi puhul (joonealune märkus 18) leidis põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat 2004. aasta märtsis toimunud auditilähetuse käigus sarnaseid probleeme seoses ülesannete lahususega. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2004. aasta tegevusaruandes esitati “Puglia” kulutuste suhtes reservatsioon ja seda küsimust uuritakse praegu komisjonile antud teabe põhjal koos Itaalia ametiasutustega.

Piisava auditijälje puudumine

| 5.22. | Kontrollikoda tuvastas auditijäljega seonduvaid probleeme seitsmes programmis. Ühes programmis oli auditijälg puudulik kümnest uuritud projektist kolmes (23) ja teises programmis kaheksast uuritud projektist kolmes (24). Ühel juhul leiti auditijälje katkemine kahes projektis ja samas programmis ei olnud täidetud kuludokumentide säilitamise nõuet. (25) Ühel juhul tuvastas kontrollikoda kahes uuritud programmis korraldusasutuse tehtud maksete ja projektide kulutuste mittevastavuse (26). Ühes programmis leiti kolme projekti puhul määrustele mittevastav arvete ja maksekorralduste puudumine ning kulutusi oli võimalik tõendada ainult abisaaja raamatupidamissüsteemi kaudu (22). Ühes programmis tuvastas kontrollikoda enamuse auditeeritud projektide puhul probleeme auditijäljega (27). Veel ühe programmi puhul ei vastanud kinnitatud ja komisjonile esitatud summa programmikavas esitatud kogusummale (28). Piisava auditijälje puudumisel ei ole liikmesriigil selget alust kulutuste tõendamiseks. |
| --- | --- |

5.22.

Kontrollikoda tuvastas auditijäljega seonduvaid probleeme seitsmes programmis. Ühes programmis oli auditijälg puudulik kümnest uuritud projektist kolmes (23) ja teises programmis kaheksast uuritud projektist kolmes (24). Ühel juhul leiti auditijälje katkemine kahes projektis ja samas programmis ei olnud täidetud kuludokumentide säilitamise nõuet. (25) Ühel juhul tuvastas kontrollikoda kahes uuritud programmis korraldusasutuse tehtud maksete ja projektide kulutuste mittevastavuse (26). Ühes programmis leiti kolme projekti puhul määrustele mittevastav arvete ja maksekorralduste puudumine ning kulutusi oli võimalik tõendada ainult abisaaja raamatupidamissüsteemi kaudu (22). Ühes programmis tuvastas kontrollikoda enamuse auditeeritud projektide puhul probleeme auditijäljega (27). Veel ühe programmi puhul ei vastanud kinnitatud ja komisjonile esitatud summa programmikavas esitatud kogusummale (28). Piisava auditijälje puudumisel ei ole liikmesriigil selget alust kulutuste tõendamiseks.

| 5.22. | Komisjon märgib, et neli juhtumit kuulusid ajavahemikku 1994.–1999. ja kolm juhtumit ajavahemikku 2000.–2006.
  Aastate 2000.–2006. Belgia programmi (1999BE053DO002) puhul koostas korraldusasutus pärast kontrollikoja auditit uuesti ülevaaate komisjonile deklareeritud kulutustest seoses ühega kolmest kõnealusest juhtumist, ülejäänud kaht projekti uuritakse praegu. Aastate 1994.–1999. Soome programmi (956001FI8) puhul hinnati süsteem pärast komisjonipoolset sotsiaalhüvitiste alast eriauditit samuti puudulikuks. Seejärel alustas Soome praegu kehtiva süsteemi muutmist. Komisjoni talitused jälgivad edasiminekut ja olukord on pärast seda paranenud.
  Asjaolu, et Hispaania deklareeris aastate 1994.–1999. programmi (940112ES1) kulutused tegelikest väiksematena, ei avaldanud ühenduse eelarvele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

5.22.

Komisjon märgib, et neli juhtumit kuulusid ajavahemikku 1994.–1999. ja kolm juhtumit ajavahemikku 2000.–2006.

Aastate 2000.–2006. Belgia programmi (1999BE053DO002) puhul koostas korraldusasutus pärast kontrollikoja auditit uuesti ülevaaate komisjonile deklareeritud kulutustest seoses ühega kolmest kõnealusest juhtumist, ülejäänud kaht projekti uuritakse praegu. Aastate 1994.–1999. Soome programmi (956001FI8) puhul hinnati süsteem pärast komisjonipoolset sotsiaalhüvitiste alast eriauditit samuti puudulikuks. Seejärel alustas Soome praegu kehtiva süsteemi muutmist. Komisjoni talitused jälgivad edasiminekut ja olukord on pärast seda paranenud.

Asjaolu, et Hispaania deklareeris aastate 1994.–1999. programmi (940112ES1) kulutused tegelikest väiksematena, ei avaldanud ühenduse eelarvele negatiivset mõju.

Piisava kontrolli puudumine

| 5.23. | Üheksa kontrollikoja valimisse kuulunud juhtumi puhul tehingute igapäevased juhtimiskontrollid ei toiminud või sisaldasid puudusi. Kontrollikoja valimis oli kaks juhtu, kus nimetatud kontroll ei toiminud ning igapäevase juhtimiskontrolli kohta ei eksisteerinud mingeid tõendeid (29). Nendes programmides leidis kontrollikoda üksikute projektide auditeerimisel mitmeid vigu. Ühel juhul ei kontrollinud juhtimisasutused kohapealsete kontrollide käigus rahastatud tegevuste tegelikku teostamist (24). Selle juhtumi puhul ei eksisteerinud tõendeid kaasrahastatud teenuste osutamise kohta. Need leiud tõendavad, kui oluline on teha kontrolle abisaajate juures kohapeal, selle asemel, et täielikult toetuda tsentraliseeritud dokumendikontrollile. |
| --- | --- |

5.23.

Üheksa kontrollikoja valimisse kuulunud juhtumi puhul tehingute igapäevased juhtimiskontrollid ei toiminud või sisaldasid puudusi. Kontrollikoja valimis oli kaks juhtu, kus nimetatud kontroll ei toiminud ning igapäevase juhtimiskontrolli kohta ei eksisteerinud mingeid tõendeid (29). Nendes programmides leidis kontrollikoda üksikute projektide auditeerimisel mitmeid vigu. Ühel juhul ei kontrollinud juhtimisasutused kohapealsete kontrollide käigus rahastatud tegevuste tegelikku teostamist (24). Selle juhtumi puhul ei eksisteerinud tõendeid kaasrahastatud teenuste osutamise kohta. Need leiud tõendavad, kui oluline on teha kontrolle abisaajate juures kohapeal, selle asemel, et täielikult toetuda tsentraliseeritud dokumendikontrollile.

| 5.23. | Komisjon märgib, et kaks juhtumit kuuluvad ajavahemikku 1994.–1999. ja seitse juhtumit ajavahemikku 2000.–2006. Kreeka programmi puhul jäi komisjon pärast Kreeka juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülevaatust rahule võetud meetmetega, mis piisavalt tagavad määruste nõuetele vastavate juhtimiskontrolli menetluste kehtestamise.
  Aastate 2000.–2006. Rootsi programmi (1999SE161DO002) puhul hoolitseb komisjon selle eest, et tehtud parandused hõlmaksid ka tehingute tegeliku toimumise kontrolli. |
| --- | --- |

5.23.

Komisjon märgib, et kaks juhtumit kuuluvad ajavahemikku 1994.–1999. ja seitse juhtumit ajavahemikku 2000.–2006. Kreeka programmi puhul jäi komisjon pärast Kreeka juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülevaatust rahule võetud meetmetega, mis piisavalt tagavad määruste nõuetele vastavate juhtimiskontrolli menetluste kehtestamise.

Aastate 2000.–2006. Rootsi programmi (1999SE161DO002) puhul hoolitseb komisjon selle eest, et tehtud parandused hõlmaksid ka tehingute tegeliku toimumise kontrolli.

| 5.24. | Puudujääke igapäevases juhtimiskontrollis leiti kuuel juhul. Ühel juhul ei olnud igapäevane kontroll piisav (22). Kolmel juhul ei olnud kontrolli sisu ja ulatus piisav ja kulutuste abikõlblikkust ei olnud korralikult kontrollitud (30). Neist ühe juhtumi puhul, kus oli tegu lõpetatud programmiga, mille lõplikud kulud on kinnitatud, leiti arvukaid vigu (21). Kahel juhul ei oldud üldse kontrollitud kolmandate osapoolte tegevust ja kontrollikoda ei leidnud tõendeid, et need kulutused oleksid abikõlblikud (31). |
| --- | --- |

5.24.

Puudujääke igapäevases juhtimiskontrollis leiti kuuel juhul. Ühel juhul ei olnud igapäevane kontroll piisav (22). Kolmel juhul ei olnud kontrolli sisu ja ulatus piisav ja kulutuste abikõlblikkust ei olnud korralikult kontrollitud (30). Neist ühe juhtumi puhul, kus oli tegu lõpetatud programmiga, mille lõplikud kulud on kinnitatud, leiti arvukaid vigu (21). Kahel juhul ei oldud üldse kontrollitud kolmandate osapoolte tegevust ja kontrollikoda ei leidnud tõendeid, et need kulutused oleksid abikõlblikud (31).

| 5.24. | Aastate 2000.–2006. Belgia programmi (1999BE053DO002) puhul jälgib komisjon, et abisaaja esitaks oma kuluarvestuse põhjal korraldusasutusele sisearvetes kajastatud üksikasjalikud kulutused ja et korraldusasutus seejärel kontrolliks nende kulutuste abikõlblikkust ja põhjendusi. |
| --- | --- |

5.24.

Aastate 2000.–2006. Belgia programmi (1999BE053DO002) puhul jälgib komisjon, et abisaaja esitaks oma kuluarvestuse põhjal korraldusasutusele sisearvetes kajastatud üksikasjalikud kulutused ja et korraldusasutus seejärel kontrolliks nende kulutuste abikõlblikkust ja põhjendusi.

| 5.25. | 2000–2006 programmiperioodi auditeeritud programmide puhul saavutati rahuldav areng 5 % kontrollide osas, välja arvatud ühel puhul, kus kontrollide ulatus ei olnud piisav (24). Sellele vaatamata tuvastas kontrollikoda puudusi valimi 11 programmi sõltumatutes kontrollides. Seitsmel juhul ei olnud valimi aluseks olev riskianalüüs piisav või ei suudetud seda põhjendada ning kontrollid ei hõlmanud kõiki abikõlblikkuse aspekte (32). Ühel juhul puudusid audititöö dokumendid, mis oleksid võimaldanud kontrollikoja audiitoritel valimi moodustamise metoodikat ja tehtud audititööd kontrollida (33). Kontrollitulemuste edastamise hilinemist täheldati kahel korral (34). Ühe programmi puhul ei hõlmanud kontrollid kogu programmiperioodi ja valimi koostamisel ei arvestatud riskianalüüsiga (35) |
| --- | --- |

5.25.

2000–2006 programmiperioodi auditeeritud programmide puhul saavutati rahuldav areng 5 % kontrollide osas, välja arvatud ühel puhul, kus kontrollide ulatus ei olnud piisav (24). Sellele vaatamata tuvastas kontrollikoda puudusi valimi 11 programmi sõltumatutes kontrollides. Seitsmel juhul ei olnud valimi aluseks olev riskianalüüs piisav või ei suudetud seda põhjendada ning kontrollid ei hõlmanud kõiki abikõlblikkuse aspekte (32). Ühel juhul puudusid audititöö dokumendid, mis oleksid võimaldanud kontrollikoja audiitoritel valimi moodustamise metoodikat ja tehtud audititööd kontrollida (33). Kontrollitulemuste edastamise hilinemist täheldati kahel korral (34). Ühe programmi puhul ei hõlmanud kontrollid kogu programmiperioodi ja valimi koostamisel ei arvestatud riskianalüüsiga (35)

| 5.25. | Komisjon märgib, et kuus juhtumit üheteistkümnest kuulusid ajavahemikku 1994.–1999. ja viis ajavahemikku 2000.–2006.
  Enne aastate 1994.–1999. programmi “Industria e Servizi” lõppmakse tegemist nõudis komisjon vähem kui 3 miljardi Itaalia liiri maksumusega programmide auditite puudumisele viidates selliste projektide täiendavaid auditeid ning kohaldas lõppmakse puhul finantskorrektsioone kõigi selle kategooria projektide suhtes, tuginedes mõõtmisel saadud keskmistele vigadele. |
| --- | --- |

5.25.

Komisjon märgib, et kuus juhtumit üheteistkümnest kuulusid ajavahemikku 1994.–1999. ja viis ajavahemikku 2000.–2006.

Enne aastate 1994.–1999. programmi “Industria e Servizi” lõppmakse tegemist nõudis komisjon vähem kui 3 miljardi Itaalia liiri maksumusega programmide auditite puudumisele viidates selliste projektide täiendavaid auditeid ning kohaldas lõppmakse puhul finantskorrektsioone kõigi selle kategooria projektide suhtes, tuginedes mõõtmisel saadud keskmistele vigadele.

| 5.26. | Seitsmel juhul leiti, et makseasutuse poolt enne kuluaruannete kinnitamist teostatud kontrollid ei toiminud või olid puudulikud. Ühel juhul kinnitas makseasutus kulutused, tuginedes üksnes korraldusasutuse kontrollile, ilma täiendava tõendamiseta (23). Kahel juhul ei olnud makseasutusel ülevaadet igapäevasest juhtimiskontrollist, mida oli vastava programmi puhul teostatud (36). Ühel juhul kinnitati kulutused ilma, et makseasutus oleks teostanud juhtimiskontrolle või süsteemide kontrolle (37). Ühe programmi puhul ei olnud makseasutuse kontrollide läbiviimise eest vastutaval bürool ametlikult kinnitatud töökorda ja teostatud kontrollid ei olnud piisavad (38). Ühe programmi puhul oli täpsustamata akrediteerimisasutuse kontrollide ulatus ja kontrollnimekirjad ei hõlmanud abikõlblikkuse aspekte (39). Ühel juhul puudusid igasugused tõendid selle kohta, et mingisuguseid kontrolle oleks läbi viidud (25). |
| --- | --- |

5.26.

Seitsmel juhul leiti, et makseasutuse poolt enne kuluaruannete kinnitamist teostatud kontrollid ei toiminud või olid puudulikud. Ühel juhul kinnitas makseasutus kulutused, tuginedes üksnes korraldusasutuse kontrollile, ilma täiendava tõendamiseta (23). Kahel juhul ei olnud makseasutusel ülevaadet igapäevasest juhtimiskontrollist, mida oli vastava programmi puhul teostatud (36). Ühel juhul kinnitati kulutused ilma, et makseasutus oleks teostanud juhtimiskontrolle või süsteemide kontrolle (37). Ühe programmi puhul ei olnud makseasutuse kontrollide läbiviimise eest vastutaval bürool ametlikult kinnitatud töökorda ja teostatud kontrollid ei olnud piisavad (38). Ühe programmi puhul oli täpsustamata akrediteerimisasutuse kontrollide ulatus ja kontrollnimekirjad ei hõlmanud abikõlblikkuse aspekte (39). Ühel juhul puudusid igasugused tõendid selle kohta, et mingisuguseid kontrolle oleks läbi viidud (25).

| 5.26. | Kreeka programmi Interreg puhul on see probleem nüüd lahendatud tänu punkti 5.23 vastuses osutatud meetmetele. Enne kui makseasutus tõendab projektidest tulenevaid kulutusi, nõuab ta nüüd teavet projektidega seotud juhtimiskontrollide ning sõltumatute auditite kohta.
  Itaalia aastate 2000.–2006. programmi (1999IT161PO011) puhul esitatakse makseasutusele nende kontrollide kohta edaspidi üksikasjalikud kolme kuu aruanded. |
| --- | --- |

5.26.

Kreeka programmi Interreg puhul on see probleem nüüd lahendatud tänu punkti 5.23 vastuses osutatud meetmetele. Enne kui makseasutus tõendab projektidest tulenevaid kulutusi, nõuab ta nüüd teavet projektidega seotud juhtimiskontrollide ning sõltumatute auditite kohta.

Itaalia aastate 2000.–2006. programmi (1999IT161PO011) puhul esitatakse makseasutusele nende kontrollide kohta edaspidi üksikasjalikud kolme kuu aruanded.

| 5.27. | Piisava kontrolli puudumisega erinevatel tasemetel kaasneb suurenenud oht, et komisjonile deklareeritakse ebaseaduslikke ja mittekorrektseid kulutusi. |
| --- | --- |

5.27.

Piisava kontrolli puudumisega erinevatel tasemetel kaasneb suurenenud oht, et komisjonile deklareeritakse ebaseaduslikke ja mittekorrektseid kulutusi.

| 5.27. | Kontrollide piisavust hindab programmide lõpetamise puhul sõltumatu organ ning annab lõpetamiseelse kinnitava avalduse. Komisjon võttis ka meetmeid selle ohu vältimiseks 1994.–1999. aasta programmide lõpetamise menetluste puhul. |
| --- | --- |

5.27.

Kontrollide piisavust hindab programmide lõpetamise puhul sõltumatu organ ning annab lõpetamiseelse kinnitava avalduse. Komisjon võttis ka meetmeid selle ohu vältimiseks 1994.–1999. aasta programmide lõpetamise menetluste puhul.

1994–1999 programmide lõpetamine: viivitused ja süsteemi puudused määruste täitmisel

Kontrollikoja analüüs

| 5.28. | Kontrollikoda uuris, kuidas komisjon on programmiperioodil 1994–1999 programme lõpetanud. Uurimine viidi läbi komisjonis ja see hõlmas kontrollikoja poolt valitud kuut struktuurifondi programmi ja üht Ühtekuuluvusfondi projekti (vt punkt 5.19), lisaks valimit 23 lõpetatud programmist (40). Kontrollikoda kontrollis auditiaruannete valimi alusel ka komisjoni teostatud auditeid erinevate struktuurimeetmetega tegelevates peadirektoraatides. Uuriti ka valikut veel lõpetamata programmidest, et välja selgitada viivituse põhjused. |
| --- | --- |

5.28.

Kontrollikoda uuris, kuidas komisjon on programmiperioodil 1994–1999 programme lõpetanud. Uurimine viidi läbi komisjonis ja see hõlmas kontrollikoja poolt valitud kuut struktuurifondi programmi ja üht Ühtekuuluvusfondi projekti (vt punkt 5.19), lisaks valimit 23 lõpetatud programmist (40). Kontrollikoda kontrollis auditiaruannete valimi alusel ka komisjoni teostatud auditeid erinevate struktuurimeetmetega tegelevates peadirektoraatides. Uuriti ka valikut veel lõpetamata programmidest, et välja selgitada viivituse põhjused.

Puudused ja viivitused programmide lõpetamisel

| 5.29. | Kontrollikoda tuvastas komisjoni 2004. aastal võetud meetmetes seoses 1994–1999 programmide osas teostatud lõppmaksetega programmide lõpetamisi regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi poolt, kuigi liikmesriikide poolt esitatud lõpparuanded ei sisaldanud kõiki üksikasju kasutatud metoodika kohta (41). See puudutab eriti riskianalüüsi kasutamist ja valimi esinduslikkust vähemalt 5 % kontrollide teostamisel liikmesriikide asutuste poolt, mis viiakse läbi enne programmide lõplike kulutuste kinnitamist. |
| --- | --- |

5.29.

Kontrollikoda tuvastas komisjoni 2004. aastal võetud meetmetes seoses 1994–1999 programmide osas teostatud lõppmaksetega programmide lõpetamisi regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi poolt, kuigi liikmesriikide poolt esitatud lõpparuanded ei sisaldanud kõiki üksikasju kasutatud metoodika kohta (41). See puudutab eriti riskianalüüsi kasutamist ja valimi esinduslikkust vähemalt 5 % kontrollide teostamisel liikmesriikide asutuste poolt, mis viiakse läbi enne programmide lõplike kulutuste kinnitamist.

| 5.29. | Komisjoni arvates on lõpetamisprotsess mõnedest viivitustest hoolimata üldjuhul läbi viidud heal tasemel. Artikli 8 kohaste avalduste uurimine moodustas vaid osa komisjoni strateegiast 1994.–1999. aasta programmide lõpetamisel. Enne lõpetamisprotsessi viis komisjon läbi süsteemide auditid kõigis liikmesriikides. Samuti avaldas komisjon üldised juhised kõnealuste nõuete ja lõpetamisprotsessi kohta.
  Lorraine’i 1997.–1999. aasta programmi puhul kontrollis kulutusi ligikaudu 20 % ulatuses liikmesriik. Zuid-Limburgi programmi puhul kontrollis riiklik auditiorgan 24 projekti 100st esialgse süsteemide ülevaatuse ajal ja 12 % kulutustest kontrolliti põhjalikult. Mõlemal juhul jäi peadirektoraat rahule, sest lõpetamiseks oli piisavalt alust.
  Lähtudes olemasolevast teabest (lõpetamisdokumentide süvendatud analüüs kontrolllehtede põhjal ja komisjonipoolse auditi tulemused) arvab tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, et alus nende programmide lõpetamiseks oli piisav. |
| --- | --- |

5.29.

Komisjoni arvates on lõpetamisprotsess mõnedest viivitustest hoolimata üldjuhul läbi viidud heal tasemel. Artikli 8 kohaste avalduste uurimine moodustas vaid osa komisjoni strateegiast 1994.–1999. aasta programmide lõpetamisel. Enne lõpetamisprotsessi viis komisjon läbi süsteemide auditid kõigis liikmesriikides. Samuti avaldas komisjon üldised juhised kõnealuste nõuete ja lõpetamisprotsessi kohta.

Lorraine’i 1997.–1999. aasta programmi puhul kontrollis kulutusi ligikaudu 20 % ulatuses liikmesriik. Zuid-Limburgi programmi puhul kontrollis riiklik auditiorgan 24 projekti 100st esialgse süsteemide ülevaatuse ajal ja 12 % kulutustest kontrolliti põhjalikult. Mõlemal juhul jäi peadirektoraat rahule, sest lõpetamiseks oli piisavalt alust.

Lähtudes olemasolevast teabest (lõpetamisdokumentide süvendatud analüüs kontrolllehtede põhjal ja komisjonipoolse auditi tulemused) arvab tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, et alus nende programmide lõpetamiseks oli piisav.

| 5.30. | Eelmisel aastal täheldas kontrollikoda, et 1994–1999 programmide aeglane lõpetamine tulenes osaliselt liikmesriikide esitatud lõpetamisdokumentatsiooni kõikuvast kvaliteedist (42). 2004. aastal on viivitused jätkunud. Seda eelkõige seetõttu, et liikmesriigid vastavad komisjoni järelepärimistele viivitustega (eriti juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning kuludeklaratsioonide kohta piisava arvu sõltumatute kontrollide läbiviimise osas), kuid ka seetõttu, et komisjon ei ole mitmetel juhtudel õigeaegselt tegutsenud (43). |
| --- | --- |

5.30.

Eelmisel aastal täheldas kontrollikoda, et 1994–1999 programmide aeglane lõpetamine tulenes osaliselt liikmesriikide esitatud lõpetamisdokumentatsiooni kõikuvast kvaliteedist (42). 2004. aastal on viivitused jätkunud. Seda eelkõige seetõttu, et liikmesriigid vastavad komisjoni järelepärimistele viivitustega (eriti juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning kuludeklaratsioonide kohta piisava arvu sõltumatute kontrollide läbiviimise osas), kuid ka seetõttu, et komisjon ei ole mitmetel juhtudel õigeaegselt tegutsenud (43).

| 5.30. | Nagu märgitud vastustes kontrollikoja 2003. aasta aruande punktidele 5.37 ja 5.67, kontrollis komisjon lõpetamisdokumente põhjalikult, konsulteeris OLAFiga, et tagada kõikide eeskirjade eiramise juhtumite lahendamine, ning nõudis vajaduse korral lisateavet või auditite läbiviimist. See tingis mõnel juhul paratamatult lõpetamiskuupäeva edasinihkumise, eriti neil juhtudel, kui liikmesriik oli vaidlustanud komisjoni lõpetamisettepaneku, mis sisaldas finantskorrektsioone.
  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi juhtumitest oli neli seotud lõpetatud programmidega, mille puhul viivitused olid põhjustatud eeskirjade eiramise nõuetekohasest menetlemisest.
  Kontrollikoja poolt joonaluses märkuses 48 mainitud viiest Kalanduse Arendusrahastu programmist on üks juba lõpetatud, kahe asjus saadetakse asjaomastele liikmesriikidele lähiajal lõpetamisettepanekud ning ülejäänud kahe lõpetamine on juba käimas.
  Mainitud Euroopa Regionaalarengu Fondi juhtumite puhul oli tegemist keerukate asjaoludega, mis vajasid läbiarutamist riiklike asutustega ja mille menetlemine venis lõpetamisprotsessi üldise töömahukuse tõttu. |
| --- | --- |

5.30.

Nagu märgitud vastustes kontrollikoja 2003. aasta aruande punktidele 5.37 ja 5.67, kontrollis komisjon lõpetamisdokumente põhjalikult, konsulteeris OLAFiga, et tagada kõikide eeskirjade eiramise juhtumite lahendamine, ning nõudis vajaduse korral lisateavet või auditite läbiviimist. See tingis mõnel juhul paratamatult lõpetamiskuupäeva edasinihkumise, eriti neil juhtudel, kui liikmesriik oli vaidlustanud komisjoni lõpetamisettepaneku, mis sisaldas finantskorrektsioone.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi juhtumitest oli neli seotud lõpetatud programmidega, mille puhul viivitused olid põhjustatud eeskirjade eiramise nõuetekohasest menetlemisest.

Kontrollikoja poolt joonaluses märkuses 48 mainitud viiest Kalanduse Arendusrahastu programmist on üks juba lõpetatud, kahe asjus saadetakse asjaomastele liikmesriikidele lähiajal lõpetamisettepanekud ning ülejäänud kahe lõpetamine on juba käimas.

Mainitud Euroopa Regionaalarengu Fondi juhtumite puhul oli tegemist keerukate asjaoludega, mis vajasid läbiarutamist riiklike asutustega ja mille menetlemine venis lõpetamisprotsessi üldise töömahukuse tõttu.

| 5.31. | Tabelis 5.1
  on esitatud iga struktuurifondi suletud programmid 31. detsembri 2004 ja 31. märtsi 2005 seisuga. Tabelist nähtub, et põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraat lõpetas 2004. aastal 137 programmi, nii et 388st programmist oli 2004. aasta lõpus pooleli 158. Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat lõpetas kolm programmi, nii et 52st oli pooleli 41. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat lõpetas 2004. aastal 335 programmi (786st) ja 264 oli pooleli. Regionaalpoliitika peadirektoraat lõpetas 2004. aastal 317 programmi (944st) ja 333 jäi pooleli (44). |
| --- | --- |

5.31.

Tabelis 5.1
  on esitatud iga struktuurifondi suletud programmid 31. detsembri 2004 ja 31. märtsi 2005 seisuga. Tabelist nähtub, et põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraat lõpetas 2004. aastal 137 programmi, nii et 388st programmist oli 2004. aasta lõpus pooleli 158. Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat lõpetas kolm programmi, nii et 52st oli pooleli 41. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat lõpetas 2004. aastal 335 programmi (786st) ja 264 oli pooleli. Regionaalpoliitika peadirektoraat lõpetas 2004. aastal 317 programmi (944st) ja 333 jäi pooleli (44).

| 5.31. | Tabelitesse on kantud programmid, mis on täielikult lõpetatud, st lõppmakse on tehtud ja kulukohustused lõplikult tühistatud. Maksetena on kajastatud üksnes need summad, mis maksti täielikult lõpetatud programmide jaoks, ja välja jäetud need maksed, mis tehti programmide jaoks, mille kulukohustused on lõplikult tühistamata. Kui liikmesriik vaidlustab komisjoni arvutuse lõppmakse kohta, ei saa komisjon kulukohustusi lõplikult tühistada enne, kui asi on lahendatud, ja see tähendab mõnel juhul mitte enne määruse (EMÜ) nr 4253/88 artiklis 24 sätestatud ametliku menetluse lõppu. Täitmata kulukohustuste kogusummat ajavahemiku 1994.–1999. kohta — s.o tabelis 5.1 kajastamata käimasolevate programmide maksete netosummat — vähendati 2004. aastal kahe kolmandiku võrra ja aasta lõpul oli see 3,3 miljardit eurot ehk 5 % algselt eelarves kajastatud summast (vt 2004. aasta aruande punkte 2.16 ja 2.20). |
| --- | --- |

5.31.

Tabelitesse on kantud programmid, mis on täielikult lõpetatud, st lõppmakse on tehtud ja kulukohustused lõplikult tühistatud. Maksetena on kajastatud üksnes need summad, mis maksti täielikult lõpetatud programmide jaoks, ja välja jäetud need maksed, mis tehti programmide jaoks, mille kulukohustused on lõplikult tühistamata. Kui liikmesriik vaidlustab komisjoni arvutuse lõppmakse kohta, ei saa komisjon kulukohustusi lõplikult tühistada enne, kui asi on lahendatud, ja see tähendab mõnel juhul mitte enne määruse (EMÜ) nr 4253/88 artiklis 24 sätestatud ametliku menetluse lõppu. Täitmata kulukohustuste kogusummat ajavahemiku 1994.–1999. kohta — s.o tabelis 5.1 kajastamata käimasolevate programmide maksete netosummat — vähendati 2004. aastal kahe kolmandiku võrra ja aasta lõpul oli see 3,3 miljardit eurot ehk 5 % algselt eelarves kajastatud summast (vt 2004. aasta aruande punkte 2.16 ja 2.20).

Tabel 5.1a — Struktuurimeetmed: Euroopa Regionaalarengu Fondi 1994–1999 programmid, suletud 31.12.2004 ja 31.3.2005

| Eelarvevaldkond (45) | Kokku | Lõpetatud enne 2004 | Lõpetatud 31.12.2004 | Lõpetatud 31.3.2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmide arv | Ühenduse kavandatud osalus (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) |
| Eesmärk 1 | 181 | 57 571 255 951 | 44 | 12 221 092 714 | 94 | 37 550 653 114 | 103 | 40 455 135 472 |
| Eesmärk 2 94–96 | 84 | 5 165 903 927 | 70 | 3 504 374 582 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 |
| Eesmärk 2 97–99 | 73 | 7 157 716 211 | 13 | 841 930 911 | 48 | 3 132 569 307 | 51 | 3 410 651 545 |
| Eesmärk 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 5 (a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 5 (b) | 84 | 3 302 548 791 | 25 | 1 050 903 786 | 62 | 2 458 401 459 | 68 | 2 787 738 557 |
| Eesmärk 6 | 2 | 355 453 472 | 1 | 149 180 357 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Ühenduse algatused | 520 | 9 223 064 769 | 141 | 1 177 790 541 | 326 | 3 916 629 881 | 355 | 4 187 134 731 |
| Kokku | 944 | 82 775 943 121 | 294 | 18 945 272 891 | 611 | 51 586 884 014 | 661 | 55 755 658 030 |
| Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel. |

Eelarvevaldkond (45)

Kokku

Lõpetatud enne 2004

Lõpetatud 31.12.2004

Lõpetatud 31.3.2005

Programmide arv

Ühenduse kavandatud osalus (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Eesmärk 1

181

57 571 255 951

44

12 221 092 714

94

37 550 653 114

103

40 455 135 472

Eesmärk 2 94–96

84

5 165 903 927

70

3 504 374 582

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

Eesmärk 2 97–99

73

7 157 716 211

13

841 930 911

48

3 132 569 307

51

3 410 651 545

Eesmärk 3

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 4

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 5 (a)

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 5 (b)

84

3 302 548 791

25

1 050 903 786

62

2 458 401 459

68

2 787 738 557

Eesmärk 6

2

355 453 472

1

149 180 357

2

333 854 319

2

333 854 319

Ühenduse algatused

520

9 223 064 769

141

1 177 790 541

326

3 916 629 881

355

4 187 134 731

Kokku

944

82 775 943 121

294

18 945 272 891

611

51 586 884 014

661

55 755 658 030

Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel.

Tabel 5.1b — Struktuurimeetmed: Euroopa Sotsiaalfondi 1994–1999 programmid, suletud 31.12.2004 ja 31.3.2005

| Eelarvevaldkond (46) | Kokku | Lõpetatud enne 2004 | Lõpetatud 31.12.2004 | Lõpetatud 31.3.2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmide arv | Ühenduse kavandatud osalus (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) |
| Eesmärk 1 | 102 | 22 806 888 948 | 20 | 4 263 436 869 | 59 | 9 800 246 487 | 59 | 9 800 246 487 |
| Eesmärk 2 94–96 | 82 | 1 597 251 132 | 70 | 1 225 350 076 | 79 | 1 341 684 839 | 80 | 1 359 322 253 |
| Eesmärk 2 97–99 | 72 | 2 112 708 834 | 10 | 109 292 853 | 43 | 732 343 850 | 45 | 785 221 571 |
| Eesmärk 3 | 56 | 13 221 222 835 | 10 | 802 312 390 | 30 | 6 568 750 561 | 34 | 7 079 666 326 |
| Eesmärk 4 | 16 | 2 614 128 525 | 3 | 121 340 718 | 11 | 1 324 982 251 | 11 | 1 324 982 251 |
| Eesmärk 5 (a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 5 (b) | 83 | 1 057 483 760 | 5 | 51 049 826 | 54 | 489 410 848 | 58 | 530 457 498 |
| Eesmärk 6 | 2 | 177 902 801 | 1 | 104 798 749 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Ühenduse algatused | 373 | 4 664 895 421 | 68 | 568 697 469 | 244 | 1 497 206 934 | 252 | 1 510 102 428 |
| Kokku | 786 | 48 252 482 256 | 187 | 7 246 278 950 | 522 | 21 915 926 019 | 541 | 22 551 299 063 |
| Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel. |

Eelarvevaldkond (46)

Kokku

Lõpetatud enne 2004

Lõpetatud 31.12.2004

Lõpetatud 31.3.2005

Programmide arv

Ühenduse kavandatud osalus (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Eesmärk 1

102

22 806 888 948

20

4 263 436 869

59

9 800 246 487

59

9 800 246 487

Eesmärk 2 94–96

82

1 597 251 132

70

1 225 350 076

79

1 341 684 839

80

1 359 322 253

Eesmärk 2 97–99

72

2 112 708 834

10

109 292 853

43

732 343 850

45

785 221 571

Eesmärk 3

56

13 221 222 835

10

802 312 390

30

6 568 750 561

34

7 079 666 326

Eesmärk 4

16

2 614 128 525

3

121 340 718

11

1 324 982 251

11

1 324 982 251

Eesmärk 5 (a)

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 5 (b)

83

1 057 483 760

5

51 049 826

54

489 410 848

58

530 457 498

Eesmärk 6

2

177 902 801

1

104 798 749

2

161 300 249

2

161 300 249

Ühenduse algatused

373

4 664 895 421

68

568 697 469

244

1 497 206 934

252

1 510 102 428

Kokku

786

48 252 482 256

187

7 246 278 950

522

21 915 926 019

541

22 551 299 063

Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel.

Tabel 5.1c — Struktuurimeetmed: Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu 1994–1999 programmid, suletud 31.12.2004 ja 31.3.2005

| Eelarvevaldkond (47) | Kokku | Lõpetatud enne 2004 | Lõpetatud 31.12.2004 | Lõpetatud 31.3.2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmide arv | Ühenduse kavandatud osalus (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) |
| Eesmärk 1 | 69 | 14 301 716 000 | 4 | 565 075 313 | 34 | 4 721 652 121 | 34 | 4 721 652 121 |
| Eesmärk 2 94–96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 2 97–99 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 5 (a) | 66 | 5 544 906 000 | 30 | 421 287 186 | 43 | 1 728 707 188 | 43 | 1 728 707 188 |
| Eesmärk 5 (b) | 84 | 3 163 701 000 | 21 | 693 559 284 | 46 | 1 772 582 355 | 48 | 1 790 545 748 |
| Eesmärk 6 | 2 | 288 794 000 | 0 | 0 | 1 | 211 137 456 | 1 | 211 137 456 |
| Ühenduse algatused | 167 | 1 156 618 000 | 38 | 132 882 889 | 106 | 534 783 853 | 106 | 534 783 853 |
| Kokku | 388 | 24 455 735 000 | 93 | 1 812 804 672 | 230 | 8 968 862 973 | 232 | 8 986 826 366 |
| Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel. |

Eelarvevaldkond (47)

Kokku

Lõpetatud enne 2004

Lõpetatud 31.12.2004

Lõpetatud 31.3.2005

Programmide arv

Ühenduse kavandatud osalus (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Eesmärk 1

69

14 301 716 000

4

565 075 313

34

4 721 652 121

34

4 721 652 121

Eesmärk 2 94–96

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 2 97–99

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 3

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 4

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 5 (a)

66

5 544 906 000

30

421 287 186

43

1 728 707 188

43

1 728 707 188

Eesmärk 5 (b)

84

3 163 701 000

21

693 559 284

46

1 772 582 355

48

1 790 545 748

Eesmärk 6

2

288 794 000

0

0

1

211 137 456

1

211 137 456

Ühenduse algatused

167

1 156 618 000

38

132 882 889

106

534 783 853

106

534 783 853

Kokku

388

24 455 735 000

93

1 812 804 672

230

8 968 862 973

232

8 986 826 366

Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel.

Tabel 5.1d — Struktuurimeetmed: FIFG 1994–1999 programmid, suletud 31.12.2004 ja 31.3.2005

| Eelarvevaldkond (48) | Kokku | Lõpetatud enne 2004 | Lõpetatud 31.12.2004 | Lõpetatud 31.3.2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmide arv | Ühenduse kavandatud osalus (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) | Programmide arv | Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR) |
| Eesmärk 1 | 18 | 1 797 039 031 | 1 | 32 744 | 3 | 127 659 610 | 5 | 199 177 066 |
| Eesmärk 2 94–96 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 2 97–99 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 5 (a) | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 2 | 23 715 837 | 3 | 46 725 040 |
| Eesmärk 5 (b) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eesmärk 6 | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 |
| Ühenduse algatused | 20 | 127 103 242 | 4 | 2 245 131 | 5 | 14 058 058 | 8 | 15 527 939 |
| Kokku | 52 | 2 782 833 273 | 8 | 29 517 159 | 11 | 168 956 952 | 17 | 264 953 492 |
| Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel. |

Eelarvevaldkond (48)

Kokku

Lõpetatud enne 2004

Lõpetatud 31.12.2004

Lõpetatud 31.3.2005

Programmide arv

Ühenduse kavandatud osalus (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Programmide arv

Ühenduse väljamakstud osalus kokku (EUR)

Eesmärk 1

18

1 797 039 031

1

32 744

3

127 659 610

5

199 177 066

Eesmärk 2 94–96

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 2 97–99

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 3

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 4

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 5 (a)

12

850 431 000

2

23 715 837

2

23 715 837

3

46 725 040

Eesmärk 5 (b)

0

0

0

0

0

0

0

0

Eesmärk 6

2

8 260 000

1

3 523 447

1

3 523 447

1

3 523 447

Ühenduse algatused

20

127 103 242

4

2 245 131

5

14 058 058

8

15 527 939

Kokku

52

2 782 833 273

8

29 517 159

11

168 956 952

17

264 953 492

Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel.

Komisjoni sulgemisauditite kava

| 5.32. | Kontrollikoda tuvastas, et komisjon viivitab liikmesriikidele audititulemuste esitamisega liiga kaua (mõnedel juhtudel üle kaheksa kuu) (49). Sellised viivitused pikendavad aega, mis kulub komisjonil finantskorrektsiooni ettepanekute tegemiseks ja eeskirjade vastaselt tehtud kulutuste tagasinõudmiseks. |
| --- | --- |

5.32.

Kontrollikoda tuvastas, et komisjon viivitab liikmesriikidele audititulemuste esitamisega liiga kaua (mõnedel juhtudel üle kaheksa kuu) (49). Sellised viivitused pikendavad aega, mis kulub komisjonil finantskorrektsiooni ettepanekute tegemiseks ja eeskirjade vastaselt tehtud kulutuste tagasinõudmiseks.

| 5.32. | Komisjoni talitused püüavad liikmesriikidele saata auditiaruanded mõistliku aja jooksul. Kõik kontrollikoja poolt mainitud Euroopa Regionaalarengu Fondi juhtumid on seotud lõpetamisaudititega, mille puhul kogu dokumentatsioon ei olnud kohapeal kättesaadav ja tuli esitada mõni nädal päras kohapealset kontrollkülastust. Mõnede Kalanduse Arendusrahastu juhtumite puhul lükkus audititaruande saatmine edasi pikkade arutelude tõttu, mis tuli enne auditiaruande lõpetamist pidada siseriiklike asutustega. |
| --- | --- |

5.32.

Komisjoni talitused püüavad liikmesriikidele saata auditiaruanded mõistliku aja jooksul. Kõik kontrollikoja poolt mainitud Euroopa Regionaalarengu Fondi juhtumid on seotud lõpetamisaudititega, mille puhul kogu dokumentatsioon ei olnud kohapeal kättesaadav ja tuli esitada mõni nädal päras kohapealset kontrollkülastust. Mõnede Kalanduse Arendusrahastu juhtumite puhul lükkus audititaruande saatmine edasi pikkade arutelude tõttu, mis tuli enne auditiaruande lõpetamist pidada siseriiklike asutustega.

| 5.33. | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat teostas lõpetamismenetluste piiratud kontrolli neljas liikmesriigis. Ühel juhul (50) lõpetas nimetatud peadirektoraat programmi minimaalse rahalise korrigeerimisega, kuigi siseriiklik kontrolliasutus leidis olulisi puudujääke. |
| --- | --- |

5.33.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat teostas lõpetamismenetluste piiratud kontrolli neljas liikmesriigis. Ühel juhul (50) lõpetas nimetatud peadirektoraat programmi minimaalse rahalise korrigeerimisega, kuigi siseriiklik kontrolliasutus leidis olulisi puudujääke.

| 5.33. | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi 2004. aasta auditistrateegias peeti olemasolevaid ressursse arvestades esmatähtsaks ajavahemiku 2000.–2006. kontrollimist, et ennetada edaspidiseid rikkumisi.
  Ülejäänud liikmesriikides viiakse lõpetamisauditeid läbi alates 2005. aastast.
  Eespool nimetatud Belgia juhtumi puhul on tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat seisukohal, et liikmesriigipoolne ühekordne korrektsioon oli piisav liikmesriigi sõltumatu asutuse auditeeritud aastate osas leitud probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

5.33.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi 2004. aasta auditistrateegias peeti olemasolevaid ressursse arvestades esmatähtsaks ajavahemiku 2000.–2006. kontrollimist, et ennetada edaspidiseid rikkumisi.

Ülejäänud liikmesriikides viiakse lõpetamisauditeid läbi alates 2005. aastast.

Eespool nimetatud Belgia juhtumi puhul on tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat seisukohal, et liikmesriigipoolne ühekordne korrektsioon oli piisav liikmesriigi sõltumatu asutuse auditeeritud aastate osas leitud probleemide lahendamiseks.

| 5.34. | 2004. aasta lõpuks oli regionaalpoliitika peadirektoraat teostanud 56 programmi (35 % ERFi vahenditest) järelauditid kõigis EL15 liikmesriikides. Audititega tuvastati olulised vead programmides üheksas liikmesriigis. Kontrollikoja arvates oli nende auditite kvaliteet rahuldav. |
| --- | --- |

5.34.

2004. aasta lõpuks oli regionaalpoliitika peadirektoraat teostanud 56 programmi (35 % ERFi vahenditest) järelauditid kõigis EL15 liikmesriikides. Audititega tuvastati olulised vead programmides üheksas liikmesriigis. Kontrollikoja arvates oli nende auditite kvaliteet rahuldav.

Projektide põhjaliku testimise tulemused

Kontrollikoja analüüs

| 5.35. | Kontrollikoda viis liikmesriikides läbi auditeerimiseks valitud programmide (punkt 5.19) 167 projekti põhjaliku testimise, et saada fondide toimimise kohta täiendavat teavet. |
| --- | --- |

5.35.

Kontrollikoda viis liikmesriikides läbi auditeerimiseks valitud programmide (punkt 5.19) 167 projekti põhjaliku testimise, et saada fondide toimimise kohta täiendavat teavet.

Kontrollikoja poolt tuvastatud erinevad probleemid

| 5.36. | Eespool nimetatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudused (punktid 5.20–5.27) tõstavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate kulutuste seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riski. Kontrollikoda tuvastas projektide testimisel väga erinevaid probleeme. Kõige tavapärasemad näited on abikõlbmatute kuluartiklite deklareerimine, (51) kulude topeltdeklareerimine, (52) riiklike abiprogrammide (53) ja riigihangete (54) reeglite eiramine, projektide ebapiisav dokumentatsioon (55) ning nõuetekohaselt põhjendatud ja õiglase meetodi puudumine üldkulude eraldamiseks projektidele (56). |
| --- | --- |

5.36.

Eespool nimetatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudused (punktid 5.20–5.27) tõstavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate kulutuste seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riski. Kontrollikoda tuvastas projektide testimisel väga erinevaid probleeme. Kõige tavapärasemad näited on abikõlbmatute kuluartiklite deklareerimine, (51) kulude topeltdeklareerimine, (52) riiklike abiprogrammide (53) ja riigihangete (54) reeglite eiramine, projektide ebapiisav dokumentatsioon (55) ning nõuetekohaselt põhjendatud ja õiglase meetodi puudumine üldkulude eraldamiseks projektidele (56).

| 5.36. | Komisjon uurib kontrollikoja järeldusi kõnealuste juhtumite puhul, võttes arvesse liikmesriikide vastuseid. Paljudel juhtudel pole veel võimalik seisukohta võtta ning komisjon peab lõpetama analüüsi ja hankima vajaduse korral lisateavet. Komisjon võtab asjakohased meetmed, sealhulgas kohaldab korrektsioone nende juhtumite puhul, mis avaldavad finantsmõju. |
| --- | --- |

5.36.

Komisjon uurib kontrollikoja järeldusi kõnealuste juhtumite puhul, võttes arvesse liikmesriikide vastuseid. Paljudel juhtudel pole veel võimalik seisukohta võtta ning komisjon peab lõpetama analüüsi ja hankima vajaduse korral lisateavet. Komisjon võtab asjakohased meetmed, sealhulgas kohaldab korrektsioone nende juhtumite puhul, mis avaldavad finantsmõju.

Teiste audiitorite töö

| 5.37. | 2004. aasta detsembris koostasid ELi liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste juhtide kontaktkomitee struktuurifondide töörühm ning Euroopa Kontrollikoda “Aruande struktuurifondidest antud abi auditeerimise paralleelsete juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta” (57). Aruande tulemuste abil pidid liikmesriigid edasi arendama oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Üheksast liikmesriigist koosnev töörühm (58) viis aastatel 2003–2004 läbi paralleelsed auditid, et uurida, kuidas on nendes riikides täidetud kaks 2000–2006 programmiperioodi juhtimis- ja kontrollisüsteemidega seotud erinõuet (59) – piisava auditijälje olemasolu (artikkel 7) ja tegevuse sõltumatu pistelise kontrolli teostamine (artiklid 10–12). |
| --- | --- |

5.37.

2004. aasta detsembris koostasid ELi liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste juhtide kontaktkomitee struktuurifondide töörühm ning Euroopa Kontrollikoda “Aruande struktuurifondidest antud abi auditeerimise paralleelsete juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta” (57). Aruande tulemuste abil pidid liikmesriigid edasi arendama oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Üheksast liikmesriigist koosnev töörühm (58) viis aastatel 2003–2004 läbi paralleelsed auditid, et uurida, kuidas on nendes riikides täidetud kaks 2000–2006 programmiperioodi juhtimis- ja kontrollisüsteemidega seotud erinõuet (59) – piisava auditijälje olemasolu (artikkel 7) ja tegevuse sõltumatu pistelise kontrolli teostamine (artiklid 10–12).

| 5.38. | Töörühma peamised järeldused olid muuhulgas järgmised: |
| --- | --- |

5.38.

Töörühma peamised järeldused olid muuhulgas järgmised:

| 5.38. | |
| --- | --- |

5.38.

| — | enamuses riikides eksisteerib määruses sätestatud piisav auditijälg. Kuigi konkreetsete projektide läbivaatamisel leiti teatud puudusi, ei olnud need harilikult süstemaatilised, vaid konkreetse projektiga seotud. Kõige olulisemateks tuvastatud vigadeks olid teostatud kontrollide täieliku dokumentatsiooni puudumine ning määratluse puudumine, eristamaks eeskirjade eiramist lihtsast veast, |
| --- | --- |

—

enamuses riikides eksisteerib määruses sätestatud piisav auditijälg. Kuigi konkreetsete projektide läbivaatamisel leiti teatud puudusi, ei olnud need harilikult süstemaatilised, vaid konkreetse projektiga seotud. Kõige olulisemateks tuvastatud vigadeks olid teostatud kontrollide täieliku dokumentatsiooni puudumine ning määratluse puudumine, eristamaks eeskirjade eiramist lihtsast veast,

| — | Et esitada eeskirjade eiramise selge määratlus, muudetakse määrust (EÜ) nr 1681/94, mis käsitleb eeskirjade eiramisest teatamist. |
| --- | --- |

—

Et esitada eeskirjade eiramise selge määratlus, muudetakse määrust (EÜ) nr 1681/94, mis käsitleb eeskirjade eiramisest teatamist.

| — | enamuses riikides oli pistelise kontrolli teostamine ja aruandlus määrusega kooskõlas. Kui tegevused ei olnud määrusega kooskõlas, olid vastavad asutused töörühma hinnangul astunud vajalikke samme, tagamaks nõutud kontrollide läbiviimise enne programmiperioodi lõppu. Kõikides uuritud programmides oli tagatud kontrolli teostava organisatsiooni sõltumatus. Kontrollide teostamine on siiski olnud suhteliselt aeglane, |
| --- | --- |

—

enamuses riikides oli pistelise kontrolli teostamine ja aruandlus määrusega kooskõlas. Kui tegevused ei olnud määrusega kooskõlas, olid vastavad asutused töörühma hinnangul astunud vajalikke samme, tagamaks nõutud kontrollide läbiviimise enne programmiperioodi lõppu. Kõikides uuritud programmides oli tagatud kontrolli teostava organisatsiooni sõltumatus. Kontrollide teostamine on siiski olnud suhteliselt aeglane,

| — | Komisjon nõustub selle hinnanguga, mida toetavad tema enda audititulemused. |
| --- | --- |

—

Komisjon nõustub selle hinnanguga, mida toetavad tema enda audititulemused.

| — | õiguslik raamistik jätab ruumi mitmeti tõlgendamiseks või isegi vastuoluliseks tõlgendamiseks. Enamgi veel, töörühm väljendas muret suurenenud bürokraatia üle programmiperioodi 2000–2006 nõuete rakendamisel, mis suurendab tööjõukulusid ja muid kulusid. |
| --- | --- |

—

õiguslik raamistik jätab ruumi mitmeti tõlgendamiseks või isegi vastuoluliseks tõlgendamiseks. Enamgi veel, töörühm väljendas muret suurenenud bürokraatia üle programmiperioodi 2000–2006 nõuete rakendamisel, mis suurendab tööjõukulusid ja muid kulusid.

| — | Komisjon vastab liikmesriikide küsimustele määruste nõuete tõlgendamise kohta ning annab välja juhised. Tulevased juhised sisaldavad juhtnööre aastate 2000.–2006. programmide lõpetamiseks ja sertifitseerimismenetluse läbiviimiseks. Kontrollimisraamistiku üksikasjalik rakendamine ajavahemikul 2000.–2006. jääb liikmesriikide ülesandeks. Senisest rangemad nõuded võivad sisaldada lisatööjõu kasutamist ja muid kulutusi, kuid need peaksid olema proportsionaalsed paremast üldisest juhtimisest ja kontrollist saadava kasuga. Osa neist kulutustest võib katta tehnilise abi rahastamise summadest. |
| --- | --- |

—

Komisjon vastab liikmesriikide küsimustele määruste nõuete tõlgendamise kohta ning annab välja juhised. Tulevased juhised sisaldavad juhtnööre aastate 2000.–2006. programmide lõpetamiseks ja sertifitseerimismenetluse läbiviimiseks. Kontrollimisraamistiku üksikasjalik rakendamine ajavahemikul 2000.–2006. jääb liikmesriikide ülesandeks. Senisest rangemad nõuded võivad sisaldada lisatööjõu kasutamist ja muid kulutusi, kuid need peaksid olema proportsionaalsed paremast üldisest juhtimisest ja kontrollist saadava kasuga. Osa neist kulutustest võib katta tehnilise abi rahastamise summadest.

Aasta tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused: parem teave, kuid ebapiisavad reservatsioonid

| 5.39. | Kontrollikoda vaatas läbi struktuurimeetmete peadirektorite aasta tegevusaruannetes ja vastavates 2004. aasta avaldustes esitatud teabe. Komisjon möönab veelkord ohte, mis võivad kaasneda programmiperioodi 2000–2006 tegevuste seaduslikkust ja korrektsust tagavate juhtimis- ja kontrollisüsteemide mitte piisavalt range täitmisega liikmesriikides. |
| --- | --- |

5.39.

Kontrollikoda vaatas läbi struktuurimeetmete peadirektorite aasta tegevusaruannetes ja vastavates 2004. aasta avaldustes esitatud teabe. Komisjon möönab veelkord ohte, mis võivad kaasneda programmiperioodi 2000–2006 tegevuste seaduslikkust ja korrektsust tagavate juhtimis- ja kontrollisüsteemide mitte piisavalt range täitmisega liikmesriikides.

| 5.40. | Regionaalpoliitika peadirektoraadi peadirektori sõnul on tal olemas piisav kindlus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ta kinnitab 2003. aastal Kreeka juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta tehtud kaht reservatsiooni seoses ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga. Kreekas ERFi vahemaksete lõpetamise põhjustanud kord kehtestati 2004. aasta detsembris. |
| --- | --- |

5.40.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi peadirektori sõnul on tal olemas piisav kindlus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Ta kinnitab 2003. aastal Kreeka juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta tehtud kaht reservatsiooni seoses ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga. Kreekas ERFi vahemaksete lõpetamise põhjustanud kord kehtestati 2004. aasta detsembris.

| 5.41. | Võrreldes eelmise aastaga on regionaalpoliitika peadirektoraadi poolt tehtud reservatsioonid nüüd kvantifitseeritud, eriti, mis puudutab 2004. aasta väljamakseid. Reservatsioonid põhinevad komisjonile esitatud süsteemikirjelduste dokumentatsiooni kontrollil ja liikmesriikides teostatud audititel. Tuleb märkida, et regionaalpoliitika peadirektoraat teostas 2004. aastal vaid kaheksa 2000–2006 programmide süsteemiauditit (võrreldes 15 kavandatuga) ning piiratud määral projektide põhjalikku testimist. |
| --- | --- |

5.41.

Võrreldes eelmise aastaga on regionaalpoliitika peadirektoraadi poolt tehtud reservatsioonid nüüd kvantifitseeritud, eriti, mis puudutab 2004. aasta väljamakseid. Reservatsioonid põhinevad komisjonile esitatud süsteemikirjelduste dokumentatsiooni kontrollil ja liikmesriikides teostatud audititel. Tuleb märkida, et regionaalpoliitika peadirektoraat teostas 2004. aastal vaid kaheksa 2000–2006 programmide süsteemiauditit (võrreldes 15 kavandatuga) ning piiratud määral projektide põhjalikku testimist.

| 5.41. | Teatavad regionaalpoliitika peadirektoraadi poolt 2000.–2006. aasta programmidega seoses kavandatud auditid tuli edasi lükata 2005. aastasse töötajate erilise vähesuse tõttu aasta lõpul ning vajaduse tõttu suunata ressursid 1994.–1999. aasta programmide lõpetamisauditite lõpetamisele. 2000.–2006. aasta süsteemide uurimiseks on ette nähtud projektide laialdane pisteline kontrollimine kohapealsete auditite vormis, mis viiakse läbi auditite teises, 2005. aastal algavas järgus. Peadirektori kinnitav avaldus mingil konkreetsel aastal ei rajane üksnes asjaomase aasta audititöö tulemustel, vaid ka eelmisel aastal vastavalt peadirektoraadi auditistrateegiale tehtud audititöö põhjal antud kinnitusel ning liikmesriikide audititöö põhjal antud kinnitustel. |
| --- | --- |

5.41.

Teatavad regionaalpoliitika peadirektoraadi poolt 2000.–2006. aasta programmidega seoses kavandatud auditid tuli edasi lükata 2005. aastasse töötajate erilise vähesuse tõttu aasta lõpul ning vajaduse tõttu suunata ressursid 1994.–1999. aasta programmide lõpetamisauditite lõpetamisele. 2000.–2006. aasta süsteemide uurimiseks on ette nähtud projektide laialdane pisteline kontrollimine kohapealsete auditite vormis, mis viiakse läbi auditite teises, 2005. aastal algavas järgus. Peadirektori kinnitav avaldus mingil konkreetsel aastal ei rajane üksnes asjaomase aasta audititöö tulemustel, vaid ka eelmisel aastal vastavalt peadirektoraadi auditistrateegiale tehtud audititöö põhjal antud kinnitusel ning liikmesriikide audititöö põhjal antud kinnitustel.

| 5.42. | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi poolt liikmesriikides 2004. aasta lõpuks teostatud auditid hõlmavad 70 % kõigist ESFi kulutustest programmidele (EL15, 2000–2006). Peadirektoraat ei ole projekte siiski piisavalt kontrollinud, et kinnitada juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta esitatud seisukohti. Peadirektori avaldus sisaldab reservatsiooni nende juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta, mille osas leiti tõsiseid puudusi. Puuduste esitamist avalduses võib võrreldes eelmise aastaga edasiminekuks pidada, kuigi puudusi ei ole kvantifitseeritud. |
| --- | --- |

5.42.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi poolt liikmesriikides 2004. aasta lõpuks teostatud auditid hõlmavad 70 % kõigist ESFi kulutustest programmidele (EL15, 2000–2006). Peadirektoraat ei ole projekte siiski piisavalt kontrollinud, et kinnitada juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta esitatud seisukohti. Peadirektori avaldus sisaldab reservatsiooni nende juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta, mille osas leiti tõsiseid puudusi. Puuduste esitamist avalduses võib võrreldes eelmise aastaga edasiminekuks pidada, kuigi puudusi ei ole kvantifitseeritud.

| 5.42. | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi süsteemide auditid hõlmavad ka suure hulga projektitoimikute korrapärast ülevaatust pädevate asutuste tasandil. Need ülevaatused võimaldavad kujundada täpse pildi sellest, kuidas projektide heakskiitmise otsuseid vastu võetakse ning kuludeklaratsioone analüüsitakse ja kontrollitakse. Auditimetoodika, mida järgib tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, on suunatud olemasolevate ressursside tõhusale kasutamisele ja arvamuse kujundamisele võimalikult suure hulga süsteemide kohta, mis hõlmavad väga paljusid projekte.
  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi audititöö aluste õigsust tõendab asjaolu, et liikmesriigid viisid ellu nõutud muudatused süsteemides ning et nii liikmesriigid ise kui ka komisjon rakendasid igal vajalikul juhul suuri finantskorrektsioone; see võimaldas tõsta õiguspärasuse ja korrektsuse taset. Seoses ajavahemiku 2000.–2006. projektidega tehti lisaks käimasolevatele menetlustele korrektsioone 266 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

5.42.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi süsteemide auditid hõlmavad ka suure hulga projektitoimikute korrapärast ülevaatust pädevate asutuste tasandil. Need ülevaatused võimaldavad kujundada täpse pildi sellest, kuidas projektide heakskiitmise otsuseid vastu võetakse ning kuludeklaratsioone analüüsitakse ja kontrollitakse. Auditimetoodika, mida järgib tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, on suunatud olemasolevate ressursside tõhusale kasutamisele ja arvamuse kujundamisele võimalikult suure hulga süsteemide kohta, mis hõlmavad väga paljusid projekte.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi audititöö aluste õigsust tõendab asjaolu, et liikmesriigid viisid ellu nõutud muudatused süsteemides ning et nii liikmesriigid ise kui ka komisjon rakendasid igal vajalikul juhul suuri finantskorrektsioone; see võimaldas tõsta õiguspärasuse ja korrektsuse taset. Seoses ajavahemiku 2000.–2006. projektidega tehti lisaks käimasolevatele menetlustele korrektsioone 266 miljoni euro ulatuses.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat rõhutas oma aastadeklaratsioonis ka raskusi liikmesriikide süsteemide puudustega seotud reservatsioonide finantsmõju kvantitatiivsel hindamisel. Komisjoni suunistele (K(2001) 476) tuginedes arvab tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat siiski, et süsteemide auditite käigus avastatud puudused toovad kaasa maksimaalselt 261 miljoni euro suuruse riski, mis moodustab 3,4 % ESFi 2004. aasta maksetest. Otsuseid maksete peatamise või finantskorrektsioonide rakendamise kohta võib vastu võtta pärast ametlikku kahepoolset menetlust liikmesriikidega. Paljudel juhtudel on liikmesriik parandanud oma süsteeme või rakendanud ise vajalikke finantskorrektsioone. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi poolt avastatud puudused süsteemides ning olukord korrigeerivate meetmete rakendamise alal sundisid peadirektorit säilitama oma deklaratsioonis reservatsiooni.

| 5.43. | Kontrollikoda märkis, et kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi aasta tegevusaruandes esitatud teave oli võrreldes eelmiste aastatega põhjalikum ja selgem, kuid aruanne ei sisaldanud täielikku ülevaadet kontrollikoja ja peadirektoraadi sisekontrolli üksuse auditites antud soovitustele järgnenud tegevuste staatuse kohta. |
| --- | --- |

5.43.

Kontrollikoda märkis, et kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi aasta tegevusaruandes esitatud teave oli võrreldes eelmiste aastatega põhjalikum ja selgem, kuid aruanne ei sisaldanud täielikku ülevaadet kontrollikoja ja peadirektoraadi sisekontrolli üksuse auditites antud soovitustele järgnenud tegevuste staatuse kohta.

| 5.43. | Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat nõustub kontrollikoja märkustega ja lähtub neist oma iga-aastaste tegevusaruannete edasisel parandamisel. |
| --- | --- |

5.43.

Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat nõustub kontrollikoja märkustega ja lähtub neist oma iga-aastaste tegevusaruannete edasisel parandamisel.

| 5.44. | Põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraadi osas jäetakse jõusse EAGGF arendusrahastu 2000–2006 kulutustele 2003. aastal tehtud reservatsioon. Kuigi peadirektoraat on teinud edusamme esialgse reservatsiooni aluseks olnud probleemi lahendamiseks ning enam ei kehti üldine reservatsioon EAGGF arendusrahastu kulutuste kohta, puudub endiselt 2004. aasta teatud hulga programmide kulutuste osas kindluse saamiseks piisav alus. Peadirektori aruanne viitab selgelt võimaliku reservatsiooni summale. |
| --- | --- |

5.44.

Põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraadi osas jäetakse jõusse EAGGF arendusrahastu 2000–2006 kulutustele 2003. aastal tehtud reservatsioon. Kuigi peadirektoraat on teinud edusamme esialgse reservatsiooni aluseks olnud probleemi lahendamiseks ning enam ei kehti üldine reservatsioon EAGGF arendusrahastu kulutuste kohta, puudub endiselt 2004. aasta teatud hulga programmide kulutuste osas kindluse saamiseks piisav alus. Peadirektori aruanne viitab selgelt võimaliku reservatsiooni summale.

| 5.45. | Sarnaselt 2003. aastale ei ole struktuurimeetmete peadirektorid programmiperioodile 1994–1999 ühtki reservatsiooni teinud, (60) kuigi näiteks regionaalpoliitika peadirektoraadi poolt selle ajavahemiku kohta teostatud järelauditid näitavad olulisi vigu üheksas liikmesriigis (punkt 5.34). |
| --- | --- |

5.45.

Sarnaselt 2003. aastale ei ole struktuurimeetmete peadirektorid programmiperioodile 1994–1999 ühtki reservatsiooni teinud, (60) kuigi näiteks regionaalpoliitika peadirektoraadi poolt selle ajavahemiku kohta teostatud järelauditid näitavad olulisi vigu üheksas liikmesriigis (punkt 5.34).

| 5.45. | Komisjon on seisukohal, et reservatsioonide puudumine deklaratsioonis on õigustatud, arvestades peadirektoraatide kohaldatud rangeid menetlusi ning lõpetamisauditeid, mida viidi ja viiakse ka praegu läbi lõpetamiseelsete kinnitavate avalduste usaldusväärsuse kontrollimiseks. Kui liikmesriikidega koostöös tehtud auditite järelmeetmete täieliku rakendamise järel avastatakse suuri eksimusi, kohaldatakse asjaomaste programmide suhtes finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

5.45.

Komisjon on seisukohal, et reservatsioonide puudumine deklaratsioonis on õigustatud, arvestades peadirektoraatide kohaldatud rangeid menetlusi ning lõpetamisauditeid, mida viidi ja viiakse ka praegu läbi lõpetamiseelsete kinnitavate avalduste usaldusväärsuse kontrollimiseks. Kui liikmesriikidega koostöös tehtud auditite järelmeetmete täieliku rakendamise järel avastatakse suuri eksimusi, kohaldatakse asjaomaste programmide suhtes finantskorrektsioone.

Eelnevate kinnitavate avalduste tähelepanekute järelkontroll: komisjon peab võtma täiendavaid meetmeid

| 5.46. | Kontrollikoda tutvus meetmetega, mida komisjon võttis vastuseks kinnitava avalduse raames antud erihinnangutes esitatud tähelepanekutele.
  Lisas 2
  on esitatud täiendavad meetmed, mida komisjon peab võtma seoses kontrollikoja peamiste tähelepanekutega. Mis puutub projektide kontrollimisel kontrollikoja poolt tuvastatud konkreetsetesse probleemidesse, siis kuigi komisjon on nende probleemidega rahuldavalt tegelenud, on mõnel juhul esinenud lõpliku seisukoha võtmisel või vajalike summade tagasinõudmisel olulisi viivitusi (61). Üks selline juhus on seotud ühe kontrollikoja leiuga 1998. aasta kinnitavas avalduses. |
| --- | --- |

5.46.

Kontrollikoda tutvus meetmetega, mida komisjon võttis vastuseks kinnitava avalduse raames antud erihinnangutes esitatud tähelepanekutele.
  Lisas 2
  on esitatud täiendavad meetmed, mida komisjon peab võtma seoses kontrollikoja peamiste tähelepanekutega. Mis puutub projektide kontrollimisel kontrollikoja poolt tuvastatud konkreetsetesse probleemidesse, siis kuigi komisjon on nende probleemidega rahuldavalt tegelenud, on mõnel juhul esinenud lõpliku seisukoha võtmisel või vajalike summade tagasinõudmisel olulisi viivitusi (61). Üks selline juhus on seotud ühe kontrollikoja leiuga 1998. aasta kinnitavas avalduses.

| 5.46. | 2. lisas annab komisjon kontrollikoja märkustele üksiksajalikud vastused komisjonipoolsete järelmeetmete kohta, mis võeti pärast eelmisi üldmärkusi. |
| --- | --- |

5.46.

2. lisas annab komisjon kontrollikoja märkustele üksiksajalikud vastused komisjonipoolsete järelmeetmete kohta, mis võeti pärast eelmisi üldmärkusi.

Olukord eelmiste aastate kinnitavate avalduste kontrollikojapoolsete auditite käigus avastatud konkreetsete vigade järelmeetmete rakendamisel on järgmine: mainitud 1998. aasta kinnitava avaldusega kaasnenud juhtumi puhul oli liikmesriik eelnevalt teatanud, et nõutud meetmed olid võetud ja komisjon oli seda kontrollinud 2004. aastal programmi lõpliku lõpetamise ajal. Euroopa Regionaalarengu fondi kolme juhtumi puhul on komisjon teinud teatavaks oma seisukoha ning juhtumite lõpetamine oleneb sellest, kas liikmesriik võtab asjakohased meetmed; sellest sõltub, kas finantskorrektsioonid on vajalikud.

Programmi OP 94IT16002 suhtes (Itaalia, Sardiinia) on käimas määruse (EMÜ) nr 4253/88 artikli 24 kohane menetlus.

Kokkuvõte ja soovitused

Kokkuvõte

| 5.47. | Komisjon on jätkanud pingutusi sisekontrolli keskkonna parandamiseks. Siiski on sisekontrollistandardite täitmisel vajalik võtta edasisi meetmeid (vt punktid 5.14–5.18). |
| --- | --- |

5.47.

Komisjon on jätkanud pingutusi sisekontrolli keskkonna parandamiseks. Siiski on sisekontrollistandardite täitmisel vajalik võtta edasisi meetmeid (vt punktid 5.14–5.18).

| 5.47. | Komisjon võtab vajaduse korral meetmeid, et seda tõhustada. |
| --- | --- |

5.47.

Komisjon võtab vajaduse korral meetmeid, et seda tõhustada.

| 5.48. | Kontrollikoda tuvastas mõningaid juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudusi kõigis valimi programmides nii 1994–1999 kui ka 2000–2006 perioodi kohta. Seoses 2000–2006 perioodiga nähtub sarnaselt eelmisele aastaaruandele ka kontrollikoja selle aasta leidudest, et enamikku kontrollitud süsteemidest tuleb vähemal või rohkemal määral täiendada, et need vastaksid sätestatud tõhusa igapäevase juhtimiskontrolli ja/või tegevuse sõltumatu pistelise kontrolli põhilistele nõuetele (62). Ühtlasi tuvastas kontrollikoda ka arvukalt kulutuste seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid vigu kuludeklaratsioonides, mille alusel on komisjon 2004. aastal väljamakseid teinud (vt punktid 5.19–5.27 ja 5.35–5.36). |
| --- | --- |

5.48.

Kontrollikoda tuvastas mõningaid juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudusi kõigis valimi programmides nii 1994–1999 kui ka 2000–2006 perioodi kohta. Seoses 2000–2006 perioodiga nähtub sarnaselt eelmisele aastaaruandele ka kontrollikoja selle aasta leidudest, et enamikku kontrollitud süsteemidest tuleb vähemal või rohkemal määral täiendada, et need vastaksid sätestatud tõhusa igapäevase juhtimiskontrolli ja/või tegevuse sõltumatu pistelise kontrolli põhilistele nõuetele (62). Ühtlasi tuvastas kontrollikoda ka arvukalt kulutuste seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvaid vigu kuludeklaratsioonides, mille alusel on komisjon 2004. aastal väljamakseid teinud (vt punktid 5.19–5.27 ja 5.35–5.36).

| 5.48. | Struktuurifondide direktoraadid on arvesse võtnud liikmesriikide süsteemide puudulikkuse võimalust ajavahemiku 1994.–1999. puhul, rakendades omalt poolt programmide lõpetamise strateegiat ning eriti läbi vaadates sõltumatute organite koostatud lõpetamiseelseid kinnitavaid avaldusi. 2000.–2006. aasta programmide puhul keskendub komisjoni auditistrateegia liikmesriikide kontrollisüsteemide kõige olulisemate elementide kontrollimisele. Mõnede programmide ja piirkondade puhul on leitud ka nõrku kohti igapäevastes juhtimiskontrollides ning viivitusi sõltumatute auditite läbiviimises. Näiteks 49 programmi puhul 103st EL-15 auditeeritud programmist tuli anda soovitusi juhtimiskontrollide tegemise kohta. Sellistel juhtudel on komisjon võtnud meetmeid tagamaks, et siseriiklikud asutused rakendavad vigade kõrvaldamiseks tegevusplaane, mis sisaldavad vajaduse korral juba deklareeritud eeskirjadevastaste kulutuste väljajätmist. Komisjon kasutab oma õigust peatada vajaduse korral maksed ja teha finantskorrektsioone. Et veelgi tõhustada juhtimiskontrolle, annab komisjon 2005. aastal nende esmatähtsate kontrollide heade tavade kohta välja juhised, mis põhinevad tema audititegevusel. |
| --- | --- |

5.48.

Struktuurifondide direktoraadid on arvesse võtnud liikmesriikide süsteemide puudulikkuse võimalust ajavahemiku 1994.–1999. puhul, rakendades omalt poolt programmide lõpetamise strateegiat ning eriti läbi vaadates sõltumatute organite koostatud lõpetamiseelseid kinnitavaid avaldusi. 2000.–2006. aasta programmide puhul keskendub komisjoni auditistrateegia liikmesriikide kontrollisüsteemide kõige olulisemate elementide kontrollimisele. Mõnede programmide ja piirkondade puhul on leitud ka nõrku kohti igapäevastes juhtimiskontrollides ning viivitusi sõltumatute auditite läbiviimises. Näiteks 49 programmi puhul 103st EL-15 auditeeritud programmist tuli anda soovitusi juhtimiskontrollide tegemise kohta. Sellistel juhtudel on komisjon võtnud meetmeid tagamaks, et siseriiklikud asutused rakendavad vigade kõrvaldamiseks tegevusplaane, mis sisaldavad vajaduse korral juba deklareeritud eeskirjadevastaste kulutuste väljajätmist. Komisjon kasutab oma õigust peatada vajaduse korral maksed ja teha finantskorrektsioone. Et veelgi tõhustada juhtimiskontrolle, annab komisjon 2005. aastal nende esmatähtsate kontrollide heade tavade kohta välja juhised, mis põhinevad tema audititegevusel.

| 5.49. | 1994–1999 programmiperioodi struktuurifondide programmide ja Ühtekuuluvusfondi projektide lõpetamine on olnud pikaajaline ja töömahukas protsess, mis ei olnud 2004. aasta lõpuks ikka veel lõppenud. Liikmesriigid vastasid komisjoni päringutele aeglaselt, kuid ka komisjon ei reageerinud mitmetel juhtudel õigeaegselt. Kontrollikoda leidis, et komisjon oli lõpetanud mõned programmid hoolimata sellest, et liikmesriikide esitatud lõpparuannetes esitatud teave oli mittetäielik (vt punktid 5.28–5.34). |
| --- | --- |

5.49.

1994–1999 programmiperioodi struktuurifondide programmide ja Ühtekuuluvusfondi projektide lõpetamine on olnud pikaajaline ja töömahukas protsess, mis ei olnud 2004. aasta lõpuks ikka veel lõppenud. Liikmesriigid vastasid komisjoni päringutele aeglaselt, kuid ka komisjon ei reageerinud mitmetel juhtudel õigeaegselt. Kontrollikoda leidis, et komisjon oli lõpetanud mõned programmid hoolimata sellest, et liikmesriikide esitatud lõpparuannetes esitatud teave oli mittetäielik (vt punktid 5.28–5.34).

| 5.49. | Komisjoni arvates on lõpetamine mõnedest viivitustest hoolimata üldjuhul läbi viidud heal tasemel. Lõpetamisdokumentide hoolikas läbivaatamine ja muud lõpetamisstrateegia põhimõtted on vähendanud eeskirjadevastaste lõppmaksete ohtu. Sellest saadud kogemused on komisjonile ja liikmesriikidele väga kasulikud praeguste programmide lõpetamisel. Üksikutesse puudustesse suhtumises tuleb arvesse võtta lõpetatavate programmide suurt arvu ja selle protsessi keerukust. |
| --- | --- |

5.49.

Komisjoni arvates on lõpetamine mõnedest viivitustest hoolimata üldjuhul läbi viidud heal tasemel. Lõpetamisdokumentide hoolikas läbivaatamine ja muud lõpetamisstrateegia põhimõtted on vähendanud eeskirjadevastaste lõppmaksete ohtu. Sellest saadud kogemused on komisjonile ja liikmesriikidele väga kasulikud praeguste programmide lõpetamisel. Üksikutesse puudustesse suhtumises tuleb arvesse võtta lõpetatavate programmide suurt arvu ja selle protsessi keerukust.

| 5.50. | Vaatamata mõningatele edusammudele aasta tegevusaruannetes ja struktuurimeetmete peadirektorite avaldustes esitatud teabes, on täiendavad jõupingutused vajalikud, eriti mis puudutab reservatsioonide ulatust ja mõju (vt punktid 5.39–5.45). |
| --- | --- |

5.50.

Vaatamata mõningatele edusammudele aasta tegevusaruannetes ja struktuurimeetmete peadirektorite avaldustes esitatud teabes, on täiendavad jõupingutused vajalikud, eriti mis puudutab reservatsioonide ulatust ja mõju (vt punktid 5.39–5.45).

| 5.50. | Asjaomased peadirektoraadid töötavad koos, et välja arendada senisest järjekindlam ja dokumenteeritud seisukoht reservatsioonide küsimuses. |
| --- | --- |

5.50.

Asjaomased peadirektoraadid töötavad koos, et välja arendada senisest järjekindlam ja dokumenteeritud seisukoht reservatsioonide küsimuses.

| 5.51. | Komisjoni võetud meetmed kontrollikoja eelnevate tähelepanekute järgimisel on olnud üldiselt rahuldavad, kuigi täheldatud on mõningaid viivitusi (vt punkt 5.46). |
| --- | --- |

5.51.

Komisjoni võetud meetmed kontrollikoja eelnevate tähelepanekute järgimisel on olnud üldiselt rahuldavad, kuigi täheldatud on mõningaid viivitusi (vt punkt 5.46).

Soovitused

| 5.52. | Struktuurimeetmete kui komisjoni ja liikmesriikide jagatud vastutuse valdkonna haldamiseks ja kontrollimiseks vajalike täienduste elluviimine nõuab nii komisjoni kui liikmesriikide ühiseid jõupingutusi. Komisjon peaks koostöös liikmesriikidega pöörama erilist tähelepanu: |
| --- | --- |

5.52.

Struktuurimeetmete kui komisjoni ja liikmesriikide jagatud vastutuse valdkonna haldamiseks ja kontrollimiseks vajalike täienduste elluviimine nõuab nii komisjoni kui liikmesriikide ühiseid jõupingutusi. Komisjon peaks koostöös liikmesriikidega pöörama erilist tähelepanu:

| 5.52. | 15. juunil 2005 kiitis komisjon heaks teatise ühenduse ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta, mis oli koostatud selleks, et tuvastada lüngad praeguste ja tulevaste määruste nõuetes ning selgitada välja, milliseid meetmeid tuleks võtta, et tõhustada juhtimise ja kontrolli süsteeme eelkõige seoses ühisjuhtimisega. Nimetatud tegevuskava arutatakse 2005. aasta sügisel aruandeid kontrolliva ja kinnitava asutuse osavõtul, et jõuda ühisele seisukohale vajalike meetmete küsimuses. |
| --- | --- |

5.52.

15. juunil 2005 kiitis komisjon heaks teatise ühenduse ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta, mis oli koostatud selleks, et tuvastada lüngad praeguste ja tulevaste määruste nõuetes ning selgitada välja, milliseid meetmeid tuleks võtta, et tõhustada juhtimise ja kontrolli süsteeme eelkõige seoses ühisjuhtimisega. Nimetatud tegevuskava arutatakse 2005. aasta sügisel aruandeid kontrolliva ja kinnitava asutuse osavõtul, et jõuda ühisele seisukohale vajalike meetmete küsimuses.

| — | kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse rangema kontrolli tagamisele. Eriti oluline on igapäevase juhtimiskontrolli range teostamine, |
| --- | --- |

—

kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse rangema kontrolli tagamisele. Eriti oluline on igapäevase juhtimiskontrolli range teostamine,

| — | Komisjon keskendub oma audititegevuses sellele riiklike süsteemide esmatähtsale osale. Ta viitab oma ettepanekule koostada selles valdkonnas heade tavade kogumik (vt punkt 5.48). |
| --- | --- |

—

Komisjon keskendub oma audititegevuses sellele riiklike süsteemide esmatähtsale osale. Ta viitab oma ettepanekule koostada selles valdkonnas heade tavade kogumik (vt punkt 5.48).

| — | programmiperioodi 1994–1999 programmide lõpetamisel saadud õppetundide kasutamisele 2000–2006 ja tulevaste programmiperioodide puhul. See nõuab liikmesriikidelt piisavate lõppdokumentide õigeaegset esitamist ja struktuurimeetmete peadirektoraatidelt lõppmaksete taotluste kontrollimisel ühtset ja tõhusat lähenemist. |
| --- | --- |

—

programmiperioodi 1994–1999 programmide lõpetamisel saadud õppetundide kasutamisele 2000–2006 ja tulevaste programmiperioodide puhul. See nõuab liikmesriikidelt piisavate lõppdokumentide õigeaegset esitamist ja struktuurimeetmete peadirektoraatidelt lõppmaksete taotluste kontrollimisel ühtset ja tõhusat lähenemist.

| — | Komisjon nõustub, et tuleks arvesse võtta saadud kogemusi, ning annab sel eesmärgil välja juhised ajavahemiku 2000.–2006. programmide lõpetamise kohta. Ajavahemiku 1994.–1999. programmide lõpetamisprotsessi kooskõlastati siiski hoolikalt peadirektoraatide vahel. Komisjon viitab punkti 5.49 vastusele. |
| --- | --- |

—

Komisjon nõustub, et tuleks arvesse võtta saadud kogemusi, ning annab sel eesmärgil välja juhised ajavahemiku 2000.–2006. programmide lõpetamise kohta. Ajavahemiku 1994.–1999. programmide lõpetamisprotsessi kooskõlastati siiski hoolikalt peadirektoraatide vahel. Komisjon viitab punkti 5.49 vastusele.

| 5.53. | Komisjonil tuleks teha täiendavaid jõupingutusi oma järelevalvekohustuse täitmiseks. Komisjon võiks struktuurimeetmete kulutusi paremini jälgida, kui vastutavad peadirektoraadid koordineeriksid paremini juhtimis- ja kontrollimeetmeid. |
| --- | --- |

5.53.

Komisjonil tuleks teha täiendavaid jõupingutusi oma järelevalvekohustuse täitmiseks. Komisjon võiks struktuurimeetmete kulutusi paremini jälgida, kui vastutavad peadirektoraadid koordineeriksid paremini juhtimis- ja kontrollimeetmeid.

| 5.53. | Komisjon on viimastel aastatel teinud märkimisväärseid edusamme juhtimise ja kontrolli küsimuste kooskõlastamisel komisjonisiseselt ja liikmesriikidega ning ta kavatseb seda suunda hoida ka edaspidi. Näiteks on olemas struktuurifondide peadirektoraatidega ühine auditistrateegia aastaks 2005, ühisauditeid viiakse läbi ka uutes liikmesriikides ning paranenud on iga-aastaste kontrolliaruannete kvaliteet ja esitamistähtaegadest kinnipidamine. Kõik need meetmed aitavad kujundada ühtseid audititegevuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

5.53.

Komisjon on viimastel aastatel teinud märkimisväärseid edusamme juhtimise ja kontrolli küsimuste kooskõlastamisel komisjonisiseselt ja liikmesriikidega ning ta kavatseb seda suunda hoida ka edaspidi. Näiteks on olemas struktuurifondide peadirektoraatidega ühine auditistrateegia aastaks 2005, ühisauditeid viiakse läbi ka uutes liikmesriikides ning paranenud on iga-aastaste kontrolliaruannete kvaliteet ja esitamistähtaegadest kinnipidamine. Kõik need meetmed aitavad kujundada ühtseid audititegevuse põhimõtteid.

| 5.54. | Kontrollikoda märgib, et komisjon koostas järgmise programmiperioodi 2007–2013 uute raammääruste ettepanekud 2004. aastal. Kontrollikoda on esitanud nende ettepanekute kohta arvamuse (63). Juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta käivate määruste ja nende üksikasjalike rakenduseeskirjade vastuvõtmine enne programmiperioodi algust (programmiperioodide 1994–1999 ja 2000–2006 puhul seda ei tehtud) annaks võimaluse tagada süsteemide paikapanemise ja nende ülevaatamise enne programmide ja kulukohustuste kinnitamist. |
| --- | --- |

5.54.

Kontrollikoda märgib, et komisjon koostas järgmise programmiperioodi 2007–2013 uute raammääruste ettepanekud 2004. aastal. Kontrollikoda on esitanud nende ettepanekute kohta arvamuse (63). Juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta käivate määruste ja nende üksikasjalike rakenduseeskirjade vastuvõtmine enne programmiperioodi algust (programmiperioodide 1994–1999 ja 2000–2006 puhul seda ei tehtud) annaks võimaluse tagada süsteemide paikapanemise ja nende ülevaatamise enne programmide ja kulukohustuste kinnitamist.

| 5.54. | Komisjon esitas oma ettepanekud struktuurifonde ja ühtekuuluvusfonde käsitlevate nõukogu määruste kohta juulis 2004, et tagada uue raamistiku kehtestamine aegsasti enne järgmise perioodi algust. Komisjoni määruse eelnõu on juba liikmesriikidele esitatud, kuid seda ei saa vastu võtta enne, kui nõukogu on vastu võtnud üldmääruse. |
| --- | --- |

5.54.

Komisjon esitas oma ettepanekud struktuurifonde ja ühtekuuluvusfonde käsitlevate nõukogu määruste kohta juulis 2004, et tagada uue raamistiku kehtestamine aegsasti enne järgmise perioodi algust. Komisjoni määruse eelnõu on juba liikmesriikidele esitatud, kuid seda ei saa vastu võtta enne, kui nõukogu on vastu võtnud üldmääruse.

Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi rakendamine: komisjon on tuvastanud puudusi juhtimis- ja kontrollisüsteemides

| 5.55. | Kontrollikoda tutvus ühinemiseelse vahendi ISPA toimimisega. Uurimine viidi läbi komisjonis. Komisjoni maksete haldamist uuriti komisjoni teostatud kontrollide ja 2004. aastal sooritatud kaheksa valitud makse kohta esitatud taotlejariikide kuludeklaratsioonide hindamise põhjal (viis makset Bulgaariale ja kolm makset Rumeeniale). Kontrollikoda erilisi tähelepanekuid ei teinud. |
| --- | --- |

5.55.

Kontrollikoda tutvus ühinemiseelse vahendi ISPA toimimisega. Uurimine viidi läbi komisjonis. Komisjoni maksete haldamist uuriti komisjoni teostatud kontrollide ja 2004. aastal sooritatud kaheksa valitud makse kohta esitatud taotlejariikide kuludeklaratsioonide hindamise põhjal (viis makset Bulgaariale ja kolm makset Rumeeniale). Kontrollikoda erilisi tähelepanekuid ei teinud.

| 5.56. | Kontrollikoda märgib, et 2004. aastal katkestas komisjon mitmel korral maksed Rumeeniale ja et peadirektor säilitas juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülesehituse ja toimimise tähtsate puuduste tõttu Rumeeniale 2003. aastal tehtud reservatsiooni. |
| --- | --- |

5.56.

Kontrollikoda märgib, et 2004. aastal katkestas komisjon mitmel korral maksed Rumeeniale ja et peadirektor säilitas juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülesehituse ja toimimise tähtsate puuduste tõttu Rumeeniale 2003. aastal tehtud reservatsiooni.

ERIARUANDE NR 3/2002, MIS KÄSITLEB ÜHENDUSE TÖÖHÕIVEALGATUST INTEGRA, TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

| 5.57. | Kontrollikoja eriaruandes vaadeldakse ühenduse algatusega Integra seotud juhtimisprotsessi tõhusust, täpsemalt projektide suunda ja valikut, järelevalvet, hindamist ja informatsiooni levitamist. |
| --- | --- |

5.57.

Kontrollikoja eriaruandes vaadeldakse ühenduse algatusega Integra seotud juhtimisprotsessi tõhusust, täpsemalt projektide suunda ja valikut, järelevalvet, hindamist ja informatsiooni levitamist.

| 5.58. | Kontrollikoja aruande põhijärelduseks oli süstemaatiliste puuduste esinemine hindamises ja järelevalves. Selle tulemusel ei olnud võimalik tuvastada, mil määral on Integra algatus toonud uusi teadmisi tööjõuturult väljatõrjutuse vastu võitlemiseks ja kas neid teadmisi on tõhusalt edastatud poliitilistele otsustajatele. |
| --- | --- |

5.58.

Kontrollikoja aruande põhijärelduseks oli süstemaatiliste puuduste esinemine hindamises ja järelevalves. Selle tulemusel ei olnud võimalik tuvastada, mil määral on Integra algatus toonud uusi teadmisi tööjõuturult väljatõrjutuse vastu võitlemiseks ja kas neid teadmisi on tõhusalt edastatud poliitilistele otsustajatele.

| 5.58. | Komisjon on asunud tegutsema, et tagada selliste katseprogrammide nagu Integra parem järelevalve ja hindamine. Programmi “Integra” järeltulija Equali jaoks on välja töötatud hindamise ja järelevalve ühtlustatud kriteeriumid, mis sisaldavad järelmeetmete rakendamist temaatiliste võrkude ja rühmade abil, konkreetse eesmärgiga kindlustada programmi püsivad tulemused. Komisjon on kokkuleppel liikmesriikidega koostanud selge ja realistliku ajakava, et saavutada vajalikud tulemused õigel ajal, ja et teha need tulemused teatavaks tähtsamatele asjaomaste valdkondade poliitika väljatöötamisega tegelevatele inimestele. |
| --- | --- |

5.58.

Komisjon on asunud tegutsema, et tagada selliste katseprogrammide nagu Integra parem järelevalve ja hindamine. Programmi “Integra” järeltulija Equali jaoks on välja töötatud hindamise ja järelevalve ühtlustatud kriteeriumid, mis sisaldavad järelmeetmete rakendamist temaatiliste võrkude ja rühmade abil, konkreetse eesmärgiga kindlustada programmi püsivad tulemused. Komisjon on kokkuleppel liikmesriikidega koostanud selge ja realistliku ajakava, et saavutada vajalikud tulemused õigel ajal, ja et teha need tulemused teatavaks tähtsamatele asjaomaste valdkondade poliitika väljatöötamisega tegelevatele inimestele.

| 5.59. | 2003. aastal avaldatud Integra lõplik hindamisaruanne kinnitas kontrollikoja leide programmide hindamisstruktuuride puuduste ja tagasiside puudumise osas. Vastavalt hindamisele oli nende puuduste tulemusel rakendusasutuste vaheline teabevahetus tõenäoliselt puudulik. |
| --- | --- |

5.59.

2003. aastal avaldatud Integra lõplik hindamisaruanne kinnitas kontrollikoja leide programmide hindamisstruktuuride puuduste ja tagasiside puudumise osas. Vastavalt hindamisele oli nende puuduste tulemusel rakendusasutuste vaheline teabevahetus tõenäoliselt puudulik.

| 5.59. | Struktuurifondide programmide rakendamise pideva tagasiside, hindamise ja järelevalvemenetluste vahendusel on komisjon saanud teavet puudustest “Integra” kavandamises juba enne programmi lõppu. Ühenduse algatuse Equal (2000.–2006.) kavandamisel asus komisjon eelmises programmis puudulikuks tunnistatud elemente parandama. Algatuse Equal kava sisaldab liikmesriikide kohustust kirjeldada kogemusi, mida nad said programmist “Employment”. |
| --- | --- |

5.59.

Struktuurifondide programmide rakendamise pideva tagasiside, hindamise ja järelevalvemenetluste vahendusel on komisjon saanud teavet puudustest “Integra” kavandamises juba enne programmi lõppu. Ühenduse algatuse Equal (2000.–2006.) kavandamisel asus komisjon eelmises programmis puudulikuks tunnistatud elemente parandama. Algatuse Equal kava sisaldab liikmesriikide kohustust kirjeldada kogemusi, mida nad said programmist “Employment”.

ERIARUANDE NR 4/2002, MIS KÄSITLEB KOHALIKKE TÖÖHÕIVEMEETMEID, TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL

| 5.60. | Kontrollikoja eriaruandes vaadeldakse, kuidas komisjon juhib ELi kohaliku tööhõive poliitikat ning selle valdkonna uuenduslike projektide finantsvahendeid. |
| --- | --- |

5.60.

Kontrollikoja eriaruandes vaadeldakse, kuidas komisjon juhib ELi kohaliku tööhõive poliitikat ning selle valdkonna uuenduslike projektide finantsvahendeid.

| 5.61. | Kontrollikoja põhilised soovitused olid:






  a) | kõigil poliitika elluviimise tasanditel tuleb anda ülevaatlik hinnang kohaliku tööhõive poliitika tõenäolisele lisaväärtusele, |
| --- | --- | --- |

5.61.

Kontrollikoja põhilised soovitused olid:

a)

kõigil poliitika elluviimise tasanditel tuleb anda ülevaatlik hinnang kohaliku tööhõive poliitika tõenäolisele lisaväärtusele,

| b) | komisjoni juhitud meetmeid uuenduslike projektide valdkonnas tuleb tõhustada ning parandada nende finantsjuhtimist, et tagada rahastamise korrektsus ja majanduslik efektiivsus. |
| --- | --- |

b)

komisjoni juhitud meetmeid uuenduslike projektide valdkonnas tuleb tõhustada ning parandada nende finantsjuhtimist, et tagada rahastamise korrektsus ja majanduslik efektiivsus.

| 5.62. | Komisjon on viinud läbi mitmeid ELi kohaliku tööhõive poliitika ülevaatlikke hindamisi ja uuringuid. 2003. aastal koostas komisjon uurimisaruande kohaliku tasandi tööhõive mõõtmistulemuste andmete kättesaadavuse kohta, 2004. aastal teostati kohaliku tööhõive arengu horisontaalne hindamine, mille käigus hinnati ELi kohaliku arengu poliitika lisaväärtust. |
| --- | --- |

5.62.

Komisjon on viinud läbi mitmeid ELi kohaliku tööhõive poliitika ülevaatlikke hindamisi ja uuringuid. 2003. aastal koostas komisjon uurimisaruande kohaliku tasandi tööhõive mõõtmistulemuste andmete kättesaadavuse kohta, 2004. aastal teostati kohaliku tööhõive arengu horisontaalne hindamine, mille käigus hinnati ELi kohaliku arengu poliitika lisaväärtust.

| 5.63. | Täiendavaid samme võeti ka uuenduslike meetmete finantsjuhtimise tõhustamiseks. See hõlmas projektide kohapealsete auditite arvu suurendamist komisjoni poolt 2003. aastal ning selle valdkonna rahastamise tõhustamist. |
| --- | --- |

5.63.

Täiendavaid samme võeti ka uuenduslike meetmete finantsjuhtimise tõhustamiseks. See hõlmas projektide kohapealsete auditite arvu suurendamist komisjoni poolt 2003. aastal ning selle valdkonna rahastamise tõhustamist.

| 5.64. | Kontrollikoda usub, et need meetmed on piisavad kontrollikoja soovituste täitmiseks ning aitavad kaasa kohaliku tööhõive rahastamise tõhustamisele ühenduse vahenditest. |
| --- | --- |

5.64.

Kontrollikoda usub, et need meetmed on piisavad kontrollikoja soovituste täitmiseks ning aitavad kaasa kohaliku tööhõive rahastamise tõhustamisele ühenduse vahenditest.

| 5.64. | Komisjon tunneb uhkust positiivsete kommentaaride üle, mida kontrollikoda on teinud kohalikke tööhõivemeetmeid käsitlevas eriaruandes esitatud märkuste järelmeetmete kohta. |
| --- | --- |

5.64.

Komisjon tunneb uhkust positiivsete kommentaaride üle, mida kontrollikoda on teinud kohalikke tööhõivemeetmeid käsitlevas eriaruandes esitatud märkuste järelmeetmete kohta.

---

(1)  Programmid on riiklikud või piirkondlikud ja koosnevad erinevatest meetmetest, mille alusel võimalikud abisaajad võivad rahastamist taotleda.

(2)  EL15: Kreeka, Hispaania, Iirimaa (kuni 31.12.2003) ja Portugal. Alates 1. maist 2004 ka Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia.

(3)  2004. aastal: Bulgaaria ja Rumeenia. Uute liikmesriikide endised ISPA projektid viidi üle Ühtekuuluvusfondi.

(4)  Bulgaarias ja Rumeenias.

(5)  Välja arvatud ISPA.

(6)  Välja arvatud ISPA.

(7)  2 787 miljonit eurot nimetatud summast (praegustes hindades) läheb ISPA toetuste raames kaheksale uuele liikmesriigile perioodil 2000–2003 ning eraldatud summasid hallatakse nüüd vastavalt ühinemislepingule kui Ühtekuuluvusfondi assigneeringuid.

(8)  Ühtekuuluvusfondi ja ISPA maksete süsteem põhineb ühekordsel ettemaksel, tegelikest kulutustest sõltuvatel vahemaksetel ja lõppmaksel.

(9)  Puudutab nelja komisjoni peadirektoraati: regionaalpoliitika peadirektoraat (DG REGIO) haldab ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ISPAt; tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat (DG EMPL) haldab ESFi; põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (DG AGRI) haldab Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi; kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat (DG FISH) haldab Kalanduse Arendusrahastut. DG REGIO koordineerib kõiki fonde puudutavaid üldiseid küsimusi, näiteks haldusreforme ja liikmesriikidele antavaid tehnilisi suuniseid.

(10)  Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohandatav finantsmäärus (EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1).

(11)  Nõukogu 20. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2081/93, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2052/88 struktuurifondide ülesannete ja tõhususe kohta ning nende tegevuse kooskõlastamise kohta teiste struktuurifondide ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 5); nõukogu 20. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2082/93, mis muudab määrust (EMÜ) nr 4253/88, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega (EÜT L 193, 31.7.1993, lk 20).

(12)  Komisjoni 15. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 2064/97, millega nähakse ette üksikasjalik kord nõukogu määruse (EMÜ) nr 4253/88 rakendamiseks liikmesriikide finantskontrolli suhtes struktuurifondide kaasfinantseeritavate meetmete üle (EÜT L 290, 23.10.1997, lk 1). Ühtekuuluvusfondi süsteeme reguleerib nõukogu 16. mai 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1164/94, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, lk 1).

(13)  Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1).

(14)  Komisjoni 2. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 438/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad juhtimis- ja kontrollisüsteemide kohta seoses struktuurifondidest antava abiga (EÜT L 63, 3.3.2001, lk 21). ISPA süsteeme reguleerib nõukogu 21. juuni 1999 määrus (EÜ) nr 1267/1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).

(15)  Komisjoni 2. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 448/2001, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad finantskorrektsioonide tegemise korra kohta struktuurifondidest antavas abis (EÜT L 64, 6.3.2001, lk 13).

(16)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1260/1999 peavad liikmesriigid määrama korraldus- ja makseasutused. Korraldusasutus on riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi riiklik või eraasutus või -organ, mille liikmesriik on määranud käesoleva määruse kohaldamisel programmi korraldama (tavaliselt riikliku valitsuse ministeeriumi osakond, piirkondlik või kohalik valitsusasutus). Makseasutus on riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi asutus või organ, mille liikmesriik on määranud selleks, et koostada ja esitada väljamaksetaotlusi ja võtta komisjonilt vastu makseid (näiteks riikliku, piirkondliku või kohaliku ametiasutuse osakond väljaspool korraldusasutust).

(17)  Taotlejaks võib olla eraisik või ühendus, eraettevõte või riigi-, piirkondlik või kohalik asutus.

(18)  Näiteks riigi-, piirkondliku või kohaliku asutuse rahandus- või siseauditi osakond.

(19)  11. sisekontrollistandard “riskianalüüs ja- juhtimine”, 12. sisekontrollistandard “haldusteave”, 14. sisekontrollistandard “väärnähtustest teatamine”, 17. sisekontrollistandard “järelevalve”, 18. sisekontrollistandard “erandite registreerimine”, 20. sisekontrollistandard “sisekontrolli puuduste kajastamine ja parandamine”, 21. sisekontrollistandard “auditiaruanded” ja 22. sisekontrollistandard “siseauditi läbiviimise suutlikkus”.

(20)  2000–2006: Rootsi (Södra Skogslän) ESF eesmärk 1 1999SE161DO002; Itaalia (Puglia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 1999IT161PO009.

(21)  1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004.

(22)  1994–1999: Hispaania (Asturias) ERF eesmärk 1 94ES16002.

(23)  2000–2006: Belgia ESF eesmärk 3 1999BE053DO002.

(24)  2000–2006: Rootsi (Södra Skogslän) ESF eesmärk 1 1999SE161DO002.

(25)  2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004.

(26)  1994–1999: Hispaania (Valencia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 94ES06019.

(27)  1994–1999: Soome ESF ADAPT 956001FI8.

(28)  Hispaania ESF 940112ES1.

(29)  2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Kreeka ERF Interreg IIIA 2000CB16OPC013.

(30)  1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004;

2000–2006: Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006; Itaalia (Puglia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 1999IT161PO009.

(31)  2000–2006: Itaalia (Sitsiilia) ESF eesmärk 1 1999IT161PO011; Belgia ESF eesmärk 3 1999BE053DO002.

(32)  1994–1999: Hispaania (Valencia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 94ES06019; Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Hispaania (Asturias) ERF eesmärk 1 94ES16002; Itaalia (Industria e Servizi) ERF eesmärk 1 94IT16030;

2000–2006: Kreeka ERF Interreg IIIA 2000CB16OPC013; Itaalia (Puglia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 1999IT161PO009; Prantsusmaa (Réunion) ERF eesmärk 1 1999FR161DO001.

(33)  1994–1999: Soome ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999).

(34)  2000–2006: Portugal (Norte) ERF eesmärk 1 1999PT161PO017; Belgia ESF eesmärk 3 1999BE053DO002.

(35)  1994–1999: Hispaania ESF 940112ES1.

(36)  2000–2006: Itaalia (Sitsiilia) ESF eesmärk 1 1999IT161PO011; Rootsi (Södra Skogslän) ESF eesmärk 1 1999SE161DO002.

(37)  2000–2006: Kreeka ERF Interreg IIIA 2000CB16OPC013.

(38)  2000–2006: Prantsusmaa (Réunion) ERF eesmärk 1 1999FR161DO001.

(39)  2000–2006: Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006.

(40)  3 ERDF, 10 ESF, 5 FIFG, 5 EAGGF arendusrahastu.

(41)  Austria ESF 955501AT5; Itaalia ESF 940016I1; Hispaania ESF 940127ES1; Hispaania ESF 940112ES1; Ühendkuningriik ESF 98001UK4; Ühendkuningriik ESF 979203UK8; Madalmaad ESF 972005NL2; Madalmaad (Zuid-Limburg) ERF eesmärk 2 1997–1999 970713006; Prantsusmaa (Lorraine) ERF eesmärk 2 1997–1999 970313012.

(42)  Kontrollikoda –2003 aastaaruanne, punktid 5.29–5.39 ja 5.67.

(43)  DG FISH: Hispaania 94ES14101; Itaalia 94IT14101; Ühendkuningriik eesmärk 1 94EU16002, 94UK16003; Prantsusmaa eesmärk 5a 94FR14105. DG REGIO: Portugal 94PT161PO007; rahu ja leppimise toetamise eriprogramm 1995EU161PC005; Luksemburg 97L162DO001. DG EMPL: Ühendkuningriik 972103UK2, 979203UK8; Prantsusmaa 949701F8, 942601F1; Madalmaad 972005NL2; Portugal 942000P1.

(44)  Kui sama programmi rahastatakse rohkem kui ühest fondist, siis lõpetatakse iga fondi osa eraldi. Seepärast ei vasta programmide arv punktis 5.4 esitatud koguarvule.

(45)  2000–2006 programmiperioodi struktuurimeetmete eesmärgid on ümber jaotatud.

Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel.

(46)  2000–2006 programmiperioodi struktuurimeetmete eesmärgid on ümber jaotatud.

Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel.

(47)  2000–2006 programmiperioodi struktuurimeetmete eesmärgid on ümber jaotatud.

Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel.

(48)  2000–2006 programmiperioodi struktuurimeetmete eesmärgid on ümber jaotatud.

Allikas: Komisjoni andmete alusel kontrollikoja poolt koostatud tabel.

(49)  Kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadi auditid: Soome (95FI14105, 95FI16002), Rootsi (96SE14115) ja Ühendkuningriik (94UK16002, 94UK16005, 95UK16005); Regionaalpoliitika peadirektoraat: Prantsusmaa (Haute Normandie) 97FR16010 SPD eesmärk 2 1997–1999, Hispaania (Andaluusia) 1994ES161PO001 1994–1999, Madalmaad (Flevoland) 940713001 SPD eesmärk 1 1994–1999 ja Ühendkuningriik (Greater Manchester) 97UK16008 SPD eesmärk 2 1997–1999.

(50)  Belgia 1999BE053DO003.

(51)  Abikõlbmatute kuluartiklite deklareerimine:

Programmide või projektidega mitteseotud deklareeritud kulud:

| — | 1994–1999: Kreeka Ühtekuuluvusfond 970961015; Hispaania (Asturias) ERDF eesmärk 1 94ES16002; Soome ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Hispaania (Valencia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 94ES06019; Hispaania ESF 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Kreeka Ühtekuuluvusfond 970961015; Hispaania (Asturias) ERDF eesmärk 1 94ES16002; Soome ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Hispaania (Valencia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 94ES06019; Hispaania ESF 940112ES1,

| — | 2000–2006: Itaalia (Puglia) EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 1999IT161PO009; Itaalia (Sitsiilia) ESF eesmärk 1 1999IT161PO011; Rootsi (Södra Skogslän) ESF eesmärk 1 1999SE161DO002; Belgia ESF eesmärk 3 1999BE053DO002; Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Itaalia (Puglia) EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 1999IT161PO009; Itaalia (Sitsiilia) ESF eesmärk 1 1999IT161PO011; Rootsi (Södra Skogslän) ESF eesmärk 1 1999SE161DO002; Belgia ESF eesmärk 3 1999BE053DO002; Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006.

Abikõlblikkusperioodist väljapoole jäävate kulude deklareerimine:

| — | 1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Hispaania (Asturias) ERF eesmärk 1 94ES16002; Itaalia (Industria e Servizi) ERF eesmärk 1 94IT16030, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Hispaania (Asturias) ERF eesmärk 1 94ES16002; Itaalia (Industria e Servizi) ERF eesmärk 1 94IT16030,

| — | 2000–2006: Portugal (Norte) ERF eesmärk 1 1999PT161PO017; Prantsusmaa (Réunion) ERF eesmärk 1 1999FR161DO001. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Portugal (Norte) ERF eesmärk 1 1999PT161PO017; Prantsusmaa (Réunion) ERF eesmärk 1 1999FR161DO001.

Tagastatava käibemaksu deklareerimine:

| — | 1994–1999: Hispaania (Valencia) EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94ES06019, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Hispaania (Valencia) EAGGF arendusrahastu eesmärk 1 94ES06019,

| — | 2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004.

Kulude deklareerimine, kuigi lõplikud abisaajad polnud projektidele raha eraldanud:

| — | 1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Hispaania (Asturias) ERF eesmärk 1 94ES16002; Itaalia (Industria e Servizi) ERDF eesmärk 1 94IT16030, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Hispaania (Asturias) ERF eesmärk 1 94ES16002; Itaalia (Industria e Servizi) ERDF eesmärk 1 94IT16030,

| — | 2000–2006: Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006.

Ei ole arvestatud võimaliku tuluga:

| — | 1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Soome ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Hispaania (Valencia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 94ES06019; Hispaania ESF 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Soome ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Hispaania (Valencia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 94ES06019; Hispaania ESF 940112ES1,

| — | 2000–2006: Itaalia (Puglia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 1999IT161PO009; Portugal (Norte) ERF eesmärk 1 1999PT161PO017; Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Itaalia (Puglia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 1999IT161PO009; Portugal (Norte) ERF eesmärk 1 1999PT161PO017; Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004.

(52)  Kulude topeltdeklareerimine:

| — | 1994–1999: Itaalia (Industria e Servizi) ERF eesmärk 1 94IT16030; Hispaania ESF 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Itaalia (Industria e Servizi) ERF eesmärk 1 94IT16030; Hispaania ESF 940112ES1,

| — | 2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Itaalia (Puglia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 1999IT161PO009. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Itaalia (Puglia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 1999IT161PO009.

(53)  Riiklike abiprogrammide reeglite eiramine:

| — | 1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004,

| — | 2000–2006: Itaalia (Puglia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 1999IT161PO009. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Itaalia (Puglia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 1999IT161PO009.

(54)  Riigihanke reeglite eiramine:

| — | 1994–1999: Hispaania (Asturias) ERF eesmärk 1 94ES16002; Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Kreeka Ühtekuuluvusfond 970961015, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Hispaania (Asturias) ERF eesmärk 1 94ES16002; Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Kreeka Ühtekuuluvusfond 970961015,

| — | 2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Kreeka ERF Interreg IIIA 2000CB16OPC013; Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Kreeka ERF Interreg IIIA 2000CB16OPC013; Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006.

(55)  Projektide ebapiisav dokumentatsioon:

| — | 1994–1999: Hispaania (Valencia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 94ES06019; Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Hispaania (Asturias) ERF eesmärk 1 94ES16002; Itaalia (Industria e Servizi) ERF eesmärk 1 94IT16030; Soome ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Hispaania ESF 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Hispaania (Valencia) Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond eesmärk 1 94ES06019; Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Hispaania (Asturias) ERF eesmärk 1 94ES16002; Itaalia (Industria e Servizi) ERF eesmärk 1 94IT16030; Soome ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Hispaania ESF 940112ES1,

| — | 2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Kreeka ERF Interreg IIIA 2000CB16OPC013; Itaalia (Sitsiilia) ESF eesmärk 1 1999IT161PO011; Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006; Belgia ESF eesmärk 3 1999BE053DO002; Portugal (Norte) ERF eesmärk 1 1999PT161PO017; Rootsi (Södra Skogslän) ESF eesmärk 1 1999SE161DO002. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Kreeka ERF Interreg IIIA 2000CB16OPC013; Itaalia (Sitsiilia) ESF eesmärk 1 1999IT161PO011; Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006; Belgia ESF eesmärk 3 1999BE053DO002; Portugal (Norte) ERF eesmärk 1 1999PT161PO017; Rootsi (Södra Skogslän) ESF eesmärk 1 1999SE161DO002.

(56)  Projektide üldkulude arvestamise meetodi põhjendamatus:

| — | 1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Soome ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Hispaania ESF 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994–1999: Ühendkuningriik (Lääne-Šotimaa) ERF eesmärk 2 97UK16004; Soome ESF 956001FI8 (ADAPT 1995–1999); Hispaania ESF 940112ES1,

| — | 2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Itaalia (Sitsiilia) ESF eesmärk 1 1999IT161PO011; Rootsi (Södra Skogslän) ESF eesmärk 1 1999SE161DO002; Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006; Belgia ESF eesmärk 3 1999BE053DO002. |
| --- | --- |

—

2000–2006: Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF eesmärk 2 2000GB162DO004; Itaalia (Sitsiilia) ESF eesmärk 1 1999IT161PO011; Rootsi (Södra Skogslän) ESF eesmärk 1 1999SE161DO002; Saksamaa (Saksimaa) ERF eesmärk 1 1999DE161PO006; Belgia ESF eesmärk 3 1999BE053DO002.

(57)  Aruanne on avaldatud osalenud liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste veebilehtedel.

(58)  Taani, Saksamaa, Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik.

(59)  Vastavalt komisjoni 2. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 438/2001.

(60)  2003. eelarveaastat käsitleva aastaaruande punkt 5.62.

(61)  ERF: Saksamaa (Baierimaa) eesmärk 5b 1994–1999 (DAS 1998), Itaalia (Piemonte) SPD 1994–1996 (DAS 2000), OP Algarve (DAS 2001); Kreeka konkurentsivõime OP 2000–2006 (DAS 2001); EAGGF arendusrahastu: Itaalia (Sardiinia) 94IT16002 (DAS 2000).

(62)  2003. eelarveaastat käsitleva aastaaruande punktid 5.14–5.27, 5.47–5.56 ja 5.67–5.69.

(63)  Arvamus nr 2/2005.

LISA 1

Struktuurimeetmed

Juhtimis- ja kontrollisüsteemid

| Kontrollikoja hinnang komisjoni määruse (EÜ) nr 438/2001 täitmisele juhtimis- ja kontrollisüsteemide osas külastatud liikmesriikides |
| --- |
| Peamised auditi valdkonnad | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Liikmesriik/piirkond/fond | Ülesannete selge määratlemine, jaotamine ning eristamine
  (artikkel 3) | Rahuldavad igapäevased menetlused kaasfinantseeritud tegevuste seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks
  (artikkel 4) | Piisav auditijälg
  (artikkel 7) | Toimiv raha tagasinõudmise kord
  (artikkel 8) | Kulutõendite usaldusväärsuse tagamine
  (artikkel 9) | Kontrollide edenemine, mis peavad katma vähemalt 5 % abikõlblikest kogukuludest
  (artikkel 10) | 5 % kontrollide asjakohane korraldamine
  (artiklid 10–12) | Programmi sulgemise tõendeid väljastava asutuse auditeerimis-standardid ja sõltumatus
  (artikkel 15) | Juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülevaatamine programmi sulgemise tõendi esitamiseks
  (artikkel 16) |
| Belgia ESF | | | | | | | | | |
| Itaalia (Sitsiilia) ESF | | | | | | | | | |
| Rootsi ESF | | | | | | | | | |
| Saksamaa (Saksimaa) ERF | | | | | | | | | |
| Prantsusmaa (Réunion) ERF | | | | | | | | | |
| Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF | | | | | | | | | |
| Portugal (Norte) ERF | | | | | | | | | |
| Kreeka ERF-Interreg | | | | (1) | | | | | |
| Itaalia (Puglia) EAGGF arendusrahastu | | | | | | | | | (n/t) |

Kontrollikoja hinnang komisjoni määruse (EÜ) nr 438/2001 täitmisele juhtimis- ja kontrollisüsteemide osas külastatud liikmesriikides

Peamised auditi valdkonnad

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Liikmesriik/piirkond/fond

Ülesannete selge määratlemine, jaotamine ning eristamine

(artikkel 3)

Rahuldavad igapäevased menetlused kaasfinantseeritud tegevuste seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks

(artikkel 4)

Piisav auditijälg

(artikkel 7)

Toimiv raha tagasinõudmise kord

(artikkel 8)

Kulutõendite usaldusväärsuse tagamine

(artikkel 9)

Kontrollide edenemine, mis peavad katma vähemalt 5 % abikõlblikest kogukuludest

(artikkel 10)

5 % kontrollide asjakohane korraldamine

(artiklid 10–12)

Programmi sulgemise tõendeid väljastava asutuse auditeerimis-standardid ja sõltumatus

(artikkel 15)

Juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülevaatamine programmi sulgemise tõendi esitamiseks

(artikkel 16)

Belgia ESF

Itaalia (Sitsiilia) ESF

Rootsi ESF

Saksamaa (Saksimaa) ERF

Prantsusmaa (Réunion) ERF

Ühendkuningriik (Kirde-Inglismaa) ERF

Portugal (Norte) ERF

Kreeka ERF-Interreg

(1)

Itaalia (Puglia) EAGGF arendusrahastu

(n/t)

| (a) | | Toimib hästi, vajalikud mõned pisiparendused |
| --- | --- | --- |
| (b) | | Toimib, kuid parendused vajalikud |
| (c) | | Ei toimi |
| Täpsemalt vt lõikeid 5.19–5.27. |
| (1) | Toimimist ei kontrollitud, kuna ei ole kunagi kasutatud. |
| (n/t) | Ei ole kontrollitud. |

(a)

Toimib hästi, vajalikud mõned pisiparendused

(b)

Toimib, kuid parendused vajalikud

(c)

Ei toimi

Täpsemalt vt lõikeid 5.19–5.27.

(1)

Toimimist ei kontrollitud, kuna ei ole kunagi kasutatud.

(n/t)

Ei ole kontrollitud.

LISA 2

Viimastes kinnitavates avaldustes tehtud peamiste tähelepanekute järelaudit

| Kontrollikoja tähelepanek | Kontrollikoja kokkuvõte komisjoni tegevustest | Kontrollikoja kommentaarid | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Puudused juhtimises ja kontrollis, pidevad vead maksetes |
| Juhtimis- ja kontrollisüsteemi puudused mõjutavad jätkuvalt kulutuste seaduslikkust ja korrektsust. Süsteemi põhielemendid ei vasta standarditele (ülesannete piisav eraldamine, tõhusa igapäevase juhtimiskontrolli teostamine ning sõltumatute pisteliste kontrollide korraldamine süsteemi tõhususe ja kuludeklaratsioonide korrektsuse kontrollimiseks). Süsteemi puudused peegelduvad erinevates projektides leitud vigades nii programmiperioodidel 1994–1999 kui 2000–2006.
  (Aastaaruanne 2001, lõiked 3.56 kuni 3.64; aastaaruanne 2002, lõiked 5.22 kuni 5.32; aastaaruanne 2003, lõiked 5.12 kuni 5.27 ja 5.41 kuni 5.56). | Komisjon tutvub liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimisega, sealhulgas auditeerib üksikuid programme. Kui süsteemi nõrkus on ohustanud ühenduse vahendite kasutamist, siis on komisjon andnud juhiseid ja kasutanud oma õigust maksete peatamiseks. | Komisjonil ja liikmesriikidel tuleb arendada välja stabiilsemad juhtimis- ja kontrollisüsteemid. Eriti vajalik on rangem kulutuste kontrollimine. | 1994–1999 aasta programmide puhul kasutatakse nende süsteemide puuduste kõrvaldamiseks programmide lõpetamise strateegiat. Käesoleval perioodil jätkab komisjon jõupingutusi, et viia ellu vajalikke parandusi oma ning liikmesriikidega kooskõlastatud audititöö kaudu, tegevusplaanide kaudu, mida toetab komisjoni õigus peatada maksed ning teha finantskorrektsioone. Samuti edendab komisjon häid tavasid, näiteks kontrollikoja osutatud väga olulises juhtimiskontrollide valdkonnas, mille kohta on kavas 2005. aastal välja anda heade tavade näidised. |
| Viivitused ja probleemid 1994–1999 programmide sulgemisel |
| Eelmiste perioodide programmide sulgemine on olnud pikaajaline ja töömahukas protsess. Liikmesriikide poolt komisjonile esitatud sulgemisdokumentatsioon oli kõikuva kvaliteediga, mis põhjustas sageli täiendavate järelepärimiste esitamise. Komisjon on teostanud lõppmakseid ka juhul, kui määruste kõik nõuded ei ole täidetud.
  (aastaaruanne 2002, lõiked 5.36 kuni 5.38; aastaaruanne 2003, lõiked 5.28 kuni 5.39) | Komisjon on kontrollinud sulgemisdokumentatsiooni ja teostanud mõnel juhul auditeid, mis on viinud ettepanekuni finantskorrektsioonide tegemiseks. 2004. aasta lõpus jäi suur arv programme sulgemata. | Kontrollikoja auditi käigus tuvastati, et komisjoni kontrollid ei välista ohtu, et ühenduse vahenditest kaasrahastatakse abikõlbmatuid kulutusi. Komisjonil tuleb tagada liikmesriikide esitatud dokumentide õigeaegne läbivaatamine. Komisjon ja liikmesriigid peaksid kasutama 2000–2006 programmide sulgemise puhul 1994–1999 programmide sulgemisel saadud kogemusi. | Komisjoni lõpetamisstrateegia, mis hõlmab lõpetamiseelseid auditeid, lõplike maksenõuetega kaasnevat deklaratsioonide kontrollimist sõltumatu organi poolt ning lõpetatud programmide järelauditeid, millele järgnevad finantskorrektsioonid, on alusetute maksete ohtu märkimisväärselt vähendanud. Arvestades programmide hulka ning kontrollitavate küsimuste keerukust, on lõpetamisprotsess läbi viidud heal tasemel ning mõistliku ajavahemiku jooksul. Puudustest saadud kogemusi võetakse siiski arvesse järgmiste lõpetamiste puhul. Praegu valmistatakse ette asjaomaseid juhiseid. |
| Komisjoni piirangud juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise tagamisel |
| Struktuurimeetmete peadirektorid kinnitavad, et komisjoni sisemised süsteemid on aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks piisavad, kuid ei taga täielikult juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist liikmesriikides.
  Peadirektorid ei ole 1994–1999 programmiperioodil neljale struktuurifondile teinud ühtki reservatsiooni. See ei ole kooskõlas kontrollikoja poolt tuvastatud arvukate süsteemi puudustega, mida on kinnitanud ka komisjon.
  Komisjon on korduvalt vastanud kohtu märkustele, et 1994–1999 programmide lõpus teostatakse piisav kontroll. Komisjon kavatseb kulutuste kontrolli läbi viia siiski alles pärast lõppmaksete tegemist. Komisjon teostab kontrolle liikmesriikides enne maksmist ainult erandjuhtudel.
  (aastaaruanne 2002, lõiked 5.10 kuni 5.14 ja 5.21; aastaaruanne 2003, lõiked 5.40 ja 5.57 kuni 5.62) | Komisjon jätkab liikmesriikides süsteemide hindamist ja auditiprogrammi läbiviimist. | Komisjoni kinnituse ulatus on laienenud, kuid juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei suuda piisavalt tagada kulude seaduslikkust ja korrektsust. | Struktuurifondide peadirektoraatide eesmärk on tagada õiguspärasus ja korrektsus, tuginedes oma auditistrateegia kohastele audititele ning koostööle rahvusvaheliste auditiasutustega. Kohaldatakse menetlusi puudujääkide katmiseks ja alusetute kulutuste korrigeerimiseks.


  Komisjoni tegevus 1994-1999 aasta programmide õiguspärasuse tagamisel tugineb eespool nimetatud laiaulatuslikule lõpetamisstrateegiale. Nende programmide puhul, mille käigus on avastatud lubamatuid kulutusi, viib komisjon läbi lõpetamisjärgseid auditeid ning kohaldab finantskorrektsioone. Süstemaatiline auditite läbiviimine enne maksete tegemist oleks olnud vastuolus komisjoni kohustusega teha makseid. Dokumendikontrollid tehti aga lõpetamise käigus kõikidel juhtudel. |
| Komisjoni puudulik järelkontroll kontrollikoja auditileidude suhtes |
| On märgata edusamme, kuid komisjoni järelkontroll kontrollikoja auditileidude suhtes ei ole alati õigeaegne, asjakohane ega täielik. Väga harva kontrollib komisjon muid kui kontrollikoja poolt valitud juhtumeid, isegi kui on tõendeid, et leitud vead võivad olla süstemaatilised.
  (aastaaruanne 2002, lõiked 5.44 kuni 5.52; aastaaruanne 2003, lõiked 5.63 kuni 5.65) | Komisjoni järelkontrollialane tegevus on paranenud, kuigi ikka esineb veel viivitusi. | Komisjonil tuleb tagada terviklik järelkontroll ja vältida põhjendamatuid viivitusi. | Komisjon on kasutusele võtnud arvutiprogrammid, mille abil jälgitakse järelmeetmete rakendamist ning püütakse tagada nende põhjalikkus ja õigeaegsus. |

Kontrollikoja tähelepanek

Kontrollikoja kokkuvõte komisjoni tegevustest

Kontrollikoja kommentaarid

Komisjoni vastus

Puudused juhtimises ja kontrollis, pidevad vead maksetes

Juhtimis- ja kontrollisüsteemi puudused mõjutavad jätkuvalt kulutuste seaduslikkust ja korrektsust. Süsteemi põhielemendid ei vasta standarditele (ülesannete piisav eraldamine, tõhusa igapäevase juhtimiskontrolli teostamine ning sõltumatute pisteliste kontrollide korraldamine süsteemi tõhususe ja kuludeklaratsioonide korrektsuse kontrollimiseks). Süsteemi puudused peegelduvad erinevates projektides leitud vigades nii programmiperioodidel 1994–1999 kui 2000–2006.

(Aastaaruanne 2001, lõiked 3.56 kuni 3.64; aastaaruanne 2002, lõiked 5.22 kuni 5.32; aastaaruanne 2003, lõiked 5.12 kuni 5.27 ja 5.41 kuni 5.56).

Komisjon tutvub liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimisega, sealhulgas auditeerib üksikuid programme. Kui süsteemi nõrkus on ohustanud ühenduse vahendite kasutamist, siis on komisjon andnud juhiseid ja kasutanud oma õigust maksete peatamiseks.

Komisjonil ja liikmesriikidel tuleb arendada välja stabiilsemad juhtimis- ja kontrollisüsteemid. Eriti vajalik on rangem kulutuste kontrollimine.

1994–1999 aasta programmide puhul kasutatakse nende süsteemide puuduste kõrvaldamiseks programmide lõpetamise strateegiat. Käesoleval perioodil jätkab komisjon jõupingutusi, et viia ellu vajalikke parandusi oma ning liikmesriikidega kooskõlastatud audititöö kaudu, tegevusplaanide kaudu, mida toetab komisjoni õigus peatada maksed ning teha finantskorrektsioone. Samuti edendab komisjon häid tavasid, näiteks kontrollikoja osutatud väga olulises juhtimiskontrollide valdkonnas, mille kohta on kavas 2005. aastal välja anda heade tavade näidised.

Viivitused ja probleemid 1994–1999 programmide sulgemisel

Eelmiste perioodide programmide sulgemine on olnud pikaajaline ja töömahukas protsess. Liikmesriikide poolt komisjonile esitatud sulgemisdokumentatsioon oli kõikuva kvaliteediga, mis põhjustas sageli täiendavate järelepärimiste esitamise. Komisjon on teostanud lõppmakseid ka juhul, kui määruste kõik nõuded ei ole täidetud.

(aastaaruanne 2002, lõiked 5.36 kuni 5.38; aastaaruanne 2003, lõiked 5.28 kuni 5.39)

Komisjon on kontrollinud sulgemisdokumentatsiooni ja teostanud mõnel juhul auditeid, mis on viinud ettepanekuni finantskorrektsioonide tegemiseks. 2004. aasta lõpus jäi suur arv programme sulgemata.

Kontrollikoja auditi käigus tuvastati, et komisjoni kontrollid ei välista ohtu, et ühenduse vahenditest kaasrahastatakse abikõlbmatuid kulutusi. Komisjonil tuleb tagada liikmesriikide esitatud dokumentide õigeaegne läbivaatamine. Komisjon ja liikmesriigid peaksid kasutama 2000–2006 programmide sulgemise puhul 1994–1999 programmide sulgemisel saadud kogemusi.

Komisjoni lõpetamisstrateegia, mis hõlmab lõpetamiseelseid auditeid, lõplike maksenõuetega kaasnevat deklaratsioonide kontrollimist sõltumatu organi poolt ning lõpetatud programmide järelauditeid, millele järgnevad finantskorrektsioonid, on alusetute maksete ohtu märkimisväärselt vähendanud. Arvestades programmide hulka ning kontrollitavate küsimuste keerukust, on lõpetamisprotsess läbi viidud heal tasemel ning mõistliku ajavahemiku jooksul. Puudustest saadud kogemusi võetakse siiski arvesse järgmiste lõpetamiste puhul. Praegu valmistatakse ette asjaomaseid juhiseid.

Komisjoni piirangud juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise tagamisel

Struktuurimeetmete peadirektorid kinnitavad, et komisjoni sisemised süsteemid on aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks piisavad, kuid ei taga täielikult juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist liikmesriikides.

Peadirektorid ei ole 1994–1999 programmiperioodil neljale struktuurifondile teinud ühtki reservatsiooni. See ei ole kooskõlas kontrollikoja poolt tuvastatud arvukate süsteemi puudustega, mida on kinnitanud ka komisjon.

Komisjon on korduvalt vastanud kohtu märkustele, et 1994–1999 programmide lõpus teostatakse piisav kontroll. Komisjon kavatseb kulutuste kontrolli läbi viia siiski alles pärast lõppmaksete tegemist. Komisjon teostab kontrolle liikmesriikides enne maksmist ainult erandjuhtudel.

(aastaaruanne 2002, lõiked 5.10 kuni 5.14 ja 5.21; aastaaruanne 2003, lõiked 5.40 ja 5.57 kuni 5.62)

Komisjon jätkab liikmesriikides süsteemide hindamist ja auditiprogrammi läbiviimist.

Komisjoni kinnituse ulatus on laienenud, kuid juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei suuda piisavalt tagada kulude seaduslikkust ja korrektsust.

Struktuurifondide peadirektoraatide eesmärk on tagada õiguspärasus ja korrektsus, tuginedes oma auditistrateegia kohastele audititele ning koostööle rahvusvaheliste auditiasutustega. Kohaldatakse menetlusi puudujääkide katmiseks ja alusetute kulutuste korrigeerimiseks.

Komisjoni tegevus 1994-1999 aasta programmide õiguspärasuse tagamisel tugineb eespool nimetatud laiaulatuslikule lõpetamisstrateegiale. Nende programmide puhul, mille käigus on avastatud lubamatuid kulutusi, viib komisjon läbi lõpetamisjärgseid auditeid ning kohaldab finantskorrektsioone. Süstemaatiline auditite läbiviimine enne maksete tegemist oleks olnud vastuolus komisjoni kohustusega teha makseid. Dokumendikontrollid tehti aga lõpetamise käigus kõikidel juhtudel.

Komisjoni puudulik järelkontroll kontrollikoja auditileidude suhtes

On märgata edusamme, kuid komisjoni järelkontroll kontrollikoja auditileidude suhtes ei ole alati õigeaegne, asjakohane ega täielik. Väga harva kontrollib komisjon muid kui kontrollikoja poolt valitud juhtumeid, isegi kui on tõendeid, et leitud vead võivad olla süstemaatilised.

(aastaaruanne 2002, lõiked 5.44 kuni 5.52; aastaaruanne 2003, lõiked 5.63 kuni 5.65)

Komisjoni järelkontrollialane tegevus on paranenud, kuigi ikka esineb veel viivitusi.

Komisjonil tuleb tagada terviklik järelkontroll ja vältida põhjendamatuid viivitusi.

Komisjon on kasutusele võtnud arvutiprogrammid, mille abil jälgitakse järelmeetmete rakendamist ning püütakse tagada nende põhjalikkus ja õigeaegsus.

---

6. PEATÜKK

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringud

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Auditi eesmärk ja ulatus

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

Riskianalüüs

Komisjoni sisekontrollistandardite rakendamine

Hindamine valitud tegevusvaldkondades

Komisjoni ex post finantsauditite analüüs sisepoliitika valdkonnas

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute testimise tulemused sisepoliitika valdkonnas

Aasta tegevusaruannete ja peadirektorite avalduste läbivaatamine

Kinnitava avalduse raames esitatud varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

Järeldused ja soovitused

Eriaruande nr 11/2003 “LIFE” põhjal võetud meetmed

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 6.1. | Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringute eelarvevaldkond hõlmab laias valikus tegevusi, mis aitavad kaasa ühtse turu arengule ja millega kaasneb 2004. aastal kulukohustusi 9 010 miljoni euro ulatuses (vt
  diagramm 6.1
  ) ja makseid 7 255 miljoni euro ulatuses (vt
  diagramm 6.2
  ). Enam kui pooled nendest assigneeringutest on seotud teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisega. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

6.1.

Sisepoliitika, kaasa arvatud teadusuuringute eelarvevaldkond hõlmab laias valikus tegevusi, mis aitavad kaasa ühtse turu arengule ja millega kaasneb 2004. aastal kulukohustusi 9 010 miljoni euro ulatuses (vt
  diagramm 6.1
  ) ja makseid 7 255 miljoni euro ulatuses (vt
  diagramm 6.2
  ). Enam kui pooled nendest assigneeringutest on seotud teadusuuringute ja tehnoloogia arendamisega.

| 6.2. | Enamikku sisepoliitika meetmetest juhib komisjon otse. (1) Üldreeglina rakendatakse sisepoliitikat erinevate mitmeaastaste programmide kaudu, millega eraldatakse toetusi era- ja riikliku sektori abisaajatele konkreetsete meetmete läbiviimiseks. Mõned meetmed, nagu näiteks teadusuuringud, on laadilt keerulised. Toetusi makstakse tavaliselt välja ettemaksetena, millele järgnevad vahe- ja lõppmaksed. |
| --- | --- |

6.2.

Enamikku sisepoliitika meetmetest juhib komisjon otse. (1) Üldreeglina rakendatakse sisepoliitikat erinevate mitmeaastaste programmide kaudu, millega eraldatakse toetusi era- ja riikliku sektori abisaajatele konkreetsete meetmete läbiviimiseks. Mõned meetmed, nagu näiteks teadusuuringud, on laadilt keerulised. Toetusi makstakse tavaliselt välja ettemaksetena, millele järgnevad vahe- ja lõppmaksed.

Image

Image

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Auditi eesmärk ja ulatus

| 6.3. | Toetamaks kontrollikoja kinnitavat avaldust üldeelarve kohta hinnati auditi käigus, millisel määral kinnitavad komisjoni sisekontrollimehhanismid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Auditeerimisel keskenduti järgmistele teemadele: (2)







  a) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide valimi toimimine:






  — | 8 komisjoni 24 sisekontrollistandardist kolmes peadirektoraadis: teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat ja tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat, |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.

Toetamaks kontrollikoja kinnitavat avaldust üldeelarve kohta hinnati auditi käigus, millisel määral kinnitavad komisjoni sisekontrollimehhanismid raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Auditeerimisel keskenduti järgmistele teemadele: (2)

a)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide valimi toimimine:

—

8 komisjoni 24 sisekontrollistandardist kolmes peadirektoraadis: teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat ja tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat,

| — | teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) kuuenda raamprogrammi, (3) Euroopa Pagulaste Fondi õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna (4) ning ühenduse rahvatervishoiu ja tarbijakaitse (5) meetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemid, |
| --- | --- |

—

teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) kuuenda raamprogrammi, (3) Euroopa Pagulaste Fondi õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna (4) ning ühenduse rahvatervishoiu ja tarbijakaitse (5) meetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemid,

| — | komisjoni ex post finantsauditite aruanded; |
| --- | --- |

—

komisjoni ex post finantsauditite aruanded;

| b) | 2004. aastal heakskiidetud kulukohustuste ja maksete valimi testimine; |
| --- | --- |

b)

2004. aastal heakskiidetud kulukohustuste ja maksete valimi testimine;

| c) | aasta tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused. (6) |
| --- | --- |

c)

aasta tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused. (6)

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

Riskianalüüs

| 6.4. | Sisepoliitika valdkonnas põhinevad maksed peamiselt abisaaja poolt esitatavate kulude hüvitamisel. Sellise süsteemi puhul on tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse põhiliseks loomupäraseks riskiks võimalus, et abisaajad näitavad oma kuluaruannetes kulusid tegelikest suuremana. Kui seda komisjoni sisekontrolli abil ei avastata, võib see viia liigsete makseteni. Riski võimendab lepinguliste sätete paljusus, abikõlblike kulude hägus määratlemine ja sanktsioonimehhanismide puudumine. |
| --- | --- |

6.4.

Sisepoliitika valdkonnas põhinevad maksed peamiselt abisaaja poolt esitatavate kulude hüvitamisel. Sellise süsteemi puhul on tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse põhiliseks loomupäraseks riskiks võimalus, et abisaajad näitavad oma kuluaruannetes kulusid tegelikest suuremana. Kui seda komisjoni sisekontrolli abil ei avastata, võib see viia liigsete makseteni. Riski võimendab lepinguliste sätete paljusus, abikõlblike kulude hägus määratlemine ja sanktsioonimehhanismide puudumine.

| 6.4. | Peadirektorite iga-aastased tegevusaruanded kinnitavad, et probleemiks on vigade sagedane esinemine abisaajate esitatud deklaratsioonides. Need vead võivad põhjustada nii üle- kui ka aladeklareerimise. Selles suhtes jätkatakse erimeetmete võtmist.
  Seoses kuuenda raamprogrammiga peaks olukord tulevikus paranema ka tänu lihtsustatud eeskirjadele (vt punkt 6.44). |
| --- | --- |

6.4.

Peadirektorite iga-aastased tegevusaruanded kinnitavad, et probleemiks on vigade sagedane esinemine abisaajate esitatud deklaratsioonides. Need vead võivad põhjustada nii üle- kui ka aladeklareerimise. Selles suhtes jätkatakse erimeetmete võtmist.

Seoses kuuenda raamprogrammiga peaks olukord tulevikus paranema ka tänu lihtsustatud eeskirjadele (vt punkt 6.44).

| 6.5. | Komisjoni poolt läbiviidavad kontrollid hõlmavad peamiselt kuluaruannete kontrolli enne maksete tegemist (eelkontrollid) ja finantsauditeid lõpliku abisaaja tasandil pärast makse tegemist (ex post finantsauditid). Põhjalikud eelkontrollid võiksid vähendada liigsete maksete ohtu. Tuvastamatuse oht jääb märkimisväärseks, sest teatud liiki vigu saab tuvastada üksnes ex post finantsauditite käigus. |
| --- | --- |

6.5.

Komisjoni poolt läbiviidavad kontrollid hõlmavad peamiselt kuluaruannete kontrolli enne maksete tegemist (eelkontrollid) ja finantsauditeid lõpliku abisaaja tasandil pärast makse tegemist (ex post finantsauditid). Põhjalikud eelkontrollid võiksid vähendada liigsete maksete ohtu. Tuvastamatuse oht jääb märkimisväärseks, sest teatud liiki vigu saab tuvastada üksnes ex post finantsauditite käigus.

| 6.5. | Komisjoni 2001. aasta kokkuvõtliku aruande 1. meetme kohaselt tugevdatakse eelkontrolli. Nimelt võidakse riskianalüüsi põhjal nõuda abisaajatelt kulude deklareerimisega seotud tõendavate dokumentide esitamist. Sama tegevuskavaga kehtestatud järelauditite tõhustamisel on lisaks esitatud deklaratsioonides vigade ohu vähendamisele ka ennetav mõju. Seoses sellega tuleks märkida ka kontrollitõendite kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

6.5.

Komisjoni 2001. aasta kokkuvõtliku aruande 1. meetme kohaselt tugevdatakse eelkontrolli. Nimelt võidakse riskianalüüsi põhjal nõuda abisaajatelt kulude deklareerimisega seotud tõendavate dokumentide esitamist. Sama tegevuskavaga kehtestatud järelauditite tõhustamisel on lisaks esitatud deklaratsioonides vigade ohu vähendamisele ka ennetav mõju. Seoses sellega tuleks märkida ka kontrollitõendite kasutuselevõttu.

Komisjoni sisekontrollistandardite rakendamine

Auditi ulatus

| 6.6. | Sisekontrollistandardite rakendamine ja toimimine on sisepoliitika valdkonna osas ülimalt oluline, arvestades, et enamikku sellega seotud vahenditest haldab komisjon ise. |
| --- | --- |

6.6.

Sisekontrollistandardite rakendamine ja toimimine on sisepoliitika valdkonna osas ülimalt oluline, arvestades, et enamikku sellega seotud vahenditest haldab komisjon ise.

| 6.7. | Kontrollikoda analüüsis, kuidas toimub 24 standardist kaheksa (7) rakendamine teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna peadirektoraadis ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadis. Auditi ulatus hõlmas sisekontrollistandardite miinimumnõuete (põhinõuete) järgimise kontrollimist. |
| --- | --- |

6.7.

Kontrollikoda analüüsis, kuidas toimub 24 standardist kaheksa (7) rakendamine teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna peadirektoraadis ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadis. Auditi ulatus hõlmas sisekontrollistandardite miinimumnõuete (põhinõuete) järgimise kontrollimist.

Sisekontrollistandardite täitmisel on vaja teha täiendavaid parandusi

| 6.8. | Üldiselt olid valitud 8 standardi põhinõuded teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna peadirektoraadis ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadis täidetud, ent täiendavaid parandusi on vaja iseäranis alljärgnevatel juhtudel: |
| --- | --- |

6.8.

Üldiselt olid valitud 8 standardi põhinõuded teadusuuringute peadirektoraadis, infoühiskonna peadirektoraadis ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadis täidetud, ent täiendavaid parandusi on vaja iseäranis alljärgnevatel juhtudel:

| 6.8. | |
| --- | --- |

6.8.

| — | Teadusuuringute peadirektoraadi puhul näitas audit, et standardit 11, “Riskijuhtimine”, ei järgitud 2004. aastal veel täielikult. Samas on astutud samme selle standardi täitmise suunas aastal 2005. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute peadirektoraadi puhul näitas audit, et standardit 11, “Riskijuhtimine”, ei järgitud 2004. aastal veel täielikult. Samas on astutud samme selle standardi täitmise suunas aastal 2005.

| — | Vastavalt 11. sisekontrollistandardile koostas teadusuuringute peadirektoraat 2004. aastal oma tegevustega seotud riskide analüüsi, täpsemalt kontrollijate järelanalüüsi juhtimisriskide kohta iga direktoraadi tasandil ning siseauditi suutlikkusega seotud riskide analüüsi, et koostada auditi aastaplaan. Lisaks täiendatakse 2005. aastal neid kahte analüüsi 2004. aastal alustatud strateegiliste riskide analüüsiga. |
| --- | --- |

—

Vastavalt 11. sisekontrollistandardile koostas teadusuuringute peadirektoraat 2004. aastal oma tegevustega seotud riskide analüüsi, täpsemalt kontrollijate järelanalüüsi juhtimisriskide kohta iga direktoraadi tasandil ning siseauditi suutlikkusega seotud riskide analüüsi, et koostada auditi aastaplaan. Lisaks täiendatakse 2005. aastal neid kahte analüüsi 2004. aastal alustatud strateegiliste riskide analüüsiga.

| — | Audit kinnitas 2003. eelarveaasta aastaaruandes (8) esitatud tähelepanekut standardi 12, “Adekvaatne juhtimisteave”, ebapiisava järgimise kohta. Teadusuuringute peadirektoraadis kättesaadav juhtimisteave ei anna teatud andmeid kuuenda raamprogrammi kohta, mida kontrollikoda peab sellise programmi korraliku seire tagamiseks ülimalt oluliseks (nt põhilised andmed lepingute haldamise kohta). (9) |
| --- | --- |

—

Audit kinnitas 2003. eelarveaasta aastaaruandes (8) esitatud tähelepanekut standardi 12, “Adekvaatne juhtimisteave”, ebapiisava järgimise kohta. Teadusuuringute peadirektoraadis kättesaadav juhtimisteave ei anna teatud andmeid kuuenda raamprogrammi kohta, mida kontrollikoda peab sellise programmi korraliku seire tagamiseks ülimalt oluliseks (nt põhilised andmed lepingute haldamise kohta). (9)

| — | Teadusuuringute peadirektoraat on võtnud meetmeid kõnealuse olukorra parandamiseks 2005. aastal ning moodustanud töörühma eesmärgiga inventeerida peadirektoraadis ja direktoraatide tasandil väljatöötatud hindamistabeleid ja anda soovitusi, et parandada ja ühtlustada olemasolevaid töövahendeid. Peale selle lisatakse alates 2005. aasta märtsist igakuisesse hindamisaruandesse kuuenda raamprogrammi lepinguandmed. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute peadirektoraat on võtnud meetmeid kõnealuse olukorra parandamiseks 2005. aastal ning moodustanud töörühma eesmärgiga inventeerida peadirektoraadis ja direktoraatide tasandil väljatöötatud hindamistabeleid ja anda soovitusi, et parandada ja ühtlustada olemasolevaid töövahendeid. Peale selle lisatakse alates 2005. aasta märtsist igakuisesse hindamisaruandesse kuuenda raamprogrammi lepinguandmed.

| — | Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadis ei järgitud standardit 22 “Siseauditi suutlikkus”. Siseauditi üksuses oli 2004. aastal periooditi kaks töökohta kolmest täitmata, mis takistas auditi aasta tööplaani elluviimist. |
| --- | --- |

—

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadis ei järgitud standardit 22 “Siseauditi suutlikkus”. Siseauditi üksuses oli 2004. aastal periooditi kaks töökohta kolmest täitmata, mis takistas auditi aasta tööplaani elluviimist.

| — | Personali nappus avaldas mõju kavandatud auditeerimise ajakavadele. Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat on võtnud vajalikke meetmeid, et seda mõju minimeerida, kuigi mõned auditeerimiskava kohandused olid vältimatud. |
| --- | --- |

—

Personali nappus avaldas mõju kavandatud auditeerimise ajakavadele. Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat on võtnud vajalikke meetmeid, et seda mõju minimeerida, kuigi mõned auditeerimiskava kohandused olid vältimatud.

| — | Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat täitis standardit 18 “Erandite kajastamine” ainult osaliselt, kuna kasutuselolev kord piirdus finants- ja lepingulisi menetlusi puudutavate erandite kajastamisega. |
| --- | --- |

—

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat täitis standardit 18 “Erandite kajastamine” ainult osaliselt, kuna kasutuselolev kord piirdus finants- ja lepingulisi menetlusi puudutavate erandite kajastamisega.

| — | Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat töötab välja edasised juhised mitterahaliste menetluste erandite käsitlemise kohta, eriti seoses heakskiitmistasandiga, ning vormilised aruandlusnõuded ja järelmeetmed. |
| --- | --- |

—

Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat töötab välja edasised juhised mitterahaliste menetluste erandite käsitlemise kohta, eriti seoses heakskiitmistasandiga, ning vormilised aruandlusnõuded ja järelmeetmed.

Hindamine valitud tegevusvaldkondades

| 6.9. | Kontrollikoda uuris teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) kuuenda raamprogrammi, Euroopa Pagulaste Fondi ning ühenduse rahvatervishoiu ja tarbijakaitse meetmete juhtimis- ja kontrollimenetlusi (vt
  lisa 2
  ). Kõige tähtsamate kontrollide toimimist tõendati tehingute valimi kontrolli põhjal (10) (vt punktid 6.25–6.35). |
| --- | --- |

6.9.

Kontrollikoda uuris teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise (TTA) kuuenda raamprogrammi, Euroopa Pagulaste Fondi ning ühenduse rahvatervishoiu ja tarbijakaitse meetmete juhtimis- ja kontrollimenetlusi (vt
  lisa 2
  ). Kõige tähtsamate kontrollide toimimist tõendati tehingute valimi kontrolli põhjal (10) (vt punktid 6.25–6.35).

Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues raamprogramm

Ühine IT-süsteem ei toimi ikka veel täielikult

| 6.10. | Ühise IT-süsteemi kasutamine on komisjoni sisekontrollimehhanismide tõhususe võtmeteguriks. (11) 2002. aastal algatas komisjon süsteemi väljatöötamise kaudsete TTA meetmete juhtimise (ettepanekute hindamine, läbirääkimised ja valik, lepingu- ja projektijuhtimine) erinevate etappide jaoks. 2004. aastal, kaks aastat enne kuuenda raamprogrammi perioodi lõppu, ei toiminud ei ühine ega integreeritud süsteem veel täielikult, ehkki komisjon oli varem sellist kavatsust väljendanud. (12) See olukord (mis tuvastati juba 2003. aastal (13)) mõjutab sisekontrollimehhanismide tõhusat toimimist kõigis kuuenda raamprogrammi juhtimisvaldkondades, eelkõige aga neis, mis on seotud kulukohustuste ja maksete heakskiitmisega ja juhtimisnäitajate arvestamisega vastavalt sisekontrollistandardile 12. Seda kinnitasid IT-süsteemi alane kvalifitseerimistaotlus ühes eelarvevahendite käsutajate avalduses ja komisjoni kogetud raskused kuuenda raamprogrammi meetmete kohta üksikasjalike andmete esitamisel. |
| --- | --- |

6.10.

Ühise IT-süsteemi kasutamine on komisjoni sisekontrollimehhanismide tõhususe võtmeteguriks. (11) 2002. aastal algatas komisjon süsteemi väljatöötamise kaudsete TTA meetmete juhtimise (ettepanekute hindamine, läbirääkimised ja valik, lepingu- ja projektijuhtimine) erinevate etappide jaoks. 2004. aastal, kaks aastat enne kuuenda raamprogrammi perioodi lõppu, ei toiminud ei ühine ega integreeritud süsteem veel täielikult, ehkki komisjon oli varem sellist kavatsust väljendanud. (12) See olukord (mis tuvastati juba 2003. aastal (13)) mõjutab sisekontrollimehhanismide tõhusat toimimist kõigis kuuenda raamprogrammi juhtimisvaldkondades, eelkõige aga neis, mis on seotud kulukohustuste ja maksete heakskiitmisega ja juhtimisnäitajate arvestamisega vastavalt sisekontrollistandardile 12. Seda kinnitasid IT-süsteemi alane kvalifitseerimistaotlus ühes eelarvevahendite käsutajate avalduses ja komisjoni kogetud raskused kuuenda raamprogrammi meetmete kohta üksikasjalike andmete esitamisel.

| 6.10. | Kuuenda raamprogrammi IT-süsteemi tuleb arendada, pidades silmas iga peadirektoraadi tööalaste menetluste sisemise integreerimise erivajadusi seoses peadirektoraatidevahelise välise integreerimisvajadusega. 2004. aasta suvel lepiti kõigi teadusvaldkonna peadirektoraatide vahel kokku kuuenda raamprogrammi IT-süsteemi arengu järelevalve ühine juhtimisstruktuur.
  Teadusuuringute peadirektoraadi erinevate vajaduste ja tööalaste menetluste tulemuseks on senini siiski pigem integreeritud kui ühine süsteem.
  Komisjon leiab, et integreeritud IT-süsteemi areng on oluline kaudsete TTA meetmete juhtimiseks, ja teeb jätkuvalt jõupingutusi selles valdkonnas, eriti seoses protsessidega, mis avaldavad mõju suhetele ettepanekute tegijatega ja lepinguosalistega ning mis on olulised aruandlus- ja juhtimisteabe jaoks. |
| --- | --- |

6.10.

Kuuenda raamprogrammi IT-süsteemi tuleb arendada, pidades silmas iga peadirektoraadi tööalaste menetluste sisemise integreerimise erivajadusi seoses peadirektoraatidevahelise välise integreerimisvajadusega. 2004. aasta suvel lepiti kõigi teadusvaldkonna peadirektoraatide vahel kokku kuuenda raamprogrammi IT-süsteemi arengu järelevalve ühine juhtimisstruktuur.

Teadusuuringute peadirektoraadi erinevate vajaduste ja tööalaste menetluste tulemuseks on senini siiski pigem integreeritud kui ühine süsteem.

Komisjon leiab, et integreeritud IT-süsteemi areng on oluline kaudsete TTA meetmete juhtimiseks, ja teeb jätkuvalt jõupingutusi selles valdkonnas, eriti seoses protsessidega, mis avaldavad mõju suhetele ettepanekute tegijatega ja lepinguosalistega ning mis on olulised aruandlus- ja juhtimisteabe jaoks.

Kuuenda raamprogrammiga seotud kohustuste ja maksete heakskiitmisel kasutatakse kohalikke või tsentraalseid töökorraldusvahendeid, et tagada asjakohase heakskiidu saamine.

Standardiga 12 seotud küsimus on seotud teadusuuringute peadirektoraadiga ja seda käsitletakse punktis 6.8.

Kohustus esitada kontrollitõendeid

| 6.11. | Üks peamisi kuuenda raamprogrammi poolt sissetoodud muudatusi vigade esinemise riski vähendamiseks lõpliku abisaaja tasandil on nõue, mille kohaselt komisjonile deklareeritud kulud peavad olema välisaudiitori poolt tõendatud. (14) Need tõendid on osa komisjoni kontrollisüsteemidest. Kontrollikoja poolt läbiviidud auditite käigus täheldati abikõlbmatuid kulusid, (15) mida komisjonile maksenõude toetuseks esitatud vastavates kontrollitõendites ei oldud tuvastatud. |
| --- | --- |

6.11.

Üks peamisi kuuenda raamprogrammi poolt sissetoodud muudatusi vigade esinemise riski vähendamiseks lõpliku abisaaja tasandil on nõue, mille kohaselt komisjonile deklareeritud kulud peavad olema välisaudiitori poolt tõendatud. (14) Need tõendid on osa komisjoni kontrollisüsteemidest. Kontrollikoja poolt läbiviidud auditite käigus täheldati abikõlbmatuid kulusid, (15) mida komisjonile maksenõude toetuseks esitatud vastavates kontrollitõendites ei oldud tuvastatud.

| 6.11. | Kontrollitõendite põhiülesanne on tagada komisjonile täiendav kinnitus deklareeritud kulude tõepärasuse ja täpsuse suhtes. Siiski ei võimalda see tegelikkuses kõrvaldada kõiki võimalikke vigu. Tõenäoliselt paraneb vigade avastamisel kontrollitõendite kasutamise tõhusus kogemustega ja komisjonil on kavas kiirendada parandamisprotsessi abisaajatele ja audiitoritele antava eesmärgistatud teabe abil ning kontrollitõendite üldisesse kontrollsüsteemi antava panuse jätkuva hindamisega. |
| --- | --- |

6.11.

Kontrollitõendite põhiülesanne on tagada komisjonile täiendav kinnitus deklareeritud kulude tõepärasuse ja täpsuse suhtes. Siiski ei võimalda see tegelikkuses kõrvaldada kõiki võimalikke vigu. Tõenäoliselt paraneb vigade avastamisel kontrollitõendite kasutamise tõhusus kogemustega ja komisjonil on kavas kiirendada parandamisprotsessi abisaajatele ja audiitoritele antava eesmärgistatud teabe abil ning kontrollitõendite üldisesse kontrollsüsteemi antava panuse jätkuva hindamisega.

Euroopa Pagulaste Fond

Meetmete kohustuslikud kontrollid liikmesriigi poolt teostamata

| 6.12. | Liikmesriigid peaksid tagama kontrollide abil, mis hõlmavad vähemalt 20 % kogu abikõlblikest kulutustest, et meedet juhitakse kooskõlas ühenduse kehtivate eeskirjadega ja selle vahendeid eraldatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. (16) Vastupidiselt aluseeskirjade nõuetele ei järgnenud ühes külastatud liikmesriigis tõendavate dokumentide kontrollile meetmete kohapealset kontrolli. See kinnitab 2003. eelarveaasta aastaaruandes (17) esitatud tähelepanekuid liikmesriikides tuvastatud kontrollisüsteemide puuduste kohta. |
| --- | --- |

6.12.

Liikmesriigid peaksid tagama kontrollide abil, mis hõlmavad vähemalt 20 % kogu abikõlblikest kulutustest, et meedet juhitakse kooskõlas ühenduse kehtivate eeskirjadega ja selle vahendeid eraldatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. (16) Vastupidiselt aluseeskirjade nõuetele ei järgnenud ühes külastatud liikmesriigis tõendavate dokumentide kontrollile meetmete kohapealset kontrolli. See kinnitab 2003. eelarveaasta aastaaruandes (17) esitatud tähelepanekuid liikmesriikides tuvastatud kontrollisüsteemide puuduste kohta.

| 6.12. | Komisjon aitab liikmesriikidel täiustada Euroopa Pagulaste Fondi kontrollisüsteeme eelkõige kontrollkäikude ja kohapealsete kontrollimiste ajal. Lisaks korraldab komisjon töökoosolekuid kontrollisüsteemide ja heade juhtimistavade teemadel, s.t seoses tegevuse planeerimisega, projektide järelevalvega, kulude kontrollimisega jne.
  Komisjon leiab, et kohapealsete kontrollkäikude korraldamine on hea tava, kuigi Euroopa Pagulaste Fondi käsitlevates eeskirjades ei ole seda sõnaselgelt sätestatud. Alates 2004. aasta programmist kontrollib asjassepuutuv liikmesriik kõiki projekte kohapeal. |
| --- | --- |

6.12.

Komisjon aitab liikmesriikidel täiustada Euroopa Pagulaste Fondi kontrollisüsteeme eelkõige kontrollkäikude ja kohapealsete kontrollimiste ajal. Lisaks korraldab komisjon töökoosolekuid kontrollisüsteemide ja heade juhtimistavade teemadel, s.t seoses tegevuse planeerimisega, projektide järelevalvega, kulude kontrollimisega jne.

Komisjon leiab, et kohapealsete kontrollkäikude korraldamine on hea tava, kuigi Euroopa Pagulaste Fondi käsitlevates eeskirjades ei ole seda sõnaselgelt sätestatud. Alates 2004. aasta programmist kontrollib asjassepuutuv liikmesriik kõiki projekte kohapeal.

Ülesannete delegeerimisel ei järgita ühes liikmesriigis finantsmäärust

| 6.13. | Nagu komisjon oli ühte liikmesriiki tehtud seirevisiidi käigus juba avastanud, oli siseriiklik asutus delegeerinud Euroopa Pagulaste Fondi meetmete haldamise teatavad põhiülesanded erafirmale. (18) Selline ülesannete delegeerimine kolmandatele osapooltele ei ole finantsmäärusega kooskõlas. Komisjoni soovitatud parandusmeetmeid rakendati hilinemisega. |
| --- | --- |

6.13.

Nagu komisjon oli ühte liikmesriiki tehtud seirevisiidi käigus juba avastanud, oli siseriiklik asutus delegeerinud Euroopa Pagulaste Fondi meetmete haldamise teatavad põhiülesanded erafirmale. (18) Selline ülesannete delegeerimine kolmandatele osapooltele ei ole finantsmäärusega kooskõlas. Komisjoni soovitatud parandusmeetmeid rakendati hilinemisega.

| 6.13. | Komisjon tuvastas ühel kontrollkäigul ülesannete ülemäärase delegeerimise ja teavitas sellest kohe siseriiklikke asutusi. Delegeeritavate ülesannete iseloomu kohandati uue hankemenetluse käigus, kui teenuseid uuendati. |
| --- | --- |

6.13.

Komisjon tuvastas ühel kontrollkäigul ülesannete ülemäärase delegeerimise ja teavitas sellest kohe siseriiklikke asutusi. Delegeeritavate ülesannete iseloomu kohandati uue hankemenetluse käigus, kui teenuseid uuendati.

Abikõlbmatud kulud

| 6.14. | Eelmisel aastal (19) tuvastas kontrollikoda puudused repatrieerimismeetmete juhtimises, mis olid seotud abikõlblikkuskriteeriumidele mittevastavusega. Sel aastal kerkis täiendavaid küsimusi sihtrühmade abikõlblikkuse põhimõtete mittejärgimise osas, mida saab lahendada üksnes õigusraamistiku muutmisega (vt punkt 6.34). |
| --- | --- |

6.14.

Eelmisel aastal (19) tuvastas kontrollikoda puudused repatrieerimismeetmete juhtimises, mis olid seotud abikõlblikkuskriteeriumidele mittevastavusega. Sel aastal kerkis täiendavaid küsimusi sihtrühmade abikõlblikkuse põhimõtete mittejärgimise osas, mida saab lahendada üksnes õigusraamistiku muutmisega (vt punkt 6.34).

| 6.14. | Üldiselt püüdis komisjon aidata liikmesriikidel rangelt kohaldada kehtivaid sihtgrupi abikõlblikkust käsitlevaid eeskirju ja analüüsib kuludeklaratsioone väga hoolikalt. Näiteks pärast järelkontrolli liikmesriigis kohaldati finantskorrektsiooni eelkõige seoses sellekohaste abikõlbmatute kuludega.
  Komisjon analüüsib, kas abikõlblikkuse kriteeriume on järgitud nende asüülitaotlejate puhul, kelle taotlus on tagasi lükatud (vt vastuse punkt 6.34).
  Samal ajal on muudetud selgemaks päritolumaa mõistet käsitlevat õiguslikku raamistikku nõukogu direktiivis 2004/83/EÜ ja uues, 2004. aasta detsembris Euroopa Pagulaste Fondi teise etapi kohta vastuvõetud õiguslikus aluses. |
| --- | --- |

6.14.

Üldiselt püüdis komisjon aidata liikmesriikidel rangelt kohaldada kehtivaid sihtgrupi abikõlblikkust käsitlevaid eeskirju ja analüüsib kuludeklaratsioone väga hoolikalt. Näiteks pärast järelkontrolli liikmesriigis kohaldati finantskorrektsiooni eelkõige seoses sellekohaste abikõlbmatute kuludega.

Komisjon analüüsib, kas abikõlblikkuse kriteeriume on järgitud nende asüülitaotlejate puhul, kelle taotlus on tagasi lükatud (vt vastuse punkt 6.34).

Samal ajal on muudetud selgemaks päritolumaa mõistet käsitlevat õiguslikku raamistikku nõukogu direktiivis 2004/83/EÜ ja uues, 2004. aasta detsembris Euroopa Pagulaste Fondi teise etapi kohta vastuvõetud õiguslikus aluses.

Ühenduse meetmed rahvatervishoiu ja tarbijakaitse valdkonnas

| 6.15. | Suur osa rahvatervishoiu programmi eelarvest (20) kulutatakse igal aastal projektikonkursside järel väljavalitud projektide kaasrahastamisele. Tarbijakaitse valdkonnas (21) kuulutatakse välja aasta eriprojektide konkurss. Samas aga täidetakse suurem osa aastaeelarvest uuringute või teenuste otselepingute ja liikmesriikidega ühiselt teostatavate meetmete kaudu. Mõlemate valdkondade eest vastutab tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat. |
| --- | --- |

6.15.

Suur osa rahvatervishoiu programmi eelarvest (20) kulutatakse igal aastal projektikonkursside järel väljavalitud projektide kaasrahastamisele. Tarbijakaitse valdkonnas (21) kuulutatakse välja aasta eriprojektide konkurss. Samas aga täidetakse suurem osa aastaeelarvest uuringute või teenuste otselepingute ja liikmesriikidega ühiselt teostatavate meetmete kaudu. Mõlemate valdkondade eest vastutab tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat.

Menetluste analüüs

| 6.16. | Nende meetmete rakendamise juhtimist ja kontrolli viivad enamasti läbi konkreetsed direktoraadid. Samas aga teostatakse peadirektoraadi kesktasandil täiendav rahaliste tehingute eelkontroll valimi baasil, riigihangete komitee esitab arvamusi pakkumismenetluste vastavuse kohta ja järelfinantskontrolliüksus viib läbi auditeid lõpliku abisaaja tasandil. Siseaudit esitab peadirektorile arvamusi juhtimis- ja sisekontrollisüsteemide kvaliteedi kohta. |
| --- | --- |

6.16.

Nende meetmete rakendamise juhtimist ja kontrolli viivad enamasti läbi konkreetsed direktoraadid. Samas aga teostatakse peadirektoraadi kesktasandil täiendav rahaliste tehingute eelkontroll valimi baasil, riigihangete komitee esitab arvamusi pakkumismenetluste vastavuse kohta ja järelfinantskontrolliüksus viib läbi auditeid lõpliku abisaaja tasandil. Siseaudit esitab peadirektorile arvamusi juhtimis- ja sisekontrollisüsteemide kvaliteedi kohta.

| 6.17. | Kontrollikoda analüüsis 2004. aastal juurutatud menetlusi ja leidis need olevat piisavad. Samas viitavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute testimisel tuvastatud vead (vt punkt 6.29) asjaolule, et minevikus neid menetlusi jätkuvalt ja järjepidevalt ei rakendatud. Finantsmäärust ei järgitud täielikult. Täpsemalt: |
| --- | --- |

6.17.

Kontrollikoda analüüsis 2004. aastal juurutatud menetlusi ja leidis need olevat piisavad. Samas viitavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute testimisel tuvastatud vead (vt punkt 6.29) asjaolule, et minevikus neid menetlusi jätkuvalt ja järjepidevalt ei rakendatud. Finantsmäärust ei järgitud täielikult. Täpsemalt:

| 6.17. | Vt punkt 6.29. |
| --- | --- |

6.17.

Vt punkt 6.29.

| — | Finantsmääruses sätestatakse, et kõiki makseid tuleb kontrollida. Ettemaksete osas puudusid tõendid eelarvevahendite käsutaja poolt läbiviidud süstemaatilise eelkontrolli kohta. |
| --- | --- |

—

Finantsmääruses sätestatakse, et kõiki makseid tuleb kontrollida. Ettemaksete osas puudusid tõendid eelarvevahendite käsutaja poolt läbiviidud süstemaatilise eelkontrolli kohta.

| — | Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi raha liikumise diagrammid on koostatud kooskõlas finantsmäärusega ja arvestavad eri rahaliste tehingutega seotud riske. Ettemaksete korral viib vastutav heakskiitu andev ametnik isiklikult läbi vajaliku kontrolli enne kulutuste heakskiitmist. Nende kontrollimiste dokumentatsiooni parandatakse. |
| --- | --- |

—

Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi raha liikumise diagrammid on koostatud kooskõlas finantsmäärusega ja arvestavad eri rahaliste tehingutega seotud riske. Ettemaksete korral viib vastutav heakskiitu andev ametnik isiklikult läbi vajaliku kontrolli enne kulutuste heakskiitmist. Nende kontrollimiste dokumentatsiooni parandatakse.

| — | Menetlused ei hõlma prognoosi koostamist rahastamiseelsetelt maksetelt intressina saadavate summade kohta, nagu finantsmäärus seda nõuab (vt punkt 6.28). |
| --- | --- |

—

Menetlused ei hõlma prognoosi koostamist rahastamiseelsetelt maksetelt intressina saadavate summade kohta, nagu finantsmäärus seda nõuab (vt punkt 6.28).

| — | Komisjon on tunnistanud proportsionaalsuse probleemi ja teeb ettepaneku muuta kehtivat finantsmäärust ja selle rakenduseeskirju, et viia sisse allpool esitatud eelmaksete piirmäär, millest allpool ei ole vaja kehtestada saadaolevate summade eelarvestust ega ole vaja hüvitada tegelikult laekunud intressi. Samal ajal viib tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat intressitulu hindamise menetlused kooskõlla finantsmäärusega. |
| --- | --- |

—

Komisjon on tunnistanud proportsionaalsuse probleemi ja teeb ettepaneku muuta kehtivat finantsmäärust ja selle rakenduseeskirju, et viia sisse allpool esitatud eelmaksete piirmäär, millest allpool ei ole vaja kehtestada saadaolevate summade eelarvestust ega ole vaja hüvitada tegelikult laekunud intressi. Samal ajal viib tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat intressitulu hindamise menetlused kooskõlla finantsmäärusega.

Komisjoni ex post finantsauditite analüüs sisepoliitika valdkonnas

| 6.18. | Sisepoliitikaprogrammide raames makstakse enamik toetusi otse lõplikule abisaajale ilma täiendava riikliku kaasrahastamiseta. Seetõttu on vajalik saada kinnitus, viies läbi ex post finantsauditeid abisaaja tasandil. Need auditid, mida teostavad kas erinevate peadirektoraatide audititeenistused või välisaudiitorid komisjoni tellimusel, keskenduvad abisaajate poolt hüvitamiseks esitatavatele kuluaruannetele. Lisaks nõudis komisjon mõnes eelarvevaldkonnas, et abisaajad esitaksid kuluaruannete toetuseks sõltumatu audiitori tõendi (vt punkt 6.11). (22) |
| --- | --- |

6.18.

Sisepoliitikaprogrammide raames makstakse enamik toetusi otse lõplikule abisaajale ilma täiendava riikliku kaasrahastamiseta. Seetõttu on vajalik saada kinnitus, viies läbi ex post finantsauditeid abisaaja tasandil. Need auditid, mida teostavad kas erinevate peadirektoraatide audititeenistused või välisaudiitorid komisjoni tellimusel, keskenduvad abisaajate poolt hüvitamiseks esitatavatele kuluaruannetele. Lisaks nõudis komisjon mõnes eelarvevaldkonnas, et abisaajad esitaksid kuluaruannete toetuseks sõltumatu audiitori tõendi (vt punkt 6.11). (22)

| 6.19. | Kontrollikoja audit hõlmas:






  — | auditite arvu, tulemuste ja ulatuse arengu analüüsi võrreldes eelnevate aastatega; |
| --- | --- | --- |

6.19.

Kontrollikoja audit hõlmas:

—

auditite arvu, tulemuste ja ulatuse arengu analüüsi võrreldes eelnevate aastatega;

| — | audititulemuste analüüsi välisaudiitorite auditiaruannete valimi põhjal; |
| --- | --- |

—

audititulemuste analüüsi välisaudiitorite auditiaruannete valimi põhjal;

| — | kaudseid teadusuuringute lepinguid ja keskkonna peadirektoraadi poolt rahastatud meetmeid puudutavate komisjoni auditiaruannete valimi läbivaatamist. |
| --- | --- |

—

kaudseid teadusuuringute lepinguid ja keskkonna peadirektoraadi poolt rahastatud meetmeid puudutavate komisjoni auditiaruannete valimi läbivaatamist.

Läbiviidud auditites toimunud areng

| 6.20. | Kontrollikoja analüüs tuvastas, et: |
| --- | --- |

6.20.

Kontrollikoja analüüs tuvastas, et:

| 6.20. | |
| --- | --- |

6.20.

| — | kuigi mõned peadirektoraadid on oma audititegevust suurendanud, on üldine audititegevus 2004. aastal vähenenud (
  tabel 6.1
  ) eelnenud aastal läbiviidud 552 auditilt 496-le, (mis vastab 2 %-le avatud lepingutest), ent tagasinõutavad summad suurenesid (23); |
| --- | --- |

—

kuigi mõned peadirektoraadid on oma audititegevust suurendanud, on üldine audititegevus 2004. aastal vähenenud (
  tabel 6.1
  ) eelnenud aastal läbiviidud 552 auditilt 496-le, (mis vastab 2 %-le avatud lepingutest), ent tagasinõutavad summad suurenesid (23);

| — | Olukord on erinevates peadirektoraatides väga erinev, 6. peatükk ühendab mitmeid erinevaid poliitikavaldkondi. Täheldatakse, et suurema osa 2004. aastast ei olnud välisaudit TTA raamprogrammide jaoks kättesaadav. Nüüd on jõus uus leping. |
| --- | --- |

—

Olukord on erinevates peadirektoraatides väga erinev, 6. peatükk ühendab mitmeid erinevaid poliitikavaldkondi. Täheldatakse, et suurema osa 2004. aastast ei olnud välisaudit TTA raamprogrammide jaoks kättesaadav. Nüüd on jõus uus leping.

| — | viie peadirektoraadi poolt viimase kuue aasta jooksul läbiviidud auditid viitavad, et finantsauditi järgselt tagasinõutav summa tundub olevat positiivses korrelatsioonis auditeeritud lepingute arvuga (vt
  diagramm 6.3
  ), seetõttu väärib märkimist, et komisjoni enda püstitatud sihtmärk auditeerida 10 % kõikidest viienda raamprogrammi lepingupartneritest ei ole veel saavutatud (vt
  tabel 6.2
  ). (24) |
| --- | --- |

—

viie peadirektoraadi poolt viimase kuue aasta jooksul läbiviidud auditid viitavad, et finantsauditi järgselt tagasinõutav summa tundub olevat positiivses korrelatsioonis auditeeritud lepingute arvuga (vt
  diagramm 6.3
  ), seetõttu väärib märkimist, et komisjoni enda püstitatud sihtmärk auditeerida 10 % kõikidest viienda raamprogrammi lepingupartneritest ei ole veel saavutatud (vt
  tabel 6.2
  ). (24)

| — | Praegu rakendatakse viienda raamprogrammi auditikava ja eesmärkide saavutamiseks kindlaksmääratud tähtaeg on 2007. aasta lõpp. Komisjon jätkab intensiivselt järelauditeid. Siiski kinnitab komisjon, et isegi kui mõni peadirektoraat on eesmärgi ületanud, peab ta arvestama üldist eesmärki auditeerida 10 % kõigist viienda raamprogrammi lepinguosalistest, kuna viienda raamprogrammi auditeeritavate lepinguosaliste lõplik arv on oodatust suurem. |
| --- | --- |

—

Praegu rakendatakse viienda raamprogrammi auditikava ja eesmärkide saavutamiseks kindlaksmääratud tähtaeg on 2007. aasta lõpp. Komisjon jätkab intensiivselt järelauditeid. Siiski kinnitab komisjon, et isegi kui mõni peadirektoraat on eesmärgi ületanud, peab ta arvestama üldist eesmärki auditeerida 10 % kõigist viienda raamprogrammi lepinguosalistest, kuna viienda raamprogrammi auditeeritavate lepinguosaliste lõplik arv on oodatust suurem.

Tabel 6.1 — Sisepoliitika valdkond — komisjoni poolt (või nimel) lõpetatud auditid 2004. aastal (25)

| Peadirektoraat | Lõpetatud auditite arv | Auditeeritud lepingute arv | Avatud lepingute arv | Auditeeritud lepingute väärtus
  (miljonit eurot) | Avatud lepingute väärtus
  (miljonit eurot) | Auditite tulemusel komisjoni kasuks tehtud kohandused abikõlblikes kulutustes (lepingupartnerite kasuks tehtud kohandusi ei ole arvestatud) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| | | | | | | | | | | | Summad (miljonit eurot) | % auditeeritud lepingute väärtusest | Summad (miljonit eurot) | % auditeeritud lepingute väärtusest |
| Põllumajanduse peadirektoraat (AGRI) | 12 (27) | 5 | 19 | 6 | 268 | 245 | 29,78 | 16,18 | 52,87 | 42,54 | 0,75 | 2,5 | 0,00 (30) | 0,0 |
| Hariduse ja kultuuri peadirektoraat (EAC) | 126 | 75 | 173 | 80 | 19 424 | 15 884 | 95,46 | 31,20 | 743,88 | 740,30 | 2,43 | 2,5 | 1,40 | 4,5 |
| Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat (EMPL) | 17 | 25 | 19 | 27 | 1 559 | 1 639 | 7,11 | 11,53 | 125,90 | 139,56 | 0,18 | 2,6 | 0,14 | 1,2 |
| Energeetika ja transpordi peadirektoraat (TREN) | 25 | 59 | 37 | 89 | 1 630 | 1 508 | 52,92 | 504,00 | 2 061,65 | 1 860,00 | 2,53 (32) | 4,8 | 14,91 (33) | 3,0 |
| Ettevõtluse peadirektoraat (ENTR) | 28 | 43 | 41 | 64 | 1 463 | 1 684 | 39,66 | 38,12 | 162,46 | 221,96 | 0,02 | 0,0 | 1,00 | 2,6 |
| Keskkonna peadirektoraat (ENV) | 23 | 42 | 52 | 73 | 1 711 | 1 748 | 35,68 | 20,25 | 352,65 | 385,87 | 0,21 | 0,6 | 0,57 | 2,8 |
| Kalanduse ja merenduse peadirektoraat (FISH) (26) | 31 | 18 | 64 | 41 | 216 | 238 | 74,20 | 12,23 | 233,43 | 270,01 | 3,90 | 5,3 | 1,16 (28) | 9,5 |
| Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraat (JLS — õigus, vabadus ja turvalisus) | 8 | 8 | 30 | 47 | 923 | 901 | 3,62 | 19,93 | 95,88 | 117,00 | 0,80 | 22,1 | 1,62 | 8,1 |
| Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat (SANCO) (31) | 0 | 8 | 0 | 12 | pole teada | 522 | 0,00 | 4,60 | 123,60 | 153,90 | 0,00 | 0,0 | 0,20 | 4,3 |
| Infoühiskonna peadirektoraat (INFSO) | 74 | 95 | 197 | 230 | 2 859 | 2 320 | 64,69 | 115,37 | 3 040,00 | 1 745,00 (29) | 4,49 | 6,9 | 8,20 | 7,1 |
| Teadusuuringute peadirektoraat (RTD) | 208 | 118 | 258 | 167 | 8 229 | 7 696 | 181,35 | 263,40 | 3 045,00 | 3 451,39 | 3,05 | 1,7 | 2,79 | 1,1 |
| Kokku | 552 | 496 | 890 | 836 | 38 282 | 34 385 | 584,47 | 1 036,81 | 10 037,31 | 9 127,53 | 18,36 | 3,1 | 31,99 | 3,1 |
| Allikas: Euroopa Komisjon. |

Peadirektoraat

Lõpetatud auditite arv

Auditeeritud lepingute arv

Avatud lepingute arv

Auditeeritud lepingute väärtus

(miljonit eurot)

Avatud lepingute väärtus

(miljonit eurot)

Auditite tulemusel komisjoni kasuks tehtud kohandused abikõlblikes kulutustes (lepingupartnerite kasuks tehtud kohandusi ei ole arvestatud)

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Summad (miljonit eurot)

% auditeeritud lepingute väärtusest

Summad (miljonit eurot)

% auditeeritud lepingute väärtusest

Põllumajanduse peadirektoraat (AGRI)

12 (27)

5

19

6

268

245

29,78

16,18

52,87

42,54

0,75

2,5

0,00 (30)

0,0

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat (EAC)

126

75

173

80

19 424

15 884

95,46

31,20

743,88

740,30

2,43

2,5

1,40

4,5

Tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat (EMPL)

17

25

19

27

1 559

1 639

7,11

11,53

125,90

139,56

0,18

2,6

0,14

1,2

Energeetika ja transpordi peadirektoraat (TREN)

25

59

37

89

1 630

1 508

52,92

504,00

2 061,65

1 860,00

2,53 (32)

4,8

14,91 (33)

3,0

Ettevõtluse peadirektoraat (ENTR)

28

43

41

64

1 463

1 684

39,66

38,12

162,46

221,96

0,02

0,0

1,00

2,6

Keskkonna peadirektoraat (ENV)

23

42

52

73

1 711

1 748

35,68

20,25

352,65

385,87

0,21

0,6

0,57

2,8

Kalanduse ja merenduse peadirektoraat (FISH) (26)

31

18

64

41

216

238

74,20

12,23

233,43

270,01

3,90

5,3

1,16 (28)

9,5

Justiits- ja siseküsimuste peadirektoraat (JLS — õigus, vabadus ja turvalisus)

8

8

30

47

923

901

3,62

19,93

95,88

117,00

0,80

22,1

1,62

8,1

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat (SANCO) (31)

0

8

0

12

pole teada

522

0,00

4,60

123,60

153,90

0,00

0,0

0,20

4,3

Infoühiskonna peadirektoraat (INFSO)

74

95

197

230

2 859

2 320

64,69

115,37

3 040,00

1 745,00 (29)

4,49

6,9

8,20

7,1

Teadusuuringute peadirektoraat (RTD)

208

118

258

167

8 229

7 696

181,35

263,40

3 045,00

3 451,39

3,05

1,7

2,79

1,1

Kokku

552

496

890

836

38 282

34 385

584,47

1 036,81

10 037,31

9 127,53

18,36

3,1

31,99

3,1

Allikas: Euroopa Komisjon.

Tabel 6.2 — TTA raamprogramme juhtivad peadirektoraadid — Viienda raamprogrammi (FP5) suletud auditite koondtabel (2001–2004)

| Vastutav peadirektoraat | Viienda raamprogrammi suletud auditite koguarv | Viienda raamprogrammi auditeeritud lepingute koguarv |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Kokku | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Kokku |
| PD Teadusuuringud | Sise | 1 | 25 | 19 | 12 | 57 | 1 | 28 | 23 | 18 | 70 |
| Välis | 1 | 88 | 177 | 100 | 366 | 1 | 105 | 218 | 142 | 466 |
| PD kokku | 2 | 113 | 196 | 112 | 423 | 2 | 133 | 241 | 160 | 536 |
| PD Infoühiskond | Sise | 0 | 4 | 2 | 2 | 8 | 0 | 4 | 2 | 2 | 8 |
| Välis | 0 | 8 | 58 | 91 | 157 | 0 | 10 | 159 | 225 | 394 |
| PD kokku | 0 | 12 | 60 | 93 | 165 | 0 | 14 | 161 | 227 | 402 |
| PD Energeetika ja transport | Sise | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Välis | 0 | 7 | 7 | 41 | 55 | 0 | 17 | 13 | 58 | 88 |
| PD kokku | 0 | 7 | 8 | 41 | 56 | 0 | 17 | 14 | 58 | 89 |
| PD Ettevõtlus (34) | Sise | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Välis | 0 | 5 | 21 | 34 | 60 | 0 | 5 | 25 | 51 | 81 |
| PD kokku | 0 | 5 | 21 | 34 | 60 | 0 | 5 | 25 | 51 | 81 |
| PD Kalandus | Sise | 1 | 15 | 20 | 16 | 52 | 1 | 17 | 24 | 30 | 72 |
| Välis | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| PD kokku | 1 | 15 | 20 | 16 | 52 | 1 | 17 | 24 | 30 | 72 |
| Sise kokku | 2 | 44 | 42 | 30 | 118 | 2 | 49 | 50 | 50 | 151 |
| Välis kokku | 1 | 108 | 263 | 266 | 638 | 1 | 137 | 415 | 476 | 1 029 |
| Kokku | 3 | 152 | 305 | 296 | 756 | 3 | 186 | 465 | 526 | 1 180 |
| Märkus: viienda raamprogrammi lepingupartnerite koguarv (Euroopa Komisjon ja Euratom) on 23 375. Seega on komisjoni eesmärk viienda raamprogrammi osas sulgeda 2 337 auditit.
  Lepingupartnerite koguarvu (23 375) tuleb aga täpsustada, kuna osa lepingupartnereid esineb selles kaks korda.
  Arv sisaldab märkimisväärsel hulgal vähemtähtsaid lepingupartnereid, st selliseid, kelle osalus on alla 20 000 euro.

  Allikas: komisjon. |

Vastutav peadirektoraat

Viienda raamprogrammi suletud auditite koguarv

Viienda raamprogrammi auditeeritud lepingute koguarv

2001

2002

2003

2004

Kokku

2001

2002

2003

2004

Kokku

PD Teadusuuringud

Sise

1

25

19

12

57

1

28

23

18

70

Välis

1

88

177

100

366

1

105

218

142

466

PD kokku

2

113

196

112

423

2

133

241

160

536

PD Infoühiskond

Sise

0

4

2

2

8

0

4

2

2

8

Välis

0

8

58

91

157

0

10

159

225

394

PD kokku

0

12

60

93

165

0

14

161

227

402

PD Energeetika ja transport

Sise

0

0

1

0

1

0

0

1

0

1

Välis

0

7

7

41

55

0

17

13

58

88

PD kokku

0

7

8

41

56

0

17

14

58

89

PD Ettevõtlus (34)

Sise

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Välis

0

5

21

34

60

0

5

25

51

81

PD kokku

0

5

21

34

60

0

5

25

51

81

PD Kalandus

Sise

1

15

20

16

52

1

17

24

30

72

Välis

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

PD kokku

1

15

20

16

52

1

17

24

30

72

Sise kokku

2

44

42

30

118

2

49

50

50

151

Välis kokku

1

108

263

266

638

1

137

415

476

1 029

Kokku

3

152

305

296

756

3

186

465

526

1 180

Märkus: viienda raamprogrammi lepingupartnerite koguarv (Euroopa Komisjon ja Euratom) on 23 375. Seega on komisjoni eesmärk viienda raamprogrammi osas sulgeda 2 337 auditit.

Lepingupartnerite koguarvu (23 375) tuleb aga täpsustada, kuna osa lepingupartnereid esineb selles kaks korda.

Arv sisaldab märkimisväärsel hulgal vähemtähtsaid lepingupartnereid, st selliseid, kelle osalus on alla 20 000 euro.

Allikas: komisjon.

Image

Välisaudiitorite poolt läbiviidud auditid: ulatus ja ajastus

| 6.21. | Välisaudiitorite poolt komisjoni tellimusel läbiviidud auditite tulemusi uuriti eesmärgiga hinnata, kas need kujutavad endast usaldusväärset teabeallikat raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamiseks. Uuriti 31 audititoimikust koosnevat valimit asjaomastes peadirektoraatides (teadusuuringute peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat ja ettevõtluse peadirektoraat). |
| --- | --- |

6.21.

Välisaudiitorite poolt komisjoni tellimusel läbiviidud auditite tulemusi uuriti eesmärgiga hinnata, kas need kujutavad endast usaldusväärset teabeallikat raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamiseks. Uuriti 31 audititoimikust koosnevat valimit asjaomastes peadirektoraatides (teadusuuringute peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat ja ettevõtluse peadirektoraat).

| 6.22. | Välisaudiitorite lepingulised volitused piirduvad kuluaruannete kinnitamisega abisaaja tasandil. Muid tehingute seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid aspekte, nagu lepinguliste eesmärkide saavutamine või abisaaja poolt lepingus kokkulepitud väljundite õigeaegne üleandmine, mida mõnel juhul saaks kontrollida välisaudiitor, sellised auditid ei hõlma. |
| --- | --- |

6.22.

Välisaudiitorite lepingulised volitused piirduvad kuluaruannete kinnitamisega abisaaja tasandil. Muid tehingute seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid aspekte, nagu lepinguliste eesmärkide saavutamine või abisaaja poolt lepingus kokkulepitud väljundite õigeaegne üleandmine, mida mõnel juhul saaks kontrollida välisaudiitor, sellised auditid ei hõlma.

| 6.22. | Eesmärkide (teaduslike/tehnikaalaste) saavutamise järelevalvet teostavad komisjoni teadusametnikud, kes hindavad abisaajate perioodilisi aruandeid. Teaduslikke läbivaatusi teostab sõltumatute ekspertide kogu, mis kontrollib, kas teadustulemused on kooskõlas lepingu sätetega. Finantsaudiitoritel ei ole vajalikke oskusi teadustulemuste hindamiseks, seetõttu piirdub nende töö kontrollimisega, kas nõutud summad on kooskõlas lepingu finantssätetega. |
| --- | --- |

6.22.

Eesmärkide (teaduslike/tehnikaalaste) saavutamise järelevalvet teostavad komisjoni teadusametnikud, kes hindavad abisaajate perioodilisi aruandeid. Teaduslikke läbivaatusi teostab sõltumatute ekspertide kogu, mis kontrollib, kas teadustulemused on kooskõlas lepingu sätetega. Finantsaudiitoritel ei ole vajalikke oskusi teadustulemuste hindamiseks, seetõttu piirdub nende töö kontrollimisega, kas nõutud summad on kooskõlas lepingu finantssätetega.

| 6.23. | Auditiaruannete valimi analüüs näitas, et auditi alustamisest lõpliku auditiaruande esitamiseni kulus keskmiselt 416 päeva. Kui teatav ajakulu on auditiprotsessi lõpuleviimiseks vältimatu, siis mõnel juhul tuvastati põhjendamatult pikki viivitusi (ulatudes 94st kuni 770 päevani) (35) (vt
  tabel 6.3
  ). Arvestades, et peaaegu kõik auditid tuvastasid vigu kuluaruannetes, takistavad nii pikad viivitused põhjendamatult saadud toetuste õigeaegset tagasisaamist või, vastupidi, komisjoni poolt õigeaegsete maksete tegemist abisaajatele. |
| --- | --- |

6.23.

Auditiaruannete valimi analüüs näitas, et auditi alustamisest lõpliku auditiaruande esitamiseni kulus keskmiselt 416 päeva. Kui teatav ajakulu on auditiprotsessi lõpuleviimiseks vältimatu, siis mõnel juhul tuvastati põhjendamatult pikki viivitusi (ulatudes 94st kuni 770 päevani) (35) (vt
  tabel 6.3
  ). Arvestades, et peaaegu kõik auditid tuvastasid vigu kuluaruannetes, takistavad nii pikad viivitused põhjendamatult saadud toetuste õigeaegset tagasisaamist või, vastupidi, komisjoni poolt õigeaegsete maksete tegemist abisaajatele.

| 6.23. | Menetlus on selline, et seeriaauditite korral teavitab komisjon kõiki valitud lepinguosalisi, et auditi viib läbi komisjoni nimel sõltumatu auditeerimisasutus (EAF). Tegelik auditeerimine algab rohkem kui kolm kuud (keskmiselt 100 päeva) hiljem, sõltuvalt kõnealuse sõltumatu auditeerimisasutuse ajakavast. Selline aeg tuleks auditeerimisele tegelikult kuluvast ajast maha arvata. Aruande koostamisele järgneb 30päevane konsulteerimisperiood lepinguosalisega (viienda raamprogrammi näidislepingu II lisa artikli 26 punkt 3). Seepärast kulub auditeerimisele alates selle algusest kuni lõpetamiseni 12–15 kuud (365–450 päeva). Kõnealust ajavahemikku võib ületada harvadel juhtudel, kui on vaja lahendada keerulisi auditeerimis- ja lepingulisi küsimusi või kui esitatakse uusi kuluaruandeid.
  Välisaudiitorite seeriaauditite läbiviimiseks kulub tavaliselt 9–12 kuud (270–365 päeva) vastavalt sõltuva auditeerimisasutusega sõlmitud lepingule. Lepingulised kokkulepped audiitoritega võimaldavad kohaldada rahalisi karistusi kokkulepitud töö täitmata jätmise eest kokkulepitud ajakava jooksul (1,5 % lepinguväärtusest iga viivitatud kuu eest). Komisjon on neid karistusi süstemaatiliselt kohaldanud. |
| --- | --- |

6.23.

Menetlus on selline, et seeriaauditite korral teavitab komisjon kõiki valitud lepinguosalisi, et auditi viib läbi komisjoni nimel sõltumatu auditeerimisasutus (EAF). Tegelik auditeerimine algab rohkem kui kolm kuud (keskmiselt 100 päeva) hiljem, sõltuvalt kõnealuse sõltumatu auditeerimisasutuse ajakavast. Selline aeg tuleks auditeerimisele tegelikult kuluvast ajast maha arvata. Aruande koostamisele järgneb 30päevane konsulteerimisperiood lepinguosalisega (viienda raamprogrammi näidislepingu II lisa artikli 26 punkt 3). Seepärast kulub auditeerimisele alates selle algusest kuni lõpetamiseni 12–15 kuud (365–450 päeva). Kõnealust ajavahemikku võib ületada harvadel juhtudel, kui on vaja lahendada keerulisi auditeerimis- ja lepingulisi küsimusi või kui esitatakse uusi kuluaruandeid.

Välisaudiitorite seeriaauditite läbiviimiseks kulub tavaliselt 9–12 kuud (270–365 päeva) vastavalt sõltuva auditeerimisasutusega sõlmitud lepingule. Lepingulised kokkulepped audiitoritega võimaldavad kohaldada rahalisi karistusi kokkulepitud töö täitmata jätmise eest kokkulepitud ajakava jooksul (1,5 % lepinguväärtusest iga viivitatud kuu eest). Komisjon on neid karistusi süstemaatiliselt kohaldanud.

Tabel 6.3 — Komisjoni finantsauditite lõpuleviimiseks kulunud päevade arv

| Peadirektoraat | Auditite arv valimis | Päevade keskmine arv | Kasutatud aeg kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| Lepingupartneri teavitamisest auditiaruande koostamiseni kulunud aeg | Auditiaruandest rakendusotsuseni kulunud aeg (36) | Kokku | Minimaalselt | Maksimaalselt |
| Infoühiskond | 10 | 357 | 149 | 506 | 355 | 770 |
| Teadusuuringud | 12 | 334 | 47 | 381 | 247 | 605 |
| Energeetika ja transport | 7 | 244 | 148 | 392 | 301 | 475 |
| Ettevõtlus | 2 | 168 | 101 | 269 | 94 | 443 |
| 4 peadirektoraati | 31 | 310 | 106 | 416 | 94 | 770 |
| Allikas: kontrollikoja analüüs. |

Peadirektoraat

Auditite arv valimis

Päevade keskmine arv

Kasutatud aeg kokku

Lepingupartneri teavitamisest auditiaruande koostamiseni kulunud aeg

Auditiaruandest rakendusotsuseni kulunud aeg (36)

Kokku

Minimaalselt

Maksimaalselt

Infoühiskond

10

357

149

506

355

770

Teadusuuringud

12

334

47

381

247

605

Energeetika ja transport

7

244

148

392

301

475

Ettevõtlus

2

168

101

269

94

443

4 peadirektoraati

31

310

106

416

94

770

Allikas: kontrollikoja analüüs.

Keskkonna peadirektoraadis on ex post finantsauditite järelkontrolli menetlused ebaadekvaatsed

| 6.24. | Kontrollikoja analüüsid keskkonna peadirektoraadi audititalituse poolt koostatud auditiaruannetest ja -toimikutest viisid alljärgnevate tähelepanekuteni: (37) |
| --- | --- |

6.24.

Kontrollikoja analüüsid keskkonna peadirektoraadi audititalituse poolt koostatud auditiaruannetest ja -toimikutest viisid alljärgnevate tähelepanekuteni: (37)

| 6.24. | |
| --- | --- |

6.24.

| — | Tagasimaksekorraldused väljastatakse liiga hilja: 2003. aastal soovitasid komisjoni enda audiitorid tagasi nõuda 391 000 eurot. 2004. a novembriks oli abisaajatelt tegelikult tagasi saadud ainult 54 % sellest summast, mis oli osaliselt põhjustatud pooleliolevast OLAFi juurdlusest. Kuigi lõpliku auditiaruande saamisest kuni tagasimaksekorralduse koostamiseni keskmiselt kulunud aeg vähenes 152 päevalt 2003. aastal 138 päevani aastal 2004, võtab see protsess endiselt liiga kaua aega. Samal ajal tegid abisaajad makse keskmiselt 50 päeva jooksul alates tagasimaksekorralduse väljastamisest. |
| --- | --- |

—

Tagasimaksekorraldused väljastatakse liiga hilja: 2003. aastal soovitasid komisjoni enda audiitorid tagasi nõuda 391 000 eurot. 2004. a novembriks oli abisaajatelt tegelikult tagasi saadud ainult 54 % sellest summast, mis oli osaliselt põhjustatud pooleliolevast OLAFi juurdlusest. Kuigi lõpliku auditiaruande saamisest kuni tagasimaksekorralduse koostamiseni keskmiselt kulunud aeg vähenes 152 päevalt 2003. aastal 138 päevani aastal 2004, võtab see protsess endiselt liiga kaua aega. Samal ajal tegid abisaajad makse keskmiselt 50 päeva jooksul alates tagasimaksekorralduse väljastamisest.

| — | Järelauditi lõpparuanded saadetakse vastava(te)le üksus(t)ele, kes teavitavad abisaajaid auditeerimise tulemustest ja palub/paluvad neil esitada täiendavaid märkusi või dokumente. Volitatud ametnik teeb edasivolitusega otsuse tagasimaksekorralduse väljaandmise kohta üksnes juhul, kui abisaaja on vastanud. Vastavalt finantsmäärusele tuleb abisaajale enne tagasimaksekorralduse ja võlateatise väljaandmist saata teatis. Võttes arvesse nimetatud konsulteerimismenetlust, on vältimatu mitmenädalane vahe auditiaruande saamise ja parandusmeetme võtmise vahel. |
| --- | --- |

—

Järelauditi lõpparuanded saadetakse vastava(te)le üksus(t)ele, kes teavitavad abisaajaid auditeerimise tulemustest ja palub/paluvad neil esitada täiendavaid märkusi või dokumente. Volitatud ametnik teeb edasivolitusega otsuse tagasimaksekorralduse väljaandmise kohta üksnes juhul, kui abisaaja on vastanud. Vastavalt finantsmäärusele tuleb abisaajale enne tagasimaksekorralduse ja võlateatise väljaandmist saata teatis. Võttes arvesse nimetatud konsulteerimismenetlust, on vältimatu mitmenädalane vahe auditiaruande saamise ja parandusmeetme võtmise vahel.

| — | Lepingute ebapiisav järelevalve: enamik läbivaadatud komisjoni toimikutest ei andnud mingit tunnistust sellest, et tehnilistest üksustest oleks auditiüksustele järelmeetmete kohta tagasisidet saadetud. Kui tehnilised üksused on täheldanud või auditiaruannetes on dokumenteeritud probleeme, läheb kaua aega, enne kui asjaomane teenistus langetab otsuse adekvaatse meetme osas, nagu kontroll abisaaja tasandil, lõpliku makse vähendamine või tagasimaksekorralduse väljastamine. Ühel puhul võeti otsus kohapealse auditi läbiviimiseks vastu alles 16 kuud pärast lõpliku makse tegemist. |
| --- | --- |

—

Lepingute ebapiisav järelevalve: enamik läbivaadatud komisjoni toimikutest ei andnud mingit tunnistust sellest, et tehnilistest üksustest oleks auditiüksustele järelmeetmete kohta tagasisidet saadetud. Kui tehnilised üksused on täheldanud või auditiaruannetes on dokumenteeritud probleeme, läheb kaua aega, enne kui asjaomane teenistus langetab otsuse adekvaatse meetme osas, nagu kontroll abisaaja tasandil, lõpliku makse vähendamine või tagasimaksekorralduse väljastamine. Ühel puhul võeti otsus kohapealse auditi läbiviimiseks vastu alles 16 kuud pärast lõpliku makse tegemist.

| — | On kokku lepitud, et auditi tulemuste järelevalve suhtes kohaldatakse keskkonna peadirektoraadis formaalsemat ja mõõdetavamat menetlust.
  Järelauditi üksus kehtestas alates 2004. aasta lõpust järelevalve vormi ja meetodi, et tuletada tehnilistele üksustele korrapäraselt meelde, et nad saadaksid teabe auditiaruannete alusel võetavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

—

On kokku lepitud, et auditi tulemuste järelevalve suhtes kohaldatakse keskkonna peadirektoraadis formaalsemat ja mõõdetavamat menetlust.

Järelauditi üksus kehtestas alates 2004. aasta lõpust järelevalve vormi ja meetodi, et tuletada tehnilistele üksustele korrapäraselt meelde, et nad saadaksid teabe auditiaruannete alusel võetavate meetmete kohta.

| — | Rohkem kui ühe lepingu raames ELi vahendeid saavate lepingupartnerite osas, kelle puhul audit tuvastas vigu, mida võib pidada süstemaatiliseks, ei ole ette nähtud menetlusi teiste asjaomaste komisjoni talituste teavitamiseks või teiste lepingute auditeerimiseks. (38) |
| --- | --- |

—

Rohkem kui ühe lepingu raames ELi vahendeid saavate lepingupartnerite osas, kelle puhul audit tuvastas vigu, mida võib pidada süstemaatiliseks, ei ole ette nähtud menetlusi teiste asjaomaste komisjoni talituste teavitamiseks või teiste lepingute auditeerimiseks. (38)

| — | Seoses raamatupidamisreformi rakendamisega (eriti lepingute ja juriidiliste isikute registri loomisega) võiks komisjoni tasandil kavandada üldisema teabevahetusvõrgu arendamist. |
| --- | --- |

—

Seoses raamatupidamisreformi rakendamisega (eriti lepingute ja juriidiliste isikute registri loomisega) võiks komisjoni tasandil kavandada üldisema teabevahetusvõrgu arendamist.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute testimise tulemused sisepoliitika valdkonnas

| 6.25. | Komisjoni toimikud vaadati läbi sisepoliitika valdkonnas väljavalitud 107 makse (39) ja 8 kulukohustuse üldvalimi põhjal; selle valimi 25 vahe- ja lõppmakse osas laiendati auditit lõpliku abisaaja tasandile. Tulemused kinnitavad süsteemides tuvastatud puudusi (vt punktid 6.9–6.17). |
| --- | --- |

6.25.

Komisjoni toimikud vaadati läbi sisepoliitika valdkonnas väljavalitud 107 makse (39) ja 8 kulukohustuse üldvalimi põhjal; selle valimi 25 vahe- ja lõppmakse osas laiendati auditit lõpliku abisaaja tasandile. Tulemused kinnitavad süsteemides tuvastatud puudusi (vt punktid 6.9–6.17).

Vead olid komisjoni tasandil sagedased, kuid mitte olulised

| 6.26. | Komisjoni toimikute läbivaatamine näitas, et 107 maksest 58 puhul täheldati seaduslikkuse ja korrektsuse probleeme. (40) Enamik eeskirjade eiramisi tuvastati juba möödunud aastal. (41) Kõige sagedamini esinevad alljärgnevad probleemid: |
| --- | --- |

6.26.

Komisjoni toimikute läbivaatamine näitas, et 107 maksest 58 puhul täheldati seaduslikkuse ja korrektsuse probleeme. (40) Enamik eeskirjade eiramisi tuvastati juba möödunud aastal. (41) Kõige sagedamini esinevad alljärgnevad probleemid:

Üle ühe kuu hilinenud maksed

| 6.27. | Finantsmäärust ei järgitud 20 % maksete osas, mis tehti hilinemisega, enamikul juhtudel kestis viivitus ühe kuu. (42) Komisjon ei hinnanud hilinenud maksetelt arvestatava intressi summat ega teinud oma raamatupidamises eraldist selle kohustuse tarbeks. |
| --- | --- |

6.27.

Finantsmäärust ei järgitud 20 % maksete osas, mis tehti hilinemisega, enamikul juhtudel kestis viivitus ühe kuu. (42) Komisjon ei hinnanud hilinenud maksetelt arvestatava intressi summat ega teinud oma raamatupidamises eraldist selle kohustuse tarbeks.

| 6.27. | Komisjon nõustub, et maksetähtajad on mõnikord liialt pikad ja neid tuleks lühendada. Kontrollikoja joonealuses märkuses 31 osutatud mitme juhtumi puhul on komisjon põhjusi selgitanud.
  Komisjon on otsustanud selle probleemiga tegelema asuda ning meetmeid võetakse seoses sisemise raharingluse ja asjaosaliste vaheliste tegutsemistavadega. Nõutavate viiviste äärmiselt madal tase kinnitab, et tagavara ei ole vaja moodustada. |
| --- | --- |

6.27.

Komisjon nõustub, et maksetähtajad on mõnikord liialt pikad ja neid tuleks lühendada. Kontrollikoja joonealuses märkuses 31 osutatud mitme juhtumi puhul on komisjon põhjusi selgitanud.

Komisjon on otsustanud selle probleemiga tegelema asuda ning meetmeid võetakse seoses sisemise raharingluse ja asjaosaliste vaheliste tegutsemistavadega. Nõutavate viiviste äärmiselt madal tase kinnitab, et tagavara ei ole vaja moodustada.

Finantsmääruse eiramine rahastamiseelsetelt maksetelt arvestatava intressi osas

| 6.28. | Finantsmäärus nõuab komisjoni vahendite ettemaksetelt saadava intressi kohta prognoosi koostamist ja selle kandmist ühenduse eelarvesse. (43) Enamiku programmide puhul ei tehta esialgseid prognoose järjepidevalt või ei tehta neid üldse. Veelgi enam, praegune intressi määratlus lepingutes on liiga ebamäärane, et võimaldada komisjoni talitustel saadavat intressi õigesti prognoosida. (44) |
| --- | --- |

6.28.

Finantsmäärus nõuab komisjoni vahendite ettemaksetelt saadava intressi kohta prognoosi koostamist ja selle kandmist ühenduse eelarvesse. (43) Enamiku programmide puhul ei tehta esialgseid prognoose järjepidevalt või ei tehta neid üldse. Veelgi enam, praegune intressi määratlus lepingutes on liiga ebamäärane, et võimaldada komisjoni talitustel saadavat intressi õigesti prognoosida. (44)

| 6.28. | Komisjon on tunnistanud proportsionaalsuse probleemi ja teeb ettepaneku muuta kehtivat finantsmäärust ja selle rakenduseeskirju, et viia sisse allpool esitatud eelmaksete piirmäär, millest allpool ei ole vaja kehtestada saadaolevate summade eelarvestust ega ole vaja hüvitada tegelikult laekunud intressi. Seoses intressi määratlusega on komisjon arvamusel, et see on piisavalt selge ja abisaajad peavad selle deklareerima. |
| --- | --- |

6.28.

Komisjon on tunnistanud proportsionaalsuse probleemi ja teeb ettepaneku muuta kehtivat finantsmäärust ja selle rakenduseeskirju, et viia sisse allpool esitatud eelmaksete piirmäär, millest allpool ei ole vaja kehtestada saadaolevate summade eelarvestust ega ole vaja hüvitada tegelikult laekunud intressi. Seoses intressi määratlusega on komisjon arvamusel, et see on piisavalt selge ja abisaajad peavad selle deklareerima.

Toetuste andmise korra mittejärgimine

| 6.29. | 43st läbivaadatud toetuste andmise menetlusest neli olid ebakorrektsed hindamiskomitee koosseisu, taotleja abikõlbmatuse, asutuse poolt vastuvõetud rahastamisotsuse puudumise või väljaspool projektikonkurssi toetuse andmise tõttu. Viiel juhul, mis puudutasid toetuste andmist riiklikele tervishoiumeetmetele, ei olnud võimalik kindlaks teha, kas rahastatavate projektide lõplikud ettepanekud olid esitatud tähtaegselt, ja kuuel juhul ei olnud menetlus ja ettepanekute hindamise tulemused piisavalt dokumenteeritud. |
| --- | --- |

6.29.

43st läbivaadatud toetuste andmise menetlusest neli olid ebakorrektsed hindamiskomitee koosseisu, taotleja abikõlbmatuse, asutuse poolt vastuvõetud rahastamisotsuse puudumise või väljaspool projektikonkurssi toetuse andmise tõttu. Viiel juhul, mis puudutasid toetuste andmist riiklikele tervishoiumeetmetele, ei olnud võimalik kindlaks teha, kas rahastatavate projektide lõplikud ettepanekud olid esitatud tähtaegselt, ja kuuel juhul ei olnud menetlus ja ettepanekute hindamise tulemused piisavalt dokumenteeritud.

| 6.29. | Teadusuuringute valdkonnas on kontrollikoja väljatoodud juhtum seotud stipendiumi andmisega kandidaadile, kes oli oma diplomi saamisest enneaegselt teatanud. Kõnealuse olukorra reguleerimisega tegeletakse.
  Rahvatervise valdkonnas on kontrollikoja osutatud nõrgad küljed seotud kaheksa varasema iseseisva rahvaterviseprogrammi raames 2000., 2001. ja 2002. aastal antud toetustega. Otsusega nr 1786/2002/EÜ asendati kaheksa iseseisvat programmi ühe ühenduse rahvatervisealase tegevusprogrammiga (2003–2008). Samal ajal täiustati oluliselt meetmete rahastamise eeskirju ja menetlusi ning võeti vajalikke meetmeid sarnaste probleemide vältimiseks tulevikus. |
| --- | --- |

6.29.

Teadusuuringute valdkonnas on kontrollikoja väljatoodud juhtum seotud stipendiumi andmisega kandidaadile, kes oli oma diplomi saamisest enneaegselt teatanud. Kõnealuse olukorra reguleerimisega tegeletakse.

Rahvatervise valdkonnas on kontrollikoja osutatud nõrgad küljed seotud kaheksa varasema iseseisva rahvaterviseprogrammi raames 2000., 2001. ja 2002. aastal antud toetustega. Otsusega nr 1786/2002/EÜ asendati kaheksa iseseisvat programmi ühe ühenduse rahvatervisealase tegevusprogrammiga (2003–2008). Samal ajal täiustati oluliselt meetmete rahastamise eeskirju ja menetlusi ning võeti vajalikke meetmeid sarnaste probleemide vältimiseks tulevikus.

Suur vigade arv lõpliku abisaaja tasandil

Nagu varasematel aastatel, näitavad abisaajad kulusid tegelikust suuremana (45)

| 6.30. | Kulud, mis olid esitatud viienda raamprogrammi lõpliku abisaaja tasandil auditeeritud seitsme meetme kohta kogusummas 6 miljonit eurot, enamdeklareeriti keskmiselt enam kui 12 % ulatuses kas kulude abikõlbmatuse või tõendavate dokumentide puudumise tõttu. See määr on kõrgem kui komisjoni poolt läbiviidud audititest tuletatav keskmine määr – 3,1 % (vt
  tabel 6.1
  ). Viienda raamprogrammi osas oli komisjoni 286 finantsauditi põhjal enamdeklareerimise keskmine määr 4,6 %. |
| --- | --- |

6.30.

Kulud, mis olid esitatud viienda raamprogrammi lõpliku abisaaja tasandil auditeeritud seitsme meetme kohta kogusummas 6 miljonit eurot, enamdeklareeriti keskmiselt enam kui 12 % ulatuses kas kulude abikõlbmatuse või tõendavate dokumentide puudumise tõttu. See määr on kõrgem kui komisjoni poolt läbiviidud audititest tuletatav keskmine määr – 3,1 % (vt
  tabel 6.1
  ). Viienda raamprogrammi osas oli komisjoni 286 finantsauditi põhjal enamdeklareerimise keskmine määr 4,6 %.

| 6.30. | Seitsmest kontrollikoja auditeeritud juhtumist kahe puhul nõustub komisjon tähelepanekutega ja võtab vastavad parandusmeetmed. Neljal juhul on käimas konsultatsioonid abisaajatega. Ühel juhul ei ole komisjon nõus kontrollikoja tõlgendusega. |
| --- | --- |

6.30.

Seitsmest kontrollikoja auditeeritud juhtumist kahe puhul nõustub komisjon tähelepanekutega ja võtab vastavad parandusmeetmed. Neljal juhul on käimas konsultatsioonid abisaajatega. Ühel juhul ei ole komisjon nõus kontrollikoja tõlgendusega.

| 6.31. | Enamdeklareeritud kulude tuvastamisel täheldas kontrollikoda ka seda, et komisjoni kontrollid kuluaruannete üle, mis abisaajad olid enne maksete tegemist esitanud, piirdusid enamikul juhtudel lihtsa aritmeetilise kontrolliga, mitte kuluaruannete ja tõendavate dokumentide valimi vastavuse kontrollimisega (kas ajalise arvestuse või aluseks olevate arvete põhjal). Selline dokumentide valimi kontroll oleks võimaldanud tuvastada ebakõlasid või koguni vigu kuluaruannetes. Samuti aitaks see abisaajatel täita oma kohustust kulusid nõuetekohaselt dokumenteerida. |
| --- | --- |

6.31.

Enamdeklareeritud kulude tuvastamisel täheldas kontrollikoda ka seda, et komisjoni kontrollid kuluaruannete üle, mis abisaajad olid enne maksete tegemist esitanud, piirdusid enamikul juhtudel lihtsa aritmeetilise kontrolliga, mitte kuluaruannete ja tõendavate dokumentide valimi vastavuse kontrollimisega (kas ajalise arvestuse või aluseks olevate arvete põhjal). Selline dokumentide valimi kontroll oleks võimaldanud tuvastada ebakõlasid või koguni vigu kuluaruannetes. Samuti aitaks see abisaajatel täita oma kohustust kulusid nõuetekohaselt dokumenteerida.

| 6.31. | Makseid tehakse abisaajate esitatud kuluaruannete alusel. Mõned peadirektoraadid kontrollivad juba nende aruannete usaldusväärsust ja nõuavad täiendavaid dokumente osa kulude kohta.
  Et veelgi tugevdada dokumentide kontrollifunktsiooni teadusuuringute valdkonnas, algatasid infoühiskonna peadirektoraat ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat 2003. aastal dokumentide süvakontrolli katseprojekti, mis viidi läbi kogu 2004. aasta jooksul ja mida hinnatakse 2005. aastal eelkõige kulu/kasumi vaatenurgast. Seoses nende süvakontrollidega nõuti täiendava teavet, nt töögraafikuid, täiendavaid dokumente tunnitasude ja reisikulude kohta. Nii oli võimalik saada täiendavat kinnitust, kuigi kontrollide ulatus ja mõõde jäävad loomuldasa piiratuks. |
| --- | --- |

6.31.

Makseid tehakse abisaajate esitatud kuluaruannete alusel. Mõned peadirektoraadid kontrollivad juba nende aruannete usaldusväärsust ja nõuavad täiendavaid dokumente osa kulude kohta.

Et veelgi tugevdada dokumentide kontrollifunktsiooni teadusuuringute valdkonnas, algatasid infoühiskonna peadirektoraat ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat 2003. aastal dokumentide süvakontrolli katseprojekti, mis viidi läbi kogu 2004. aasta jooksul ja mida hinnatakse 2005. aastal eelkõige kulu/kasumi vaatenurgast. Seoses nende süvakontrollidega nõuti täiendava teavet, nt töögraafikuid, täiendavaid dokumente tunnitasude ja reisikulude kohta. Nii oli võimalik saada täiendavat kinnitust, kuigi kontrollide ulatus ja mõõde jäävad loomuldasa piiratuks.

Projekti personalikulude kohta puuduvad sageli põhjendused

| 6.32. | Enamiku sisepoliitikaprogrammide puhul moodustavad personalikulud ja sellega seotud kulud hüvitatavate kulude peamise kategooria: |
| --- | --- |

6.32.

Enamiku sisepoliitikaprogrammide puhul moodustavad personalikulud ja sellega seotud kulud hüvitatavate kulude peamise kategooria:

| 6.32. | |
| --- | --- |

6.32.

| — | Teadusuuringute meetmete puhul nõutakse abisaajatelt projektile kuluva aja arvestamist ja tõendamist. 50 % kontrollikoja poolt auditeeritud juhtudest ei täitnud abisaaja poolt loodud süsteem lepingulisi nõudeid ning mõnel juhul see lihtsalt puudus. Lisaks asjassepuutuva auditi tõendusmaterjali puudumisele tähendab see ka olulise teabe puudumist, mille alusel kontrollida, kas tehtud kulutused olid vajalikud töökirjelduses määratletud ülesannete täitmiseks. Ajaarvestussüsteemi olemasolu kontrollitakse peamiselt järelauditiga abisaaja tasandil. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute meetmete puhul nõutakse abisaajatelt projektile kuluva aja arvestamist ja tõendamist. 50 % kontrollikoja poolt auditeeritud juhtudest ei täitnud abisaaja poolt loodud süsteem lepingulisi nõudeid ning mõnel juhul see lihtsalt puudus. Lisaks asjassepuutuva auditi tõendusmaterjali puudumisele tähendab see ka olulise teabe puudumist, mille alusel kontrollida, kas tehtud kulutused olid vajalikud töökirjelduses määratletud ülesannete täitmiseks. Ajaarvestussüsteemi olemasolu kontrollitakse peamiselt järelauditiga abisaaja tasandil.

| — | Lepingusätetes nähakse ette, et lepinguosalised peavad tõendama kõiki komisjonile hüvitamiseks esitatavaid kulusid. Viienda raamprogrammi puhul on komisjoni auditeerimisteenistustel tavaks võtta enne rakendatavate sanktsioonide kohta otsuse tegemist arvesse lepingusätete täitmata jätmise tõsidust. |
| --- | --- |

—

Lepingusätetes nähakse ette, et lepinguosalised peavad tõendama kõiki komisjonile hüvitamiseks esitatavaid kulusid. Viienda raamprogrammi puhul on komisjoni auditeerimisteenistustel tavaks võtta enne rakendatavate sanktsioonide kohta otsuse tegemist arvesse lepingusätete täitmata jätmise tõsidust.

| — | Rahvatervishoiu ja tarbijakaitse valdkonnas ei suutnud enamik kohapeal auditeeritud abisaajatest (neli viiest) esitada piisavaid tõendeid, et kõik deklareeritud personalikulud olid ka tegelikkuses kantud ja projektiga seotud. See tuleneb osaliselt selgesõnalise sätte puudumisest toetuslepingutes, mis nõuaks abisaajatelt konkreetse projekti kohta ajalise arvestuse ja kuluarvestuse pidamist. Selle tagajärjel on komisjonile deklareeritavad ja komisjoni poolt kaasrahastatavad personalikulud sageli vaid hinnangulised. |
| --- | --- |

—

Rahvatervishoiu ja tarbijakaitse valdkonnas ei suutnud enamik kohapeal auditeeritud abisaajatest (neli viiest) esitada piisavaid tõendeid, et kõik deklareeritud personalikulud olid ka tegelikkuses kantud ja projektiga seotud. See tuleneb osaliselt selgesõnalise sätte puudumisest toetuslepingutes, mis nõuaks abisaajatelt konkreetse projekti kohta ajalise arvestuse ja kuluarvestuse pidamist. Selle tagajärjel on komisjonile deklareeritavad ja komisjoni poolt kaasrahastatavad personalikulud sageli vaid hinnangulised.

| — | Abisaajate karmim kohustamine analüütiliseks arvepidamiseks võib mõnedele neist tekitada olulise haldusliku lisakoormuse, kuid ei pruugi anda komisjonile suuremat kindlust. Selle asemel teeb tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat suuremaid jõupingutusi seoses esitatud projektide kirjeldamise ja analüüsimisega. Projektid jaotatakse tööpakettideks, mida on kergem hinnata ja kooskõlastada. See suurendab kokkulepitud projektieelarvete täpsust ja kooskõla nende edukaks teostamiseks vajalikuks peetud vahenditega. |
| --- | --- |

—

Abisaajate karmim kohustamine analüütiliseks arvepidamiseks võib mõnedele neist tekitada olulise haldusliku lisakoormuse, kuid ei pruugi anda komisjonile suuremat kindlust. Selle asemel teeb tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat suuremaid jõupingutusi seoses esitatud projektide kirjeldamise ja analüüsimisega. Projektid jaotatakse tööpakettideks, mida on kergem hinnata ja kooskõlastada. See suurendab kokkulepitud projektieelarvete täpsust ja kooskõla nende edukaks teostamiseks vajalikuks peetud vahenditega.

Muud küsimused

Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues raamprogramm

| 6.33. | Komisjoni ja lõpliku abisaaja tasandi tehingute testimisel tuvastati järgmised kontrollisüsteemi puudusi kajastavad vead: |
| --- | --- |

6.33.

Komisjoni ja lõpliku abisaaja tasandi tehingute testimisel tuvastati järgmised kontrollisüsteemi puudusi kajastavad vead:

| 6.33. | |
| --- | --- |

6.33.

| — | Komisjon tegi eelmiste raamprogrammide (neljas ja viies raamprogramm) meetmetega seotud makseid kuuenda raamprogrammi jooksvatest eelarveassigneeringutest. See ei ole kooskõlas eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttega. (46) Enamiku tuvastatud juhtude (47) rahastamiseks oli kasutatud eelarveassigneeringuid, mis laekusid Euroopa Majanduspiirkonna väliste riikide poolt tehtud kuuenda raamprogrammi maksetest. |
| --- | --- |

—

Komisjon tegi eelmiste raamprogrammide (neljas ja viies raamprogramm) meetmetega seotud makseid kuuenda raamprogrammi jooksvatest eelarveassigneeringutest. See ei ole kooskõlas eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttega. (46) Enamiku tuvastatud juhtude (47) rahastamiseks oli kasutatud eelarveassigneeringuid, mis laekusid Euroopa Majanduspiirkonna väliste riikide poolt tehtud kuuenda raamprogrammi maksetest.

| — | Olenemata sellest, et kuuenda raamprogrammi eelarveridadest tuleks üldjuhul rahastada üksnes kuuenda raamprogrammi meetmeid, on olnud juhtumeid, kus neid on põhjendatult kasutatud eelmiste raamprogrammide lepingutega seotud kuludeks. Enamik neist tehingutest kinnitati 2003. aasta esimesel poolel (kuuenda raamprogrammi esimene tegevusaasta). Vajaduse korral võimaldab kohalike koodide kasutamine mõnedes peadirektoraatides nende juhtumite järelevalvet.
  Selged juhised on kättesaadavad eelkõige 15. sisekontrollistandardi kaudu. Selles suhtes nähakse maksekohustusi käsitlevate kontrolliaktidega ette eelarverea, finantsaasta, eelarveartikli ja kulude muude alljaotuste kontrollimine. Mõnedes peadirektoraatides saadeti haldusdirektoraatidele meeldetuletus eeskirjade kohta, mis käsitlevad eraldiste kirjendamist eelarveridadel. |
| --- | --- |

—

Olenemata sellest, et kuuenda raamprogrammi eelarveridadest tuleks üldjuhul rahastada üksnes kuuenda raamprogrammi meetmeid, on olnud juhtumeid, kus neid on põhjendatult kasutatud eelmiste raamprogrammide lepingutega seotud kuludeks. Enamik neist tehingutest kinnitati 2003. aasta esimesel poolel (kuuenda raamprogrammi esimene tegevusaasta). Vajaduse korral võimaldab kohalike koodide kasutamine mõnedes peadirektoraatides nende juhtumite järelevalvet.

Selged juhised on kättesaadavad eelkõige 15. sisekontrollistandardi kaudu. Selles suhtes nähakse maksekohustusi käsitlevate kontrolliaktidega ette eelarverea, finantsaasta, eelarveartikli ja kulude muude alljaotuste kontrollimine. Mõnedes peadirektoraatides saadeti haldusdirektoraatidele meeldetuletus eeskirjade kohta, mis käsitlevad eraldiste kirjendamist eelarveridadel.

| — | Teadusuuringute meetme koordinaator loovutas oma lepingulised kohustused ilma mingi seadusliku aluseta ja ilma komisjoni heakskiiduta kolmandale osapoolele, mille tagajärjel ei ole asjaomased kulud (48) abikõlblikud. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute meetme koordinaator loovutas oma lepingulised kohustused ilma mingi seadusliku aluseta ja ilma komisjoni heakskiiduta kolmandale osapoolele, mille tagajärjel ei ole asjaomased kulud (48) abikõlblikud.

| — | Kui koordinaator esitab taotluse kaasata lepingusse kolmas isik, uurib komisjon hoolikalt selle teaduslikke ja haldusmõjusid, kuid selle tulemuseks võib olla asjaolu, et vastavad kulud osutuvad lepingu piires abikõlblikuks. Sel juhul tuleks ette näha kohapealne auditeerimine, et täiendavalt kontrollida tegelikke deklareeritud kulutusi.
  Komisjon ei oleks saanud seda olukorda avastada makse tegemise ajal, kuna kontrollitõendit vahemaksete puhul ei nõutud, kuid see oleks tõenäoliselt välja tulnud lõppmakse ajal, mil kontrollitõend on kohustuslik. |
| --- | --- |

—

Kui koordinaator esitab taotluse kaasata lepingusse kolmas isik, uurib komisjon hoolikalt selle teaduslikke ja haldusmõjusid, kuid selle tulemuseks võib olla asjaolu, et vastavad kulud osutuvad lepingu piires abikõlblikuks. Sel juhul tuleks ette näha kohapealne auditeerimine, et täiendavalt kontrollida tegelikke deklareeritud kulutusi.

Komisjon ei oleks saanud seda olukorda avastada makse tegemise ajal, kuna kontrollitõendit vahemaksete puhul ei nõutud, kuid see oleks tõenäoliselt välja tulnud lõppmakse ajal, mil kontrollitõend on kohustuslik.

Euroopa Pagulaste Fond

| 6.34. | Maksete auditeerimine riiklikul tasandil näitas abikõlbmatuid kulutusi: |
| --- | --- |

6.34.

Maksete auditeerimine riiklikul tasandil näitas abikõlbmatuid kulutusi:

| 6.34. | |
| --- | --- |

6.34.

| — | Ühe siseriikliku asutuse poolt sõlmitud repatrieerimismeetmeid puudutavad lepingud hõlmasid ka asüülitaotlejaid, kes olid ammendanud kõik apellatsiooniprotseduurid ja kelle taotluse ja apellatsiooni oli liikmesriik, kus nad olid asüüli taotlenud, tagasi lükanud. Need isikud ei kuulu nõukogu otsuses 2000/596/EÜ (49) määratletud sihtrühmadesse ja vastavad kulutused ei saa olla Euroopa Pagulaste Fondi raames abikõlblikud. |
| --- | --- |

—

Ühe siseriikliku asutuse poolt sõlmitud repatrieerimismeetmeid puudutavad lepingud hõlmasid ka asüülitaotlejaid, kes olid ammendanud kõik apellatsiooniprotseduurid ja kelle taotluse ja apellatsiooni oli liikmesriik, kus nad olid asüüli taotlenud, tagasi lükanud. Need isikud ei kuulu nõukogu otsuses 2000/596/EÜ (49) määratletud sihtrühmadesse ja vastavad kulutused ei saa olla Euroopa Pagulaste Fondi raames abikõlblikud.

| — | Komisjon leiab, et nende asüülitaotlejate, kelle taotlus tagasi lükatakse, vabatahtliku tagasipöördumisega kaasnevad kulud on Euroopa Pagulaste Fondi kaasfinantseerimiseks abikõlblikud. |
| --- | --- |

—

Komisjon leiab, et nende asüülitaotlejate, kelle taotlus tagasi lükatakse, vabatahtliku tagasipöördumisega kaasnevad kulud on Euroopa Pagulaste Fondi kaasfinantseerimiseks abikõlblikud.

| — | Vastuolus õiguslike nõuetega, et abikõlblikud on ainult vabatahtlikult päritoluriiki tagasipöördumise kulutused, rahastas üks riiklik programm erandjuhtudel ka vabatahtlikku lahkumist kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

—

Vastuolus õiguslike nõuetega, et abikõlblikud on ainult vabatahtlikult päritoluriiki tagasipöördumise kulutused, rahastas üks riiklik programm erandjuhtudel ka vabatahtlikku lahkumist kolmandatesse riikidesse.

| — | Euroopa Pagulaste Fondi õiguslikus aluses osutatakse päritolumaa mõistele, kuid mõnede kontrollikoja nimetatud juhtumite puhul tõlgendatakse seda nii, et see hõlmab konkreetseid olukordi, mis on laiemad kui range viide kodakondsusmaale. Nii ei ole sellisel kitsal tõlgendamisel mõtet kodakondsuseta isikute puhul; lisaks võeti Genfi konventsiooniga kasutusele alalise elukoha mõiste. Samamoodi võivad muud isiku kaitsmisega tihedalt seotud erilised asjaolud õigustada laiemat tõlgendamist, nagu näiteks endise Jugoslaavia puhul. |
| --- | --- |

—

Euroopa Pagulaste Fondi õiguslikus aluses osutatakse päritolumaa mõistele, kuid mõnede kontrollikoja nimetatud juhtumite puhul tõlgendatakse seda nii, et see hõlmab konkreetseid olukordi, mis on laiemad kui range viide kodakondsusmaale. Nii ei ole sellisel kitsal tõlgendamisel mõtet kodakondsuseta isikute puhul; lisaks võeti Genfi konventsiooniga kasutusele alalise elukoha mõiste. Samamoodi võivad muud isiku kaitsmisega tihedalt seotud erilised asjaolud õigustada laiemat tõlgendamist, nagu näiteks endise Jugoslaavia puhul.

Rahvatervishoid ja tarbijakaitse

| 6.35. | Meetmete valimi põhjalik testimine näitas, et kuuel juhul ei olnud abisaaja järginud lepingulisi aruandlusnõudeid, esitades aruandeid hilinemisega või jättes esitamata nõutaval tasemel üksikasju lepingus sätestatud tähtajaks (samas kui aruanded on komisjoni maksete üheks aluseks). |
| --- | --- |

6.35.

Meetmete valimi põhjalik testimine näitas, et kuuel juhul ei olnud abisaaja järginud lepingulisi aruandlusnõudeid, esitades aruandeid hilinemisega või jättes esitamata nõutaval tasemel üksikasju lepingus sätestatud tähtajaks (samas kui aruanded on komisjoni maksete üheks aluseks).

| 6.35. | Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat kiidab sellise viivituse enamikul juhtudel heaks tingimusel, et on olemas mõistlik kinnitus, et see tuleb lõpuks aruande kvaliteedile kasuks. Kui saadakse aruanded, mille kvaliteet ei vasta vajalikule tasemele, ei tehta makset enne nõuetekohase kvaliteediga aruande esitamist. |
| --- | --- |

6.35.

Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat kiidab sellise viivituse enamikul juhtudel heaks tingimusel, et on olemas mõistlik kinnitus, et see tuleb lõpuks aruande kvaliteedile kasuks. Kui saadakse aruanded, mille kvaliteet ei vasta vajalikule tasemele, ei tehta makset enne nõuetekohase kvaliteediga aruande esitamist.

Aasta tegevusaruannete ja peadirektorite avalduste läbivaatamine

Läbivaatuse ulatus

| 6.36. | Kontrollikoda analüüsis aasta tegevusaruandeid ja 11 peadirektori avaldusi. (50) Üksikasjalikumalt analüüsis kontrollikoda kolme peadirektoraadi 2004. aasta tegevusaruandes sisalduva teabe terviklikkust, (51) võrreldes seda teostatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide auditite tulemustega. |
| --- | --- |

6.36.

Kontrollikoda analüüsis aasta tegevusaruandeid ja 11 peadirektori avaldusi. (50) Üksikasjalikumalt analüüsis kontrollikoda kolme peadirektoraadi 2004. aasta tegevusaruandes sisalduva teabe terviklikkust, (51) võrreldes seda teostatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide auditite tulemustega.

Püsivad puudused peadirektorite reservatsioonide koostamisel

| 6.37. | Analüüs kinnitas aruannete ja peadirektorite avalduste ülesehituse, esitluse ja kvaliteedi jätkuvat paranemist. |
| --- | --- |

6.37.

Analüüs kinnitas aruannete ja peadirektorite avalduste ülesehituse, esitluse ja kvaliteedi jätkuvat paranemist.

| 6.38. | Kõik sisepoliitika valdkonna peadirektoraadid teatasid, et neil on olemas piisav kinnitus selle kohta, et kehtivad sisekontrolliprotseduurid annavad vajaliku kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.38.

Kõik sisepoliitika valdkonna peadirektoraadid teatasid, et neil on olemas piisav kinnitus selle kohta, et kehtivad sisekontrolliprotseduurid annavad vajaliku kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6.39. | 11 peadirektoraadist kuus esitasid oma avalduses ühe või mitu reservatsiooni. (52) Kontrollikoda leidis, et kõik reservatsioonid olid põhjendatud ja põhjused enamasti hästi selgitatud. Samas leiab kontrollikoda reservatsioone mitte esitanud kahe peadirektoraadi osas, et alljärgnevad reservatsioonid oleksid olnud põhjendatud: |
| --- | --- |

6.39.

11 peadirektoraadist kuus esitasid oma avalduses ühe või mitu reservatsiooni. (52) Kontrollikoda leidis, et kõik reservatsioonid olid põhjendatud ja põhjused enamasti hästi selgitatud. Samas leiab kontrollikoda reservatsioone mitte esitanud kahe peadirektoraadi osas, et alljärgnevad reservatsioonid oleksid olnud põhjendatud:

| 6.39. | |
| --- | --- |

6.39.

| — | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi aruande analüüsimisel leidis kontrollikoda, et oleks tulnud esitada reservatsioon kinnituse osas, mida peadirektoraat saab anda liikmesriikide siseriiklike asutuste poolt juhitavate programmide kohta. (53) Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi programme läbiviivaist siseriiklikest asutustest umbes ühe kolmandiku auditeerimisel (54) leiti ligikaudu pooltes auditeeritud asutustes puudusi ja korduvaid raskusi, mis nõuab tegevuskava koostamist. Auditeeritud siseriiklikest asutustest umbes 10 % puhul leiti olulisi ja ilmseid puudusi, mille tulemusel komisjon võttis kasutusele meetmed oma rahaliste huvide kaitseks. Enam kui 50 % hariduse ja kultuuri peadirektoraadi eelarvest täidetakse kaudse tsentraliseeritud juhtimise kaudu. |
| --- | --- |

—

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi aruande analüüsimisel leidis kontrollikoda, et oleks tulnud esitada reservatsioon kinnituse osas, mida peadirektoraat saab anda liikmesriikide siseriiklike asutuste poolt juhitavate programmide kohta. (53) Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi programme läbiviivaist siseriiklikest asutustest umbes ühe kolmandiku auditeerimisel (54) leiti ligikaudu pooltes auditeeritud asutustes puudusi ja korduvaid raskusi, mis nõuab tegevuskava koostamist. Auditeeritud siseriiklikest asutustest umbes 10 % puhul leiti olulisi ja ilmseid puudusi, mille tulemusel komisjon võttis kasutusele meetmed oma rahaliste huvide kaitseks. Enam kui 50 % hariduse ja kultuuri peadirektoraadi eelarvest täidetakse kaudse tsentraliseeritud juhtimise kaudu.

| — | 2003. aasta reservatsiooniga kaasneva tegevuskava kohaselt 2004. aastal läbiviidud süsteemiauditi põhjal ei pidanud hariduse ja kultuuri peadirektor asjakohaseks säilitada 2004. aastal varasemat põhimõttelist reservatsiooni peamiselt seoses selliste kontrollide puudumisega seotud ebakindluse tõttu.
  Lisaks on need auditeeritud asutused, kus puudused esinesid, pärast 2004. aasta auditeid (mis hõlmasid taotluslikult puuduste suhtes riskialtiks peetud asutusi), hakanud parandama oma tegevusviise; kolme agentuuri suhtes, kus esinesid märkimisväärsed puudused, võtsid komisjon ja need asutused ise ad hoc meetmeid enne eelarveaasta lõppu.
  Võttes arvesse neid tagasimõjusid ning eelarvemahtusid seoses kolme asutusega, kus märkimisväärsed puudused esinesid, ei pidanud peadirektoraat iga-aastase tegevusaruande kontrolli tulemustele osutades põhjendatuks pikendada 2003. aasta reservatsiooni kohaldamist. |
| --- | --- |

—

2003. aasta reservatsiooniga kaasneva tegevuskava kohaselt 2004. aastal läbiviidud süsteemiauditi põhjal ei pidanud hariduse ja kultuuri peadirektor asjakohaseks säilitada 2004. aastal varasemat põhimõttelist reservatsiooni peamiselt seoses selliste kontrollide puudumisega seotud ebakindluse tõttu.

Lisaks on need auditeeritud asutused, kus puudused esinesid, pärast 2004. aasta auditeid (mis hõlmasid taotluslikult puuduste suhtes riskialtiks peetud asutusi), hakanud parandama oma tegevusviise; kolme agentuuri suhtes, kus esinesid märkimisväärsed puudused, võtsid komisjon ja need asutused ise ad hoc meetmeid enne eelarveaasta lõppu.

Võttes arvesse neid tagasimõjusid ning eelarvemahtusid seoses kolme asutusega, kus märkimisväärsed puudused esinesid, ei pidanud peadirektoraat iga-aastase tegevusaruande kontrolli tulemustele osutades põhjendatuks pikendada 2003. aasta reservatsiooni kohaldamist.

| — | Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi siseauditi üksus oli 2004. aasta aruande enda koostatud osas soovitanud reservatsiooni seoses vigade esinemise ohuga toetuste haldamisel rahvatervishoiu valdkonnas. Sellise reservatsiooni vajadust on kinnitanud ka kontrollikoja läbiviidud auditid komisjoni meetmete kohta tervise- ja tarbijakaitse valdkonnas, mis näitasid vigade sagedast esinemist tervishoiu valdkonna toetuste haldamisel. (55) Seetõttu on kontrollikoda arvamusel, et aasta tegevusaruandes oleks tulnud esitada reservatsioon või vähemalt selgitada selle reservatsiooni mitteesitamise põhjuseid. |
| --- | --- |

—

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi siseauditi üksus oli 2004. aasta aruande enda koostatud osas soovitanud reservatsiooni seoses vigade esinemise ohuga toetuste haldamisel rahvatervishoiu valdkonnas. Sellise reservatsiooni vajadust on kinnitanud ka kontrollikoja läbiviidud auditid komisjoni meetmete kohta tervise- ja tarbijakaitse valdkonnas, mis näitasid vigade sagedast esinemist tervishoiu valdkonna toetuste haldamisel. (55) Seetõttu on kontrollikoda arvamusel, et aasta tegevusaruandes oleks tulnud esitada reservatsioon või vähemalt selgitada selle reservatsiooni mitteesitamise põhjuseid.

| — | Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi siseauditi üksus viis läbi toetuste haldamise auditi ja peadirektoraadis on hoolikalt käsitletud selle tulemuste olulisust. Kokkuvõttes leiti, et on tehtud ja tehakse olulisi parandusi ja kuigi kõiki küsimusi ei olnud lahendatud või nende lahendamine oli 2004. aastal veel pooleli, olid need teada ja piisava kontrolli all. Kui Euroopa Kontrollikoja peamine tähelepanu on suunatud aluseks olevate tehingute eeskirjade kohasusele ja seaduslikkusele, siis peadirektorite arvamus põhineb erinevate kontrollisüsteemidega tagatud üldisel kinnitusel, et olulised riskid (mõju ja tõenäosus) on piisavalt juhitud või kontrollitud, et vältida nende tegelikkuseks muutumist või komisjoni kahjustamist. |
| --- | --- |

—

Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi siseauditi üksus viis läbi toetuste haldamise auditi ja peadirektoraadis on hoolikalt käsitletud selle tulemuste olulisust. Kokkuvõttes leiti, et on tehtud ja tehakse olulisi parandusi ja kuigi kõiki küsimusi ei olnud lahendatud või nende lahendamine oli 2004. aastal veel pooleli, olid need teada ja piisava kontrolli all. Kui Euroopa Kontrollikoja peamine tähelepanu on suunatud aluseks olevate tehingute eeskirjade kohasusele ja seaduslikkusele, siis peadirektorite arvamus põhineb erinevate kontrollisüsteemidega tagatud üldisel kinnitusel, et olulised riskid (mõju ja tõenäosus) on piisavalt juhitud või kontrollitud, et vältida nende tegelikkuseks muutumist või komisjoni kahjustamist.

Kinnitava avalduse raames esitatud varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 6.40. | Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogrammides osalevate lõplike abisaajate järelauditite osas vaatab komisjon üle oma kavatsuse auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepingupartnereist aastatel 2006/2007 (vt punkt 6.20) ning on vastu võtnud kuuenda raamprogrammi ühise auditi lähenemisviisi. Kuuenda raamprogrammi jaoks tuleb mõõdetavad auditieesmärgid veel määratleda ja sõlmida välisaudiitorfirmaga kuuenda raamprogrammi auditeerimise raamleping (vt
  lisa 1.1.a
  ). |
| --- | --- |

6.40.

Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogrammides osalevate lõplike abisaajate järelauditite osas vaatab komisjon üle oma kavatsuse auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepingupartnereist aastatel 2006/2007 (vt punkt 6.20) ning on vastu võtnud kuuenda raamprogrammi ühise auditi lähenemisviisi. Kuuenda raamprogrammi jaoks tuleb mõõdetavad auditieesmärgid veel määratleda ja sõlmida välisaudiitorfirmaga kuuenda raamprogrammi auditeerimise raamleping (vt
  lisa 1.1.a
  ).

| 6.40. | Komisjon osutab oma märkusele seoses eespool toodud punktiga 6.20, kuid rõhutab ka, et praegu tehakse veel olulist auditit viienda raamprogrammi lepingutele, kuna teadusuuringute peadirektoraadid algatasid 2005. aastal koos umbes 280 lisaauditit. Neid auditeid viib läbi välisaudiitorettevõte, kellega sõlmiti 2004. aasta lõpupoole auditeerimisteenuste raamleping.
  Välisauditiüksuste osatähtsuses kuuendas raamprogrammis peab võrreldes viienda raamprogrammiga kajastuma kontrollitõendite kasutuselevõtmine. Välisauditiga tuleb kõigepealt pigem konrtollida kontrollitõendisüsteemi toimimist ja usaldusväärsust ning viia läbi järelkontrolli tegevtalituste väljendatud eriauditi nõuete kohta, kui et pakkuda kindlust teatava arvu lepinguosaliste kuluaruannete suhtes, nagu see on olnud viienda raamprogrammi puhul. Komisjoni kuuenda raamprogrammi auditieesmärk peab arvestama selle arenguga. |
| --- | --- |

6.40.

Komisjon osutab oma märkusele seoses eespool toodud punktiga 6.20, kuid rõhutab ka, et praegu tehakse veel olulist auditit viienda raamprogrammi lepingutele, kuna teadusuuringute peadirektoraadid algatasid 2005. aastal koos umbes 280 lisaauditit. Neid auditeid viib läbi välisaudiitorettevõte, kellega sõlmiti 2004. aasta lõpupoole auditeerimisteenuste raamleping.

Välisauditiüksuste osatähtsuses kuuendas raamprogrammis peab võrreldes viienda raamprogrammiga kajastuma kontrollitõendite kasutuselevõtmine. Välisauditiga tuleb kõigepealt pigem konrtollida kontrollitõendisüsteemi toimimist ja usaldusväärsust ning viia läbi järelkontrolli tegevtalituste väljendatud eriauditi nõuete kohta, kui et pakkuda kindlust teatava arvu lepinguosaliste kuluaruannete suhtes, nagu see on olnud viienda raamprogrammi puhul. Komisjoni kuuenda raamprogrammi auditieesmärk peab arvestama selle arenguga.

| 6.41. | Üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmi osas puudutavad varem täheldatud põhiaspektid transpordivõrgu meetmete järelauditeid ja kulude abikõlblikkuse kontrolli. Energeetika ja transpordi peadirektoraat peaks astuma täiendavaid samme auditieesmärgi saavutamiseks, kuluaruannete või finantsarengu aruannete näidiste määratlemiseks ja kahe peamise abivormi, st uuringute ja tööde selgeks eristamiseks (vt
  lisa 1.1.b ja 1.2
  ). |
| --- | --- |

6.41.

Üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmi osas puudutavad varem täheldatud põhiaspektid transpordivõrgu meetmete järelauditeid ja kulude abikõlblikkuse kontrolli. Energeetika ja transpordi peadirektoraat peaks astuma täiendavaid samme auditieesmärgi saavutamiseks, kuluaruannete või finantsarengu aruannete näidiste määratlemiseks ja kahe peamise abivormi, st uuringute ja tööde selgeks eristamiseks (vt
  lisa 1.1.b ja 1.2
  ).

| 6.41. | Transpordi ja energeetika peadirektoraat on auditeerinud 50 % lõppmaksetega seotud kogusummadest, mis ületab suuresti eesmärgiks olnud 35 %.
  Riskihindamise ja geograafilise hõlmatuse tulemusena, mis olid auditi valimise protsessi aluseks, ei ole lõplikult täidetud eesmärki auditeerida 2004. aastal 20 % 2003. aastal lõppenud projektidest.
  See eesmärk hinnatakse 2005. aastaks ümber ja vajaduse korral seda kohandatakse.
  Transpordi ja energeetika peadirektoraat on nüüdseks välja töötanud kulude standardavalduse, mis tuleb kinnitada, ning tehnilise ja finantshindamise vormi. Need on 2005. aasta rahastamisotsuste lisadeks.
  Tööde ja uuringute selged määratlused sisalduvad taotlusvormides ja uue TEN-määruse (KOM(2004) 475) eelnõus (artikli 2 lõiked 5 ja 6). |
| --- | --- |

6.41.

Transpordi ja energeetika peadirektoraat on auditeerinud 50 % lõppmaksetega seotud kogusummadest, mis ületab suuresti eesmärgiks olnud 35 %.

Riskihindamise ja geograafilise hõlmatuse tulemusena, mis olid auditi valimise protsessi aluseks, ei ole lõplikult täidetud eesmärki auditeerida 2004. aastal 20 % 2003. aastal lõppenud projektidest.

See eesmärk hinnatakse 2005. aastaks ümber ja vajaduse korral seda kohandatakse.

Transpordi ja energeetika peadirektoraat on nüüdseks välja töötanud kulude standardavalduse, mis tuleb kinnitada, ning tehnilise ja finantshindamise vormi. Need on 2005. aasta rahastamisotsuste lisadeks.

Tööde ja uuringute selged määratlused sisalduvad taotlusvormides ja uue TEN-määruse (KOM(2004) 475) eelnõus (artikli 2 lõiked 5 ja 6).

Järeldused ja soovitused

| 6.42. | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine näitas, et hoolimata saavutatud edust ei toimi kõik sisekontrollistandardite baasnõuded sisepoliitika valdkonnas veel täielikult (vt punktid 6.6–6.8), ja teatud puudusi esineb kuuenda raamprogrammi, Euroopa Pagulaste Fondi ja tervise- ja tarbijakaitse süsteemides (vt punktid 6.9–6.17). |
| --- | --- |

6.42.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine näitas, et hoolimata saavutatud edust ei toimi kõik sisekontrollistandardite baasnõuded sisepoliitika valdkonnas veel täielikult (vt punktid 6.6–6.8), ja teatud puudusi esineb kuuenda raamprogrammi, Euroopa Pagulaste Fondi ja tervise- ja tarbijakaitse süsteemides (vt punktid 6.9–6.17).

| 6.42. | Komisjon teeb pingutusi, et tagada Euroopa Pagulaste Fondi ühtne kohaldamine liikmesriikide tasandil. Samuti on vaja meeles pidada, et kontrollikoja väljatoodud punktid käsitlevad ainult ühte liikmesriiki; parandusmeetmed on juba võetud.
  Komisjon jätkab oma jõupingutusi, et parendada oma juhtimissüsteeme, eriti sisekontrollistandardite kohaldamist (vt punktid 6.6–6.9). |
| --- | --- |

6.42.

Komisjon teeb pingutusi, et tagada Euroopa Pagulaste Fondi ühtne kohaldamine liikmesriikide tasandil. Samuti on vaja meeles pidada, et kontrollikoja väljatoodud punktid käsitlevad ainult ühte liikmesriiki; parandusmeetmed on juba võetud.

Komisjon jätkab oma jõupingutusi, et parendada oma juhtimissüsteeme, eriti sisekontrollistandardite kohaldamist (vt punktid 6.6–6.9).

| 6.43. | Järelevalve- ja kontrollisüsteemides tuvastatud puudused ning kontrollikoja põhjalike testide tulemused viitavad järelauditi funktsiooni tähtsusele komisjoni sisekontrollisüsteemi tõhusa osana. Seetõttu ei ole põhjendatud auditite arvu vähendamine, nagu on toimunud mõnes sisepoliitika valdkonnas 2004. aastal (vt punkt 6.20). Samuti — nagu varasematel aastatel juba märgitud — on auditite põhjal meetmete võtmine, iseäranis ühenduse vahendite tagasinõudmine, sageli liiga aeglane (vt punktid 6.23 ja 6.24). |
| --- | --- |

6.43.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemides tuvastatud puudused ning kontrollikoja põhjalike testide tulemused viitavad järelauditi funktsiooni tähtsusele komisjoni sisekontrollisüsteemi tõhusa osana. Seetõttu ei ole põhjendatud auditite arvu vähendamine, nagu on toimunud mõnes sisepoliitika valdkonnas 2004. aastal (vt punkt 6.20). Samuti — nagu varasematel aastatel juba märgitud — on auditite põhjal meetmete võtmine, iseäranis ühenduse vahendite tagasinõudmine, sageli liiga aeglane (vt punktid 6.23 ja 6.24).

| 6.43. | Komisjon peab kaaluma oma lõppeesmärki auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepinguosalistest, sest viienda raamprogrammi auditeeritavate lepinguosaliste lõplik arv on oodatust oluliselt suurem, vt vastus punktile 6.20. Parandusmeemete õigeaegset rakendamist kontrollitakse hoolikalt. |
| --- | --- |

6.43.

Komisjon peab kaaluma oma lõppeesmärki auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepinguosalistest, sest viienda raamprogrammi auditeeritavate lepinguosaliste lõplik arv on oodatust oluliselt suurem, vt vastus punktile 6.20. Parandusmeemete õigeaegset rakendamist kontrollitakse hoolikalt.

| 6.44. | Nagu varasematelgi aastatel, näitas sisepoliitika valdkonna tehingute testimine 2004. aastal abisaajate tasandil sagedast vigade esinemist, mis mõjutas tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Selles vallas ei ole täheldatud erilist paranemist, mida kinnitavad ka komisjoni enda audititulemused. Kulude enamdeklareerimist, abikõlbmatute kulutuste deklareerimist ja maksete hilinemisi täheldati kõikides kontrollikoja poolt uuritud sisepoliitika valdkondades. Need vead tulenevad sageli keerulistest eeskirjadest ja juhistest ning ka juhtnööridest, mis ei ole piisavalt selged või üksikasjalikud (vt punktid 6.25–6.35). |
| --- | --- |

6.44.

Nagu varasematelgi aastatel, näitas sisepoliitika valdkonna tehingute testimine 2004. aastal abisaajate tasandil sagedast vigade esinemist, mis mõjutas tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Selles vallas ei ole täheldatud erilist paranemist, mida kinnitavad ka komisjoni enda audititulemused. Kulude enamdeklareerimist, abikõlbmatute kulutuste deklareerimist ja maksete hilinemisi täheldati kõikides kontrollikoja poolt uuritud sisepoliitika valdkondades. Need vead tulenevad sageli keerulistest eeskirjadest ja juhistest ning ka juhtnööridest, mis ei ole piisavalt selged või üksikasjalikud (vt punktid 6.25–6.35).

| 6.44. | Enam ei ole võimalik muuta viienda raamprogrammi läbivaadatud projektide suhtes kohaldatavat õiguslikku ja finantsraamistikku. Vaatamata sellele on komisjon püüdnud eelkõige seoses 2001. aasta tegevuskavaga loodud talitustevahelise rühmaga parandada komisjoni teenistuste ja lepinguosaliste poolset projektide juhtimist. Kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi jaoks on sisse viidud lihtsustused või tehakse ettepanek nende tegemiseks. Edasiminek on toimunud ja jätkatakse nende küsimuste hoolikat kontrollimist. |
| --- | --- |

6.44.

Enam ei ole võimalik muuta viienda raamprogrammi läbivaadatud projektide suhtes kohaldatavat õiguslikku ja finantsraamistikku. Vaatamata sellele on komisjon püüdnud eelkõige seoses 2001. aasta tegevuskavaga loodud talitustevahelise rühmaga parandada komisjoni teenistuste ja lepinguosaliste poolset projektide juhtimist. Kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi jaoks on sisse viidud lihtsustused või tehakse ettepanek nende tegemiseks. Edasiminek on toimunud ja jätkatakse nende küsimuste hoolikat kontrollimist.

| 6.45. | 2004. aasta tegevusaruannete ülesehitus, esitus ja sisu oli 2003. aastaga võrreldes paranenud. Peadirektorite avaldustes esitatud reservatsioonid olid põhjendatud. Samas oleks kahel juhul (vt punktid 6.36–6.39) täiendavad reservatsioonid olnud asjakohased. |
| --- | --- |

6.45.

2004. aasta tegevusaruannete ülesehitus, esitus ja sisu oli 2003. aastaga võrreldes paranenud. Peadirektorite avaldustes esitatud reservatsioonid olid põhjendatud. Samas oleks kahel juhul (vt punktid 6.36–6.39) täiendavad reservatsioonid olnud asjakohased.

| 6.45. | Esimesel juhul ei näi 2003. aasta reservatsiooniga seotud tegevuskava järgimist silmas pidades põhjendatud olevat 2004. aastal juhtimisviisiga, mida 2004. aasta aruande tekstis ärateenitult kommenteeriti, seotud reservatsiooni säilitamine. Seoses teise juhuga leiab peadirektoraat, et kindlaksmääratud küsimusi kontrolliti asjakohaselt ja need ei vaja reservatsiooni. |
| --- | --- |

6.45.

Esimesel juhul ei näi 2003. aasta reservatsiooniga seotud tegevuskava järgimist silmas pidades põhjendatud olevat 2004. aastal juhtimisviisiga, mida 2004. aasta aruande tekstis ärateenitult kommenteeriti, seotud reservatsiooni säilitamine. Seoses teise juhuga leiab peadirektoraat, et kindlaksmääratud küsimusi kontrolliti asjakohaselt ja need ei vaja reservatsiooni.

Üldine järeldus

| 6.46. | Hoolimata teatud valdkondades tehtud edusammudest ei anna järelevalve- ja kontrollisüsteemide auditileiud ja raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute testimise tulemused sisepoliitika valdkonnas piisavat kinnitust tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Nagu varasematelgi aastatel, toetavad seda järeldust komisjoni enda auditileiud ja peadirektorite esitatud reservatsioonid. |
| --- | --- |

6.46.

Hoolimata teatud valdkondades tehtud edusammudest ei anna järelevalve- ja kontrollisüsteemide auditileiud ja raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute testimise tulemused sisepoliitika valdkonnas piisavat kinnitust tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Nagu varasematelgi aastatel, toetavad seda järeldust komisjoni enda auditileiud ja peadirektorite esitatud reservatsioonid.

| 6.46. | Komisjon jätkab pingutusi, et vähendada vigade esinemist ja kajastumist abisaajate deklaratsioonides. Sisekontrolli parandatakse vastavalt komisjoni teatisele “Tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks”. Seoses seitsmenda raamprogrammiga nähakse komisjoni ettepanekuga muu hulgas ette süsteemide lihtsustamine. |
| --- | --- |

6.46.

Komisjon jätkab pingutusi, et vähendada vigade esinemist ja kajastumist abisaajate deklaratsioonides. Sisekontrolli parandatakse vastavalt komisjoni teatisele “Tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks”. Seoses seitsmenda raamprogrammiga nähakse komisjoni ettepanekuga muu hulgas ette süsteemide lihtsustamine.

| 6.47. | Komisjonil soovitatakse jätkata oma jõupingutusi vigade esinemise ohu vähendamiseks ja: |
| --- | --- |

6.47.

Komisjonil soovitatakse jätkata oma jõupingutusi vigade esinemise ohu vähendamiseks ja:

| 6.47. | Nende soovituste käsitlemiseks kavatseb komisjon vastavalt ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava käsitlevale teatisele esitada aasta lõpuks tegevuskava lünkade kohta, mis on komisjoni arvates kehtiva kontrollraamistiku ja “ühe auditi” mudelit käsitlevas kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 määratletud üldpõhimõtete vahel. |
| --- | --- |

6.47.

Nende soovituste käsitlemiseks kavatseb komisjon vastavalt ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava käsitlevale teatisele esitada aasta lõpuks tegevuskava lünkade kohta, mis on komisjoni arvates kehtiva kontrollraamistiku ja “ühe auditi” mudelit käsitlevas kontrollikoja arvamuses nr 2/2004 määratletud üldpõhimõtete vahel.

| — | muuta õiguslikku raamistikku, et lihtsustada kulude hüvitamise süsteeme, laiendades kindlasummaliste, ühikupõhiste ja ühtse määraga maksete kasutamist; (56) |
| --- | --- |

—

muuta õiguslikku raamistikku, et lihtsustada kulude hüvitamise süsteeme, laiendades kindlasummaliste, ühikupõhiste ja ühtse määraga maksete kasutamist; (56)

| — | Üldiselt on nii finantsmääruse kui ka rakenduseeskirjade läbivaatamise ettepanekute eesmärk lihtsustada nõudeid ja menetlusi eelkõige seoses väikesemahuliste toetustega. Muudetud finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad peaksid jõustuma 1. jaanuaril 2007.
  Sel juhul saab seitsmendas raamprogrammis (FP7) osalemiseks pakutavate eeskirjade puhul kasutada ära muudetud raamprogrammiga kaasnevaid uusi võimalusi. |
| --- | --- |

—

Üldiselt on nii finantsmääruse kui ka rakenduseeskirjade läbivaatamise ettepanekute eesmärk lihtsustada nõudeid ja menetlusi eelkõige seoses väikesemahuliste toetustega. Muudetud finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad peaksid jõustuma 1. jaanuaril 2007.

Sel juhul saab seitsmendas raamprogrammis (FP7) osalemiseks pakutavate eeskirjade puhul kasutada ära muudetud raamprogrammiga kaasnevaid uusi võimalusi.

| — | muuta erinevate programmide osas kehtivaid menetlusi ja juhtnööre selgemaks; |
| --- | --- |

—

muuta erinevate programmide osas kehtivaid menetlusi ja juhtnööre selgemaks;

| — | Osa komisjoni lihtsustamispüüetest sisaldavad menetluste selgitamist. |
| --- | --- |

—

Osa komisjoni lihtsustamispüüetest sisaldavad menetluste selgitamist.

| — | kasutada järelauditite käigus tuvastatud vigu juhtimis- ja kontrollisüsteemide parendamiseks; |
| --- | --- |

—

kasutada järelauditite käigus tuvastatud vigu juhtimis- ja kontrollisüsteemide parendamiseks;

| — | Selles suhtes tehakse asjaomastes peadirektoraatides jätkuvalt jõupingutusi. |
| --- | --- |

—

Selles suhtes tehakse asjaomastes peadirektoraatides jätkuvalt jõupingutusi.

| — | võtta kasutusele koheseid meetmeid juhtudel, kus auditid näitavad tagasisaamise võimalust; |
| --- | --- |

—

võtta kasutusele koheseid meetmeid juhtudel, kus auditid näitavad tagasisaamise võimalust;

| — | Rakendatud menetlustega nähakse ette õigeaegsed meetmed alusetult makstud summade tagasisaamiseks. Selle kohta koostatakse korrapärased juhtimisaruanded. |
| --- | --- |

—

Rakendatud menetlustega nähakse ette õigeaegsed meetmed alusetult makstud summade tagasisaamiseks. Selle kohta koostatakse korrapärased juhtimisaruanded.

| — | tagada sisekontrollistandardite tõhus rakendamine. |
| --- | --- |

—

tagada sisekontrollistandardite tõhus rakendamine.

| — | Sisekontrollistandardi tõhusa rakendamise tagamine on püsiv ülesanne. Selle eesmärgi poole püüdlevad komisjoni teenistused, vältides ülemäärast halduskoormust. |
| --- | --- |

—

Sisekontrollistandardi tõhusa rakendamise tagamine on püsiv ülesanne. Selle eesmärgi poole püüdlevad komisjoni teenistused, vältides ülemäärast halduskoormust.

ERIARUANDE NR 11/2003 “LIFE” PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 6.48. | Kontrollikoja eriaruanne nr 11/2003 keskendus iseäranis keskkonna rahastamisvahendi teise etapi juhtimisele (LIFE II, 1996–1999). (57) |
| --- | --- |

6.48.

Kontrollikoja eriaruanne nr 11/2003 keskendus iseäranis keskkonna rahastamisvahendi teise etapi juhtimisele (LIFE II, 1996–1999). (57)

| 6.49. | Kontrollikoja peamised soovitused olid:






  — | määratleda paremini programmi eesmärgid ja väljendada selgemalt seost ühenduse keskkonnastrateegiaga; |
| --- | --- | --- |

6.49.

Kontrollikoja peamised soovitused olid:

—

määratleda paremini programmi eesmärgid ja väljendada selgemalt seost ühenduse keskkonnastrateegiaga;

| — | parandada juhtimiskorraldust, muutes üldiseks välisekspertide kasutamise, tugevdades vastastikust sidusust teiste ühenduse meetmetega ja vaadates läbi abikõlblikkuse eeskirjad; |
| --- | --- |

—

parandada juhtimiskorraldust, muutes üldiseks välisekspertide kasutamise, tugevdades vastastikust sidusust teiste ühenduse meetmetega ja vaadates läbi abikõlblikkuse eeskirjad;

| — | tugevdada järelevalvet, kontrolli ja hindamist välisaudiitorite parema kasutamise kaudu ja rakendada strateegiaid tulemuste levitamiseks. |
| --- | --- |

—

tugevdada järelevalvet, kontrolli ja hindamist välisaudiitorite parema kasutamise kaudu ja rakendada strateegiaid tulemuste levitamiseks.

| 6.50. | Enamikku kontrollikoja soovitusi on arvesse võetud, kuid sellest hoolimata: |
| --- | --- |

6.50.

Enamikku kontrollikoja soovitusi on arvesse võetud, kuid sellest hoolimata:

| 6.50. | |
| --- | --- |

6.50.

| — | tuleb programmi eesmärgid paremini määratleda; |
| --- | --- |

—

tuleb programmi eesmärgid paremini määratleda;

| — | Nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid 15. septembril 2004 vastu määruse (EÜ) nr 1682/2004 LIFE III programmi pikendamise kohta 31. detsembrini 2006. Selles määruses sätestatakse selgemalt programmi eesmärgid. (58) |
| --- | --- |

—

Nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid 15. septembril 2004 vastu määruse (EÜ) nr 1682/2004 LIFE III programmi pikendamise kohta 31. detsembrini 2006. Selles määruses sätestatakse selgemalt programmi eesmärgid. (58)

| — | kuigi auditeeritud LIFE lepingute arv suurenes eriaruande avaldamisele järgnenud aastatel, on auditikülastused endiselt rahanduslikku laadi ja ei hinda saavutusi; |
| --- | --- |

—

kuigi auditeeritud LIFE lepingute arv suurenes eriaruande avaldamisele järgnenud aastatel, on auditikülastused endiselt rahanduslikku laadi ja ei hinda saavutusi;

| — | peab komisjon kehtestama projektide tulemuste hindamiseks usaldusväärse finantsjuhtimise tava. |
| --- | --- |

—

peab komisjon kehtestama projektide tulemuste hindamiseks usaldusväärse finantsjuhtimise tava.

| — | (Teine ja kolmas taane) Komisjon võiks leida, et kontrollkäikude peamine eesmärk on finantskontroll, kusjuures kontrollitakse, et nõutud kulud on abikõlblikud ja on tõendatud nõuetekohaste dokumentidega. Projektide tehnilisi saavutusi on juba hinnanud nii välisekspertide tehnilise abi meeskonnad kui ka komisjoni töötajad. Komisjon on siiski välja töötanud hindamiskaardi projektide hindamiseks teatava arvu erikriteeriumide alusel ning katsetab praegu seda. Sellist skeemi, mille ülesanne on välja selgitada paremad projektid, kohaldavad väliskontrollirühmad lõpparuande ajal peamiselt teabevahetuse eesmärgil. |
| --- | --- |

—

(Teine ja kolmas taane) Komisjon võiks leida, et kontrollkäikude peamine eesmärk on finantskontroll, kusjuures kontrollitakse, et nõutud kulud on abikõlblikud ja on tõendatud nõuetekohaste dokumentidega. Projektide tehnilisi saavutusi on juba hinnanud nii välisekspertide tehnilise abi meeskonnad kui ka komisjoni töötajad. Komisjon on siiski välja töötanud hindamiskaardi projektide hindamiseks teatava arvu erikriteeriumide alusel ning katsetab praegu seda. Sellist skeemi, mille ülesanne on välja selgitada paremad projektid, kohaldavad väliskontrollirühmad lõpparuande ajal peamiselt teabevahetuse eesmärgil.

---

(1)  Peamiseks erandiks on Euroopa Pagulaste Fond, mille juhtimine toimub koostöös liikmesriikidega; vt aastaaruanne 2003. eelarveaasta kohta, punkt 6.15.

(2)  Kuna sisepoliitika valdkonnas juhib suuremaid ELi rahastatavaid programme otseselt komisjon, siis siseriiklikud auditiasutused selle valdkonnaga üldiselt ei tegele.

(3)  Kuues raamprogramm toetab teadusuuringute otseseid ja kaudseid meetmeid, mis on suunatud konkreetsetele teadusvaldkondadele ja edendavad siseriikliku teaduspoliitika arendamist ja koordineerimist Euroopa Liidus. Kuuendat raamprogrammi juhivad ühiselt viis komisjoni peadirektoraati (teadusuuringute, infoühiskonna, energeetika ja transpordi, ettevõtluse ja tööstuse ning kalanduse ja merenduse peadirektoraadid). Pärast Euroopa Liidu laienemist 25 liikmeni suurendati 2004. aastal perioodi 2002–2006 hõlmava kuuenda raamprogrammi kogueelarvet 17 500 miljonilt eurolt 19 235 miljoni euroni. Asjakohased otsused on: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1) ja nõukogu otsus 2002/668/Euratom (EÜT L 232, 29.8.2002, lk 34).

(4)  Õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraadi poolt läbiviidavad programmid on seotud eelarvejaotisega 18 (vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond). Kulukohustuste assigneeringud ulatusid 2004. aastal 511 miljoni euroni.

(5)  Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat vastutab ühenduse rahvatervishoiu ja tarbijakaitse valdkonna tegevuste ning ka toiduohutuse, veterinaar- ja taimekaitsemeetmete eest.

(6)  Teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna ja meedia peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat, tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus, õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat, keskkonna peadirektoraat, konkurentsi peadirektoraat, siseturu ja -teenuste peadirektoraat.

(7)  Sisekontrollistandard (ICS) 11 “Riskianalüüs ja -juhtimine”, ICS 12 “Adekvaatne juhtimisteave”, ICS 14 “Väärnähtustest teavitamine”, ICS 17 “Järelevalve”, ICS 18 “Erandite käsitlemine aruandes”, ICS 20 “Sisekontrolli puuduste registreerimine ja kõrvaldamine”, ICS 21 “Auditiaruanded”, ICS 22 “Siseauditi suutlikkus”.

(8)  Vt 2003. eelarveaasta aastaaruande punkti 6.5 esimene taane.

(9)  Vt kontrollikoja eriaruande nr 1/2004 (viienda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete haldamine) soovitused, punkt 135.

(10)  Kuues raamprogramm: koostati valim 14 maksest, tagamaks erinevate alamprogrammide ja teenuste esindatus. Euroopa Pagulaste Fond: kaheksa liikmesriigi maksete valim, vahemaksete osas laiendati kontrolli kolmes liikmesriigis lõpliku abisaaja tasandile. Rahvatervishoid ja tarbijakaitse: 20 maksest koosnev valim komisjoni tasandil, viiel juhul laiendati kontrolli lõpliku abisaaja tasandile.

(11)  Vt kontrollikoja eriaruande nr 1/2004 (viienda raamprogrammi kaudsete TTA meetmete haldamine) soovitused, punktid 124–126.

(12)  Vt 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.9 ja eriaruande nr 1/2004 punktid 82–85.

(13)  Vt 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.9.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus nr (EÜ) 2321/2002 eeskirjade kohta, mis käsitlevad ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide osalemist Euroopa Ühenduse kuuenda raamprogrammi (2002–2006) rakendamises ning uurimistulemuste levitamist, artikkel 14. Kinnitamise maksumuse hüvitab täies ulatuses asjaomane ühenduse fond.

(15)  Kuuenda raamprogrammi jaoks väljastatud kontrollitõendite arv 2004. aastal oli umbes kümme. Abikõlbmatud kulud on seotud kontrollikoja poolt auditeeritud kahe juhtumiga. Lisaks ei suutnud audiitorid ühel juhul neist kahest tuvastada asjaolu, et ettemakse investeeriti avatud investeerimisfondidesse ja vastavat intressi ei kajastatud. Summad ei olnud tegelikult märkimisväärsed, aga see peegeldab kontrolliprotsessi piiratust.

(16)  Nõukogu 28. septembri 2000. aasta otsuse 2000/596/EÜ, millega asutatakse Euroopa Pagulaste Fond, artikkel 18, ja komisjoni 18. detsembri 2001. aasta otsuse 2002/307/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu otsuse 2000/596/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Euroopa Pagulaste Fondist kaasfinantseeritavate meetmete suhtes kohaldatavate haldus- ja kontrollisüsteemide ning finantskorrektsioonide tegemise menetlusega, artikkel 5.

(17)  Vt 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.16.

(18)  Delegeeritud ülesannete hulka kuulusid: lepingute allkirjastamine, vahendite sissenõudmine, maksed ilma siseriikliku asutuse eelneva heakskiiduta, mis on vastuolus finantsmääruse artikliga 57: “Välistele eraõiguslikele üksustele peale nende, kes osutavad avalikke teenuseid, võib lepingu alusel anda tehnilisi erialaseid ülesandeid ja haldus-, ettevalmistus- või abiülesandeid, mis ei hõlma avaliku võimu ega kaalutlusõiguse kasutamist.”

(19)  Vt 2003. eelarveaasta aastaaruande punktid 6.12–6.26.

(20)  Praegune rahvatervishoiu programm kogueelarvega 312 miljonit eurot perioodiks 2003–2008 asendas kaheksat erinevat enne 2003. aastat rakendatud tegevusprogrammi. Projektide eesmärgiks on parandada teavet tervishoiu küsimustest, suurendada võimet reageerida tervise ohtudele või tegeleda tervist mõjutavate faktoritega.

(21)  Tarbijapoliitikat toetavate ühenduse meetmete rahastamise raamotsusega on aastate 2004–2007 eelarveks eraldatud 72 miljonit eurot.

(22)  Seda meedet rakendatakse teadusuuringute kuuenda raamprogrammi ja LIFE-programmi puhul. Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise valdkonnas on tõend üldjuhul vajalik üksnes kuuenda raamprogrammi vastavate lepingute osadega seotud lõppmaksete taotluste puhul. 2004. aastal on kuuenda raamprogrammi raames tehtud seni veel väga vähe lõppmakseid.

(23)  Ei sisalda 95,5 miljoni euro suuruses tagasinõudeid seoses veterinaartegevusega 2003. aastal.

(24)  Vt 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.43.

(25)  Selles tabelis kasutatud määratlused:

| — | Lõpetatud auditite arv: finantsauditite arv, arvestades iga üksikut abisaajat, kus auditi lõpparuanne avaldati 2004. aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

Lõpetatud auditite arv: finantsauditite arv, arvestades iga üksikut abisaajat, kus auditi lõpparuanne avaldati 2004. aasta jooksul.

| — | Avatud lepingute arv: aasta jooksul sõlmitud, kuid mitte veel täidetud lepingute arv pluss lepingute arv, mis olid aasta alguses avatud ning ei saanud aasta jooksul täidetud. Täidetud leping on leping, mille nõuded on täidetud, kõik finants- ja tehnilised kontrollid on lõpule viidud ning lõppmakse on sooritatud. |
| --- | --- |

—

Avatud lepingute arv: aasta jooksul sõlmitud, kuid mitte veel täidetud lepingute arv pluss lepingute arv, mis olid aasta alguses avatud ning ei saanud aasta jooksul täidetud. Täidetud leping on leping, mille nõuded on täidetud, kõik finants- ja tehnilised kontrollid on lõpule viidud ning lõppmakse on sooritatud.

| — | Sõna “leping” tähistab nii lepinguid (kas kaasrahastatav meede või avaliku hankemenetluse kaudu sõlmitud leping) kui ka toetusi (kus on saavutatud finantskokkulepe). |
| --- | --- |

—

Sõna “leping” tähistab nii lepinguid (kas kaasrahastatav meede või avaliku hankemenetluse kaudu sõlmitud leping) kui ka toetusi (kus on saavutatud finantskokkulepe).

| — | Auditeeritud lepingute väärtus: ainult kohapeal auditeeritud lepingute tegelik väärtus auditeeritud lepingupartneri kohta (mitte lepingu koguväärtus, vaid osapoole auditeeritud osa sellest, samuti üksnes need lepingud, mis on auditeeritud kohapeal lepingupartneri juures, mitte aga lepingupartnerite kõik komisjoniga sõlmitud lepingud). |
| --- | --- |

—

Auditeeritud lepingute väärtus: ainult kohapeal auditeeritud lepingute tegelik väärtus auditeeritud lepingupartneri kohta (mitte lepingu koguväärtus, vaid osapoole auditeeritud osa sellest, samuti üksnes need lepingud, mis on auditeeritud kohapeal lepingupartneri juures, mitte aga lepingupartnerite kõik komisjoniga sõlmitud lepingud).

(26)  Sisaldab uuringumeetmeid, andmekogumismeetmeid (kalanduse peadirektoraat alustas nende meetmete auditeerimist 2004. aastal) ja kalanduse kontrolli meetmeid.

(27)  Auditite arv sisaldab kaht “Idea” (loomade tuvastamine) auditit Hollandis ja Hispaanias, eelarverida B1-3 6 0.

(28)  Aruande koostamise ajal on summad hinnangulised.

(29)  Summa vastab avatud lepingute saadaolevatele summadele.

(30)  2004. aastal tagasinõutavad summad, mis on välja arvestatud 2003. aastal läbiviidud auditite tulemusena, esitatakse 2005. aastal, kui avaldatakse auditite lõpparuanded.

(31)  Sisaldab üksnes tervise- ja tarbijakaitse valdkondi. Auditeeritud lepingute väärtus on EL-i poolt antav summa. Tagasinõutavad summad on EL-i osa abikõlbmatutest kuludest.

(32)  TREN: Summa enne kaasrahastamismäära rakendamist. Pärast kaasrahastamismäära rakendamist tagasinõutav summa on 0,82 miljonit eurot.

(33)  TREN: Summa enne kaasrahastamismäära rakendamist. Pärast kaasrahastamismäära rakendamist tagasinõutav summa on 7,1 miljonit eurot.

Allikas: Euroopa Komisjon.

(34)  Tuleb märkida, et 17 auditit, mis suleti ettevõtluse peadirektoraadi poolt 2003. aastal (kattes 20 viienda raamprogrammi lepingut), on viidud üle ja suletud infoühiskonna peadirektoraadi poolt 2004. aastal. Ettevõtluse peadirektoraadi poolt 2003. aasta jooksul suletud auditite arv (koos auditeeritud lepingute arvuga) on vastavalt muudetud.

Märkus: viienda raamprogrammi lepingupartnerite koguarv (Euroopa Komisjon ja Euratom) on 23 375. Seega on komisjoni eesmärk viienda raamprogrammi osas sulgeda 2 337 auditit.

Lepingupartnerite koguarvu (23 375) tuleb aga täpsustada, kuna osa lepingupartnereid esineb selles kaks korda.

Arv sisaldab märkimisväärsel hulgal vähemtähtsaid lepingupartnereid, st selliseid, kelle osalus on alla 20 000 euro.

Allikas: komisjon.

(35)  Samalaadseid tähelepanekuid tehti juba kontrollikoja 2002. eelarveaasta aastaaruande punktis 6.52 teadusuuringute peadirektoraadi kohta ja 2003. eelarveaasta aastaaruandes hariduse ja kultuuri peadirektoraadi auditite kohta (vt punkt 6.33).

(36)  Sisaldab lepingupartneriga peetavaid kahepoolseid läbirääkimisi. Rakendusotsus on parandusmeetmete võtmise aluseks; audititulemused edastatakse tegevusüksustele täideviimiseks.

Allikas: kontrollikoja analüüs.

(37)  Analüüs käsitles 2003. a ja 2004. a koostatud 58 aruandest koosnevat valimit, mis hõlmas 90 projekti. Vastavad projektilepingud sõlmiti aastail 1994–2003 (suurem osa vahemikus 1998–2001).

(38)  Nagu juba märgitud 2003. eelarveaasta aastaaruande punktis 6.33 hariduse ja kultuuri peadirektoraadi poolt läbiviidud auditite kohta. Samalaadne puudus esineb ka teadusuuringute peadirektoraadis tehtud välisaudiitorite auditites.

(39)  Juhuslikult valitud 67st sisepoliitika valdkonna maksest koosnev üldvalim, pluss spetsiifilised valimid, mis kokku esindasid 40 täiendavat makset: kuues raamprogramm (4 makset), õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkond (16 makset, sealhulgas 8 Euroopa Pagulaste Fondi makset), tervise- ja tarbijakaitse (20 makset).

(40)  67st maksest koosneva üldvalimi puhul tehtud tähelepanekud hõlmasid: komisjoni maksete hilinemist (15 juhul), projekti koordinaatori poolt teistele osalejatele tehtud maksete hilinemist (5), komisjoni kontrollimehhanismide poolt tuvastamata vigu (10), eelrahastamise maksetelt tuleneva intressi prognoosi puudumist (9), toetuste andmise menetlusega seonduvaid küsimusi (5), lepingu või komisjoni otsusega seotud küsimusi (4) jms.

(41)  Vt 2003. eelarveaasta aastaaruande punktid 6.20 ja 6.22.

(42)  67 maksest koosneva üldvalimi puhul jaotusid 15 hilinenud makset järgnevalt: alla ühe kuu (6 juhtumit), üle ühe kuu (3), üle kahe kuu (2), üle kolme kuu (2), üle viie kuu (2).

(43)  Finantsmääruse artikli 5 lõige 4 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 4 lõige 3.

(44)  Seda kinnitas ka kuuenda raamprogrammi järelevalve- ja kontrollisüsteemide analüüs.

(45)  Vt kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruande punktid 6.23 ja 6.26.

(46)  Assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelisena. Vt finantsmääruse artiklid 21–26.

(47)  26 juhtumit energeetika ja transpordi peadirektoraadis kogusummas 10 miljonit eurot.

(48)  Kulud kokku 270 000 eurot.

(49)  Nõukogu otsuse nr 2000/596/EÜ artikkel 3.

(50)  Teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus, energeetika ja transpordi peadirektoraat, õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat, ettevõtluse peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, keskkonna peadirektoraat, tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat, konkurentsi peadirektoraat, siseturu peadirektoraat.

(51)  Teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat.

(52)  Teadusuuringute peadirektoraat, infoühiskonna peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus, õiguse, vabaduse ja turvalisuse peadirektoraat, ettevõtluse peadirektoraat, energeetika ja transpordi peadirektoraat.

(53)  Programmide Socrates, Leonardo ja Youth mõnede osade rakendamise delegeerib komisjon liikmesriikide siseriiklikele asutustele. Seda protseduuri nimetatakse kaudseks tsentraliseeritud juhtimiseks.

(54)  Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi 2004. aasta tegevusaruande lk 37. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat esitas 2003. aasta tegevusaruandes reservatsiooni, teatades, et ei suutnud täita finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 35 nõuet teostada siseriiklike asutuste sisekontrollisüsteemide kontrolli kaudse tsentraliseeritud juhtimise valdkonnas. 2004. aasta tegevusaruanne seda reservatsiooni ei sisaldanud. Tegevuskava selle reservatsiooni parandamiseks nägi ette kõikide siseriiklike asutuste auditeerimist aastatel 2004–2006. 2004. aasta jooksul on auditeeritud ligikaudu kolmandik.

(55)  Auditeeritud 11 tehingust 8 puhul tuvastati vigu.

(56)  Vt ka arvamus nr 3/2005 komisjoni määruse projekti (EÜ) kohta, millega muudetakse finantsmääruse rakenduseeskirju, punkt 13. Vt ka 2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 6.59.

(57)  LIFE III praegust etappi on pikendatud kahe aasta võrra, 31. detsembrini 2006: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. septembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1682/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1655/2000 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta.

(58)  Eriti nt artikli 1 lõike 2 punktis b märgitakse, et komisjon koostab juhised, mis osutavad näidisprojektide prioriteetsetele valdkondadele ja eesmärkidele.

LISA 1

Sisepoliitika (kaasa arvatud teadusuuringud) — varasemates tähelepanekutes käsitletud põhiaspektide hinnang

| Tähelepanekud | 2004. aastal võetud meetmed | Meetmed, mida tuleb rakendada |
| --- | --- | --- |
| 1.a Järelevalvesüsteemid ja kontrollid — TTA raamprogrammides osalevate lõplike abisaajate ex post auditid |
| 1998. aastal sõnastasid viis TTA raamprogramme juhtivat peadirektoraati ühiselt auditi lähenemisviisi, seades endale viienda raamprogrammi jaoks eesmärgi auditeerida 10 % lepingupartneritest (vt 2001., 2002. ja 2003. eelarveaasta aastaaruanded, punkt 6.30). Auditeid teostavad komisjoni nimel enamasti välisaudiitorfirmad.
  Kontrollikoda leidis, et: | Viienda raamprogrammi lepingupartnereid on 23 375, seega hõlmab eesmärk 2 337 lepingupartneri auditeerimist. | |
| — | komisjoni määratlus “auditeeritav üldkogum” tähendab, et programmiperioodi jooksul auditeeritakse märgatavalt vähem kui 10 % kaudsetest TTA meetmetest või kuluaruannetest (vt 2002. eelarveaasta aastaaruanne); |

Tähelepanekud

2004. aastal võetud meetmed

Meetmed, mida tuleb rakendada

1.a Järelevalvesüsteemid ja kontrollid — TTA raamprogrammides osalevate lõplike abisaajate ex post auditid

1998. aastal sõnastasid viis TTA raamprogramme juhtivat peadirektoraati ühiselt auditi lähenemisviisi, seades endale viienda raamprogrammi jaoks eesmärgi auditeerida 10 % lepingupartneritest (vt 2001., 2002. ja 2003. eelarveaasta aastaaruanded, punkt 6.30). Auditeid teostavad komisjoni nimel enamasti välisaudiitorfirmad.

Kontrollikoda leidis, et:

Viienda raamprogrammi lepingupartnereid on 23 375, seega hõlmab eesmärk 2 337 lepingupartneri auditeerimist.

—

komisjoni määratlus “auditeeritav üldkogum” tähendab, et programmiperioodi jooksul auditeeritakse märgatavalt vähem kui 10 % kaudsetest TTA meetmetest või kuluaruannetest (vt 2002. eelarveaasta aastaaruanne);

Kuna auditeeritavate viienda raamprogrammi lepingupartnerite lõpparv osutus eeldatust oluliselt suuremaks, on komisjon teatanud, et peab üle vaatama oma üldeesmärgi auditeerida 10 % viienda raamprogrammi lepingupartneritest 2006/2007 aastaks.

| — | komisjon ei suuda saavutada enda seatud auditite katvuse eesmärki (vt aastaaruanded 2001, 2002, 2003); |
| --- | --- |

—

komisjon ei suuda saavutada enda seatud auditite katvuse eesmärki (vt aastaaruanded 2001, 2002, 2003);

2004. aastal viidi lõpule 317 auditit, millest 296 olid seotud viienda raamprogrammi TTA kaudsete meetmetega. Lõpetati viienda raamprogrammi auditid koguarvuga 756, ent eesmärk jäi saavutamata.

Komisjoni väliseid audititegevusi tuleks tugevdada, et saavutada viienda raamprogrammi auditi eesmärk.

| — | komisjon ei ole vastu võtnud ühist auditi lähenemisviisi kuuenda raamprogrammi jaoks; |
| --- | --- |

—

komisjon ei ole vastu võtnud ühist auditi lähenemisviisi kuuenda raamprogrammi jaoks;

Kuuenda raamprogrammi ühise auditi lähenemisviisi vastuvõtmine 2004. aastal. Auditi mõõdetavate ja reaalselt saavutatavate eesmärkide määratlemine kuuendale raamprogrammile on endiselt tegemata.

Komisjon peaks määratlema kuuenda raamprogrammi jaoks mõõdetavad eesmärgid, mille saavutamine oleks reaalne.

| — | komisjoni auditeerimistegevuse jätkuvus sõltub sellest, kas on olemas võimalus viia ex post finantsauditid läbi allhankena (raamleping välisaudiitorettevõttega lõppes 2003. aastal). |
| --- | --- |

—

komisjoni auditeerimistegevuse jätkuvus sõltub sellest, kas on olemas võimalus viia ex post finantsauditid läbi allhankena (raamleping välisaudiitorettevõttega lõppes 2003. aastal).

Pakkumismenetlus uue raamlepingu sõlmimiseks (viienda raamprogrammi TTA kaudsete meetmete jaoks). Raamleping välisaudiitorettevõtetega sõlmitud 2004. aasta novembris. Kuuenda raamprogrammi TTA kaudsete meetmete auditeerimiseks on leping endiselt sõlmimata.

Tuleks allkirjastada uus raamleping kuuenda raamprogrammi jaoks, et võimaldada komisjonile piisavat välist toetust tema kuuenda raamprogrammi auditi lähenemisviisi elluviimisel.

1.b Järelevalvesüsteemid ja kontrollid — üleeuroopalise transpordivõrgu meetmetes osalevate lõplike abisaajate ex post auditid.

Komisjon viib läbi regulaarseid kohapealseid kontrolle üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete järelevalveks. Neid kontrolle pole aga täiendatud ex post finants- ja tehniliste audititega (mida vajadusel viiksid läbi energeetika ja transpordi peadirektoraat või väliseksperdid) (vt 2001. ja 2002. aasta aastaaruanded).

Kontrollikoda leidis, et:

| — | Energeetika ja transpordi peadirektoraadi auditikava ei katnud üleeuroopalise transpordivõrgu meetmeid. |
| --- | --- |

—

Energeetika ja transpordi peadirektoraadi auditikava ei katnud üleeuroopalise transpordivõrgu meetmeid.

Energeetika ja transpordi peadirektoraat on sõlminud spetsiifilise raamlepingu üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete auditeerimiseks. Energeetika ja transpordi peadirektoraat on koostanud auditeerimiskava ja üleeuroopalise transpordivõrgu kaheksa finantseerimisotsuse audit on lõpetatud. 24 otsuse audit on pooleli ja kavandamisel on veel 20 otsuse auditid.

Energeetika ja transpordi peadirektoraadi algatused väärivad heakskiitu. Energeetika ja transpordi peadirektoraat peaks eelnevalt kontrollikoda teavitama oma auditikavadest ja tagama, et välisaudiitorettevõtteid esindavatel audiitoritel on auditi läbiviimiseks piisav kvalifikatsioon. Tuleks võtta vajalikke meetmeid, et tagada energeetika ja transpordi peadirektoraadi poolt kehtestatud eesmärgini jõudmine auditeerida igal aastal vähemalt 20 % projektidest ja 35 % eelmisel aastal lõpetatud projektide kogukuludest.

2. Järelevalvesüsteemid ja kontrollid — üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete kulutuste abikõlblikkuse kontrollimine

Üleeuroopalise transpordivõrgu meetmete abikõlblikud ja -kõlbmatud kulutused on määratletud õiguslikul alusel ja komisjoni otsustes (2001. ja 2002. eelarveaasta aastaaruanded). Kontrollikoda leidis, et:

| — | määratlused on liiga ebatäpsed, et teha kindlaks abisaaja tegelikult tehtud kulutused; |
| --- | --- |

—

määratlused on liiga ebatäpsed, et teha kindlaks abisaaja tegelikult tehtud kulutused;

| — | määratlused erinevad neist, mida kohaldatakse struktuurimeetmete kaudu kaasrahastatavatele samalaadsetele infrastruktuuriprojektidele; |
| --- | --- |

—

määratlused erinevad neist, mida kohaldatakse struktuurimeetmete kaudu kaasrahastatavatele samalaadsetele infrastruktuuriprojektidele;

| — | erinevate osaluse määrade rakendamine uuringutele ja töödele sisaldab riski, et abisaajad maksimeerivad rahastamist, esitades kulud vääralt uuringukuludena; ja |
| --- | --- |

—

erinevate osaluse määrade rakendamine uuringutele ja töödele sisaldab riski, et abisaajad maksimeerivad rahastamist, esitades kulud vääralt uuringukuludena; ja

| — | kuluaruannete standardvormi puudumine raskendab komisjoni kontrollimistööd. |
| --- | --- |

—

kuluaruannete standardvormi puudumine raskendab komisjoni kontrollimistööd.

Komisjoni uue otsuse eelnõu võeti vastu 2004. aastal. See sisaldab:

| — | abikõlblike ja abikõlbmatute kulude määratlust; |
| --- | --- |

—

abikõlblike ja abikõlbmatute kulude määratlust;

| — | uuringute ja tööde muudetud määratlust; ja |
| --- | --- |

—

uuringute ja tööde muudetud määratlust; ja

| — | tabelit, milles esitatakse “Abikõlblike kulude hinnanguliste summade jaotus programmitegevuste perioodi jooksul”, mida abisaajad saavad tegelike kulude aruannete koostamisel kasutada. |
| --- | --- |

—

tabelit, milles esitatakse “Abikõlblike kulude hinnanguliste summade jaotus programmitegevuste perioodi jooksul”, mida abisaajad saavad tegelike kulude aruannete koostamisel kasutada.

Lisaks 2004. aastal võetud meetmetele peaksid finantseerimisotsuste projektid sisaldama kuluaruannete ja finantsarengu aruannete näidiseid, mis on abisaajatele kohustuslikud. Uuringute ja tööde määratlust tuleb veelgi täiustada, sest käesolev määratlus ei piiritle selgelt uuringute ja tööde ulatust.

LISA 2

Järelevalvesüsteemid ja kontrollid

Valdkond: sisepoliitika (kaasa arvatud teadusuuringud)

Süsteem: teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues raamprogramm (FP6), Euroopa Pagulaste Fond ja tervise- ja tarbijakaitse

| A | Toimib hästi, vajalikud mõned või väikesed parandused. |
| --- | --- |
| B | Toimib küllaltki hästi, kuid parandused on soovitatavad/vajalikud. |
| C | Toimib, kuid mitte rahuldavalt. |

A

Toimib hästi, vajalikud mõned või väikesed parandused.

B

Toimib küllaltki hästi, kuid parandused on soovitatavad/vajalikud.

C

Toimib, kuid mitte rahuldavalt.

| Kuues raamprogramm | Komisjon | Vahetasand | Abisaaja | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontseptsioon | B | — | B | B |
| Praktiline ülevõtmine menetlusetappidel






  — | vastavus standarditele |

Kuues raamprogramm

Komisjon

Vahetasand

Abisaaja

Üldhinnang

Kontseptsioon

B

—

B

B

Praktiline ülevõtmine menetlusetappidel

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvessevõtmine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvessevõtmine

B

—

C

B

Tegelik toimimine

| — | vastavus standarditele |
| --- | --- |

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvessevõtmine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvessevõtmine

C

—

C

C

Tulemused

| — | parandav mõju |
| --- | --- |

—

parandav mõju

| — | ennetav mõju |
| --- | --- |

—

ennetav mõju

B

—

C

B

Üldhinnang

B

—

C

B

| Euroopa Pagulaste Fond | Komisjon | Vahetasand | Abisaaja | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontseptsioon | B | B | B | B |
| Praktiline ülevõtmine menetlusetappidel






  — | vastavus standarditele |

Euroopa Pagulaste Fond

Komisjon

Vahetasand

Abisaaja

Üldhinnang

Kontseptsioon

B

B

B

B

Praktiline ülevõtmine menetlusetappidel

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvessevõtmine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvessevõtmine

B

B

B

B

Tegelik toimimine

| — | vastavus standarditele |
| --- | --- |

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvessevõtmine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvessevõtmine

C

B

C

C

Tulemused

| — | parandav mõju |
| --- | --- |

—

parandav mõju

| — | ennetav mõju |
| --- | --- |

—

ennetav mõju

B

B

C

B

Üldhinnang

B

B

C

B

| Tervise- ja tarbijakaitse | Komisjon | Vahetasand | Abisaaja | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontseptsioon | B | — | B | B |
| Praktiline ülevõtmine menetlusetappidel






  — | vastavus standarditele |

Tervise- ja tarbijakaitse

Komisjon

Vahetasand

Abisaaja

Üldhinnang

Kontseptsioon

B

—

B

B

Praktiline ülevõtmine menetlusetappidel

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvessevõtmine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvessevõtmine

B

—

B

B

Tegelik toimimine

| — | vastavus standarditele |
| --- | --- |

—

vastavus standarditele

| — | kogemuste arvessevõtmine |
| --- | --- |

—

kogemuste arvessevõtmine

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

Tulemused

| — | parandav mõju |
| --- | --- |

—

parandav mõju

| — | ennetav mõju |
| --- | --- |

—

ennetav mõju

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

Üldhinnang

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

---

(1)  B tarbijakaitse osas; C tervisekaitse osas.

---

7. PEATÜKK

Välistegevus

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Auditi ulatus ja iseloom

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Sisekontrollistandardite rakendamine

Humanitaarabi peadirektoraat

Koostöötalitus EuropeAid kesktasandil

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid delegatsioonide tasandil

Tehingute audit

Delegatsioonide tasandil läbiviidud tehingute audit

Rakendusorganisatsioonide tasandil läbiviidud tehingute audit

Volitatud eelarvevahendite käsutajate aasta tegevusaruannete ja avalduste analüüs

Järeldused

Soovitused

Varasemate tähelepanekute järelkäsitlus

Eriaruanne nr 3/2001 rahvusvaheliste kalanduslepingute haldamise kohta komisjoni poolt

Lepingute eesmärk

Kulude ja tulude suhe

Peamised tähelepanekud eriaruannetes

Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta

Eriaruanne nr 4/2005 Aasiaga tehtava majanduskoostöö juhtimise kohta komisjoni poolt

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 7.1. | Käesolevas peatükis käsitletakse üldeelarvest rahastatavat välisabi. Põhilisteks huvivaldkondadeks on finants- ja tehniline koostöö Aasia, Ladina-Ameerika, Vahemere- ja Lääne-Balkani riikidega ning Sõltumatute Riikide Ühendusega, toiduabi/toiduainetega kindlustamine, humanitaarabi, valitsusväliste organisatsioonide kaasfinantseerimine. Arengukoostöö põhimõtete ja riiklike/piirkondlike strateegiate väljatöötamise ning mitmeaastase programmitöö eest vastutavad välissuhete ja arengu peadirektoraadid, koostöötalitus EuropeAid vastutab aga arengukoostöö rakendamise eest. Humanitaarabi peadirektoraat vastutab nii poliitika ja strateegia väljatöötamise kui ka humanitaarabi rakendamise eest. Käesolev peatükk ei hõlma Euroopa arengufondide kaudu antavat abi, kuna seda finantseeritakse üldeelarvest eraldi. (1)

  Tabelis 2.1
  on toodud 2004. eelarveaasta vahendite kasutamine finantsperspektiivi 4. rubriigi osas (kulukohustused: 5 198 miljonit eurot; maksed: 4 606 miljonit eurot). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

7.1.

Käesolevas peatükis käsitletakse üldeelarvest rahastatavat välisabi. Põhilisteks huvivaldkondadeks on finants- ja tehniline koostöö Aasia, Ladina-Ameerika, Vahemere- ja Lääne-Balkani riikidega ning Sõltumatute Riikide Ühendusega, toiduabi/toiduainetega kindlustamine, humanitaarabi, valitsusväliste organisatsioonide kaasfinantseerimine. Arengukoostöö põhimõtete ja riiklike/piirkondlike strateegiate väljatöötamise ning mitmeaastase programmitöö eest vastutavad välissuhete ja arengu peadirektoraadid, koostöötalitus EuropeAid vastutab aga arengukoostöö rakendamise eest. Humanitaarabi peadirektoraat vastutab nii poliitika ja strateegia väljatöötamise kui ka humanitaarabi rakendamise eest. Käesolev peatükk ei hõlma Euroopa arengufondide kaudu antavat abi, kuna seda finantseeritakse üldeelarvest eraldi. (1)

  Tabelis 2.1
  on toodud 2004. eelarveaasta vahendite kasutamine finantsperspektiivi 4. rubriigi osas (kulukohustused: 5 198 miljonit eurot; maksed: 4 606 miljonit eurot).

| 7.2. | Üleandmisprotsess, mille käigus komisjoni peakorteri funktsioonid ja ülesanded anti üle komisjoni delegatsioonidele (vt punktid 7.48–7.51), viidi 2004. aastal lõpule temaatiliste programmide osas. (2) Brüsselis asuva EuropeAidi ümberkorraldusprotsess jätkus 2004. aastal, keskendudes delegatsioonide toetusele ja järelevalvele uue süsteemi alusel. |
| --- | --- |

7.2.

Üleandmisprotsess, mille käigus komisjoni peakorteri funktsioonid ja ülesanded anti üle komisjoni delegatsioonidele (vt punktid 7.48–7.51), viidi 2004. aastal lõpule temaatiliste programmide osas. (2) Brüsselis asuva EuropeAidi ümberkorraldusprotsess jätkus 2004. aastal, keskendudes delegatsioonide toetusele ja järelevalvele uue süsteemi alusel.

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Auditi ulatus ja iseloom

| 7.3. | Erihinnangu üldeesmärk oli teha kokkuvõte välistegevuse valdkonna seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (üldeelarve finantsperspektiivi 4. rubriik). Audit koosnes tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide läbivaatamisest, delegatsioonide ja rakendusorganisatsioonide tehingute testimisest ning EuropeAidi ja humanitaarabi peadirektoraadi peadirektorite aasta tegevusaruannete läbivaatamisest. |
| --- | --- |

7.3.

Erihinnangu üldeesmärk oli teha kokkuvõte välistegevuse valdkonna seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (üldeelarve finantsperspektiivi 4. rubriik). Audit koosnes tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide läbivaatamisest, delegatsioonide ja rakendusorganisatsioonide tehingute testimisest ning EuropeAidi ja humanitaarabi peadirektoraadi peadirektorite aasta tegevusaruannete läbivaatamisest.

| 7.4. | Kontrollikoja auditeeritud projektide puhul teeb komisjon ettemakseid mitmesugustele rakendusorganisatsioonidele, näiteks valitsusvälistele organisatsioonidele, ministeeriumidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele jne. Võrreldes Euroopa arengufondidega on tegevuste rakendamisel suurimaks erinevuseks see, et projektide finantsjuhtimise ja raamatupidamise puhul kasutatakse enam nimetatud vahendusorganisatsioone ning puuduvad riiklike eelarvevahendite käsutajad. |
| --- | --- |

7.4.

Kontrollikoja auditeeritud projektide puhul teeb komisjon ettemakseid mitmesugustele rakendusorganisatsioonidele, näiteks valitsusvälistele organisatsioonidele, ministeeriumidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele jne. Võrreldes Euroopa arengufondidega on tegevuste rakendamisel suurimaks erinevuseks see, et projektide finantsjuhtimise ja raamatupidamise puhul kasutatakse enam nimetatud vahendusorganisatsioone ning puuduvad riiklike eelarvevahendite käsutajad.

| 7.5. | Audit viidi läbi komisjoni peakorteris, viies delegatsioonis (Bosnia, Kambodža, Kasahstan, Filipiinid ja Süüria) ning 17 rakendusorganisatsioonis. Punktis 7.1 loetletud valdkonnad vaadati läbi ja testiti. Euroopa Ülesehitusameti osas viiakse igal aastal läbi eraldi audit, mis hõlmab Kosovole ja mõnele endise Jugoslaavia Liitvabariigi riigile antavat ülesehitusabi. |
| --- | --- |

7.5.

Audit viidi läbi komisjoni peakorteris, viies delegatsioonis (Bosnia, Kambodža, Kasahstan, Filipiinid ja Süüria) ning 17 rakendusorganisatsioonis. Punktis 7.1 loetletud valdkonnad vaadati läbi ja testiti. Euroopa Ülesehitusameti osas viiakse igal aastal läbi eraldi audit, mis hõlmab Kosovole ja mõnele endise Jugoslaavia Liitvabariigi riigile antavat ülesehitusabi.

| 7.6. | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide osas keskendus kontrollikoja läbivaatus asjaomaste talituste riskianalüüsiga seonduvatele sisekontrollistandarditele, finantsjärelevalve ja kontrolli teabestruktuuridele ja aruandlusele ning EuropeAidi ja humanitaarabi peadirektoraadi siseauditi funktsioonile. |
| --- | --- |

7.6.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide osas keskendus kontrollikoja läbivaatus asjaomaste talituste riskianalüüsiga seonduvatele sisekontrollistandarditele, finantsjärelevalve ja kontrolli teabestruktuuridele ja aruandlusele ning EuropeAidi ja humanitaarabi peadirektoraadi siseauditi funktsioonile.

| 7.7. | Delegatsioonide koostatud aruanded (välistegevuse haldamise aruanded) edastati kontrollikojale mõningase hilinemisega, mida võetakse arvesse EuropeAidi aasta tegevusaruande ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

7.7.

Delegatsioonide koostatud aruanded (välistegevuse haldamise aruanded) edastati kontrollikojale mõningase hilinemisega, mida võetakse arvesse EuropeAidi aasta tegevusaruande ettevalmistamisel.

| 7.7. | Komisjon püüab ületada tehnilised ja haldusalased raskused, mis on seotud nimetatud aruannete kontrollikojale edastamisega. |
| --- | --- |

7.7.

Komisjon püüab ületada tehnilised ja haldusalased raskused, mis on seotud nimetatud aruannete kontrollikojale edastamisega.

| 7.8. | Ühe Kambodžas läbiviidava projekti kohapealse külastuse korraldamisega hilines kontrollikoda märkimisväärselt, kuna rakendamise eest vastutav ÜRO allasutus ei soostunud tunnustama kontrollikoja õigust saada Euroopa Ühenduse ja ÜRO vahelise finants- ja haldusraamistiku lepingu kontrolliklausli alusel teavet. Seetõttu jäi kontrollitegevus piiratuks. |
| --- | --- |

7.8.

Ühe Kambodžas läbiviidava projekti kohapealse külastuse korraldamisega hilines kontrollikoda märkimisväärselt, kuna rakendamise eest vastutav ÜRO allasutus ei soostunud tunnustama kontrollikoja õigust saada Euroopa Ühenduse ja ÜRO vahelise finants- ja haldusraamistiku lepingu kontrolliklausli alusel teavet. Seetõttu jäi kontrollitegevus piiratuks.

| 7.8. | Komisjon on tekkinud arusaamatusest teadlik ning lihtsustas kontrollikoja juurdepääsu teabele, tõstatades küsimuse asjaomases asutuses. |
| --- | --- |

7.8.

Komisjon on tekkinud arusaamatusest teadlik ning lihtsustas kontrollikoja juurdepääsu teabele, tõstatades küsimuse asjaomases asutuses.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Sisekontrollistandardite rakendamine

| 7.9. | 2002. aastal said EuropeAid ja humanitaarabi peadirektoraat valmis sisekontrollistandardite rakendamise raamistiku, mille komisjon määratles 13. detsembril 2000. (3) Standardite kasutuselevõttu toetati juhendite ja suuniste avaldamise ja kaasajastamisega ning ulatuslike koolitusprogrammidega, eriti haldus- ja finantskorra osas. 2004. aastal laiendati sisekontrollistandardite järgimise nõuet delegatsioonidele. EuropeAidi andmete kohaselt olid kõik delegatsioonidele kohandatud baasnõuded 31. detsembriks 2004 rakendatud. Kontrollikoja audit kinnitab aasta tegevusaruandes toodud peadirektori seisukohta, et parandusi on endiselt vaja nii komisjoni peakorteris kui delegatsioonides (vt punktid 7.17–7.27). |
| --- | --- |

7.9.

2002. aastal said EuropeAid ja humanitaarabi peadirektoraat valmis sisekontrollistandardite rakendamise raamistiku, mille komisjon määratles 13. detsembril 2000. (3) Standardite kasutuselevõttu toetati juhendite ja suuniste avaldamise ja kaasajastamisega ning ulatuslike koolitusprogrammidega, eriti haldus- ja finantskorra osas. 2004. aastal laiendati sisekontrollistandardite järgimise nõuet delegatsioonidele. EuropeAidi andmete kohaselt olid kõik delegatsioonidele kohandatud baasnõuded 31. detsembriks 2004 rakendatud. Kontrollikoja audit kinnitab aasta tegevusaruandes toodud peadirektori seisukohta, et parandusi on endiselt vaja nii komisjoni peakorteris kui delegatsioonides (vt punktid 7.17–7.27).

Humanitaarabi peadirektoraat

Riskide hindamine

| 7.10. | Humanitaarabi peadirektoraat viis rahuldavalt läbi riskide isehindamise, jõudes põhjendatult järeldusele, et paljud humanitaarabi valdkonna riskid jäid ameti kontrolli alt välja, välja arvatud rakenduspartnerite kvaliteet. Nagu eelmistelgi aastatel, suunati seetõttu riskide vähendamiseks tehtavad jõupingutused eelkõige rakenduspartnerite valikumenetlusele ja väljavalitute auditeerimissüsteemile. |
| --- | --- |

7.10.

Humanitaarabi peadirektoraat viis rahuldavalt läbi riskide isehindamise, jõudes põhjendatult järeldusele, et paljud humanitaarabi valdkonna riskid jäid ameti kontrolli alt välja, välja arvatud rakenduspartnerite kvaliteet. Nagu eelmistelgi aastatel, suunati seetõttu riskide vähendamiseks tehtavad jõupingutused eelkõige rakenduspartnerite valikumenetlusele ja väljavalitute auditeerimissüsteemile.

Rakenduspartnerite audit

| 7.11. | Humanitaarabi peadirektoraat kasutab rakenduspartnerite auditeerimiseks üldist lähenemisviisi. Auditites hinnati selliseid aspekte nagu rakenduspartnerite struktuur, menetlused ja sisekontroll ning raamatupidamisarvestus- ja finantssüsteemid, juhtimiskultuur ja personalivärbamissüsteemid. Seda täiendas partnerite rakendatud projektide kulude üksikasjalik testimine. |
| --- | --- |

7.11.

Humanitaarabi peadirektoraat kasutab rakenduspartnerite auditeerimiseks üldist lähenemisviisi. Auditites hinnati selliseid aspekte nagu rakenduspartnerite struktuur, menetlused ja sisekontroll ning raamatupidamisarvestus- ja finantssüsteemid, juhtimiskultuur ja personalivärbamissüsteemid. Seda täiendas partnerite rakendatud projektide kulude üksikasjalik testimine.

| 7.12. | 2004. aastal viis humanitaarabi peadirektoraat lõpule 130 auditit, millest 70 toimus rakenduspartnerite peakorterites. Need 70 auditit, mis telliti välisaudiitoritelt, esindavad 344 projekti, mis lõpetati ajavahemikul 1998–2003. Ülejäänud 60 auditit olid seotud kohapeal auditeeritud projektidega (28 aruannet), toetustega (19 aruannet) ja humanitaarabi peadirektoraadi üksustega (13 aruannet). Kontrollikoda vaatas algselt läbi 20 auditiaruannet, millest 13 oli tellitud väljastpoolt. Seejärel kontrollis kontrollikoda nende välisauditite kvaliteeti, külastades kolme rakenduspartneri Euroopa peakortereid ja testides igas peakorteris kahte projekti. Selle tulemusel tehti järgmised tähelepanekud: |
| --- | --- |

7.12.

2004. aastal viis humanitaarabi peadirektoraat lõpule 130 auditit, millest 70 toimus rakenduspartnerite peakorterites. Need 70 auditit, mis telliti välisaudiitoritelt, esindavad 344 projekti, mis lõpetati ajavahemikul 1998–2003. Ülejäänud 60 auditit olid seotud kohapeal auditeeritud projektidega (28 aruannet), toetustega (19 aruannet) ja humanitaarabi peadirektoraadi üksustega (13 aruannet). Kontrollikoda vaatas algselt läbi 20 auditiaruannet, millest 13 oli tellitud väljastpoolt. Seejärel kontrollis kontrollikoda nende välisauditite kvaliteeti, külastades kolme rakenduspartneri Euroopa peakortereid ja testides igas peakorteris kahte projekti. Selle tulemusel tehti järgmised tähelepanekud:

| 7.12. | |
| --- | --- |

7.12.

| a) | kõige sagedasem välisaudiitorite poolt esitatud leiu tüüp oli seotud kulusid põhjendavate dokumentide puudumisega. See oli peamiseks rakenduspartneri kulude tühistamise põhjuseks. Kontrollikoja külastused rakenduspartnerite juurde andsid kinnituse põhjendavate dokumentide puudumise kui põhilise vigade allika kohta. Samuti tuvastati külastustega, et välisaudiitorid ei olnud dokumentide puudumist mitte alati oma aruannetes kajastanud, kuigi see nende valimis sisaldus; |
| --- | --- |

a)

kõige sagedasem välisaudiitorite poolt esitatud leiu tüüp oli seotud kulusid põhjendavate dokumentide puudumisega. See oli peamiseks rakenduspartneri kulude tühistamise põhjuseks. Kontrollikoja külastused rakenduspartnerite juurde andsid kinnituse põhjendavate dokumentide puudumise kui põhilise vigade allika kohta. Samuti tuvastati külastustega, et välisaudiitorid ei olnud dokumentide puudumist mitte alati oma aruannetes kajastanud, kuigi see nende valimis sisaldus;

| a) | Kontrollikoja märkus põhineb ühel kõige varasematest audititest, mille viis läbi tollal uus välisaudiitor. Alates sellest ajast on komisjon pidevalt läbi vaadanud ja selgitanud küsimusi, mille kohta välisaudiitorid peavad aruandeid esitama. |
| --- | --- |

a)

Kontrollikoja märkus põhineb ühel kõige varasematest audititest, mille viis läbi tollal uus välisaudiitor. Alates sellest ajast on komisjon pidevalt läbi vaadanud ja selgitanud küsimusi, mille kohta välisaudiitorid peavad aruandeid esitama.

| b) | ühel juhul tuvastas välisaudiitor pakkumiseeskirjade eiramise, kuid enamuse auditite puhul pakkumisi põhjalikult ei testitud. Kontrollikoda leidis rakenduspartnerite testimisel pakkumistes vigu kuuest kontrollitud projektist neljas. |
| --- | --- |

b)

ühel juhul tuvastas välisaudiitor pakkumiseeskirjade eiramise, kuid enamuse auditite puhul pakkumisi põhjalikult ei testitud. Kontrollikoda leidis rakenduspartnerite testimisel pakkumistes vigu kuuest kontrollitud projektist neljas.

| b) | Kuni 2004. aasta keskpaigani piirdus komisjoni kontroll pakkumismenetluste üle eduka pakkumise olemasolu kontrollimisega. Avastatud puudustega tegelemiseks laiendas komisjon auditeid kontrollimaks ka nende organisatsioonide pakkumisi, mis ei olnud pakkumisprotsessis edukad. |
| --- | --- |

b)

Kuni 2004. aasta keskpaigani piirdus komisjoni kontroll pakkumismenetluste üle eduka pakkumise olemasolu kontrollimisega. Avastatud puudustega tegelemiseks laiendas komisjon auditeid kontrollimaks ka nende organisatsioonide pakkumisi, mis ei olnud pakkumisprotsessis edukad.

| 7.13. | Rakenduspartnerid kohustusid ellu viima oma sisekontrollisüsteemide parandamiseks humanitaarabi peadirektoraadi auditikavas tehtud soovitusi. Komisjon tunnistas abikõlbmatuks kokku 0,5 miljoni euro väärtuses kulusid, mille kohta väljastati sissenõudekorraldused. Need tulemused näitavad, et rakendusorganisatsioonide auditid võivad olla tõhusaks humanitaarabi peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemide vahendiks. |
| --- | --- |

7.13.

Rakenduspartnerid kohustusid ellu viima oma sisekontrollisüsteemide parandamiseks humanitaarabi peadirektoraadi auditikavas tehtud soovitusi. Komisjon tunnistas abikõlbmatuks kokku 0,5 miljoni euro väärtuses kulusid, mille kohta väljastati sissenõudekorraldused. Need tulemused näitavad, et rakendusorganisatsioonide auditid võivad olla tõhusaks humanitaarabi peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemide vahendiks.

| 7.14. | Nendes auditiaruannetes tehtud märkused ja kontrollikoja poolt läbiviidud kulude testimise käigus leitud vigade iseloom vastavad üldjoontes kontrollikoja rakendusorganisatsioonide tehingute testimisel saadud auditileidudele (vt punktid 7.31 ja 7.32). |
| --- | --- |

7.14.

Nendes auditiaruannetes tehtud märkused ja kontrollikoja poolt läbiviidud kulude testimise käigus leitud vigade iseloom vastavad üldjoontes kontrollikoja rakendusorganisatsioonide tehingute testimisel saadud auditileidudele (vt punktid 7.31 ja 7.32).

Siseauditi suutlikkus

| 7.15. | Sama siseauditi suutlikkust hindav üksus vastutab nii humanitaarabi peadirektoraadi kui ka EuropeAidi eest. 2004. aastal hindas nimetatud üksus humanitaarabi peadirektoraadi üksuste töökoormust (vt ka punkt 7.22). |
| --- | --- |

7.15.

Sama siseauditi suutlikkust hindav üksus vastutab nii humanitaarabi peadirektoraadi kui ka EuropeAidi eest. 2004. aastal hindas nimetatud üksus humanitaarabi peadirektoraadi üksuste töökoormust (vt ka punkt 7.22).

Koostöötalitus EuropeAid kesktasandil

2003. aasta leidude järelaudit

| 7.16. | 2003. aasta aruandes (punktid 7.18, 7.19, 7.21, 7.22 ja 7.23) märkis kontrollikoda, et mitte kõik direktoraadid ei auditeerinud oma delegatsioone; peakorteri talitustel puudus jooksev teave delegatsioonide käivitatud auditite kohta; siseauditi suutlikkust hindaval üksusel ei olnud piisavalt ressursse abistamaks peadirektorit iga-aastase kinnitava avalduse koostamisel; puudus tõendusmaterjal peakorterite talituste vahelise koostöö kohta järelkontrolli teostamisel; EuropeAid ei kontrollinud süstemaatiliselt tagasinõutavate summade ja tagastamata ettemaksete kohta esitatud teavet. 2004. aastal oli peamiseks paranduseks see, et programmitöö, sise- ja järelkontrolli üksus võttis endale kogu vastutuse järelkontrollide eest (vt punkt 7.23). Muude aspektide osas vajatakse parandusi, nagu on selgitatud järgnevates punktides. Vt
  tabel 7.1
  . |
| --- | --- |

7.16.

2003. aasta aruandes (punktid 7.18, 7.19, 7.21, 7.22 ja 7.23) märkis kontrollikoda, et mitte kõik direktoraadid ei auditeerinud oma delegatsioone; peakorteri talitustel puudus jooksev teave delegatsioonide käivitatud auditite kohta; siseauditi suutlikkust hindaval üksusel ei olnud piisavalt ressursse abistamaks peadirektorit iga-aastase kinnitava avalduse koostamisel; puudus tõendusmaterjal peakorterite talituste vahelise koostöö kohta järelkontrolli teostamisel; EuropeAid ei kontrollinud süstemaatiliselt tagasinõutavate summade ja tagastamata ettemaksete kohta esitatud teavet. 2004. aastal oli peamiseks paranduseks see, et programmitöö, sise- ja järelkontrolli üksus võttis endale kogu vastutuse järelkontrollide eest (vt punkt 7.23). Muude aspektide osas vajatakse parandusi, nagu on selgitatud järgnevates punktides. Vt
  tabel 7.1
  .

| 7.16. | Alates 2003. aastast on komisjon tegelenud üldise auditeerimisstrateegia arendamisega ning järelevalve- ja kontrollistrateegia selgema määratlemisega, pöörates muuhulgas tähelepanu ka peakontori talituste ja delegatsioonide tegevusele ja ülesannetele.
  2005. aasta märtsis toimunud EuropeAidi talituse ümberkorraldamise eesmärk oli tugevdada veelgi tema rolli, mis on järk-järgult arenenud komisjoni delegatsioonidele üle antud juhtimise järelevalve, kooskõlastamise ning toetamise suunas Lisaks on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide eesmärgiks tagada, et lepingupartnerid järgivad lepingu tingimusi ning komisjon kavatseb edasi arendada oma juhtimisteabesüsteemi. |
| --- | --- |

7.16.

Alates 2003. aastast on komisjon tegelenud üldise auditeerimisstrateegia arendamisega ning järelevalve- ja kontrollistrateegia selgema määratlemisega, pöörates muuhulgas tähelepanu ka peakontori talituste ja delegatsioonide tegevusele ja ülesannetele.

2005. aasta märtsis toimunud EuropeAidi talituse ümberkorraldamise eesmärk oli tugevdada veelgi tema rolli, mis on järk-järgult arenenud komisjoni delegatsioonidele üle antud juhtimise järelevalve, kooskõlastamise ning toetamise suunas Lisaks on komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide eesmärgiks tagada, et lepingupartnerid järgivad lepingu tingimusi ning komisjon kavatseb edasi arendada oma juhtimisteabesüsteemi.

Tabel 7.1

a) Kontrollikoja hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele 2004. aastal

| | Humanitaarabi amet ECHO | Koostöötalitus EuropeAid | Delegatsioonid |
| --- | --- | --- | --- |
| Üldine kontseptsioon | A | B | — |
| Menetlused ja juhendid | A | A | A |
| Toimimine praktikas | A | B (4) | B (4) |
| Siseauditid | B (5) | B (5) | B (5) |
| Juhtkonnapoolne aruandlus | A | B (4) | B |

Humanitaarabi amet ECHO

Koostöötalitus EuropeAid

Delegatsioonid

Üldine kontseptsioon

A

B

—

Menetlused ja juhendid

A

A

A

Toimimine praktikas

A

B (4)

B (4)

Siseauditid

B (5)

B (5)

B (5)

Juhtkonnapoolne aruandlus

A

B (4)

B

b) Kontrollikoja hinnang EuropeAidi rahastatud projekte ellu viivate organisatsioonide tasandil läbi viidud välisaudititele

| Auditite kvaliteet | A |
| --- | --- |
| Auditite kvantiteet | B (6) |
| Juhendite ja volituste määratlemine | B (7) |
| Komisjoni osa audiitorite määramisel | B (7) |
| Pakkumismenetluste lülitamine auditeeritavate valdkondade alla | B (7) |
| Raamatupidamissüsteemi kontrolli tulemuste esitamine | C |
| Auditiaruannete kasutamist ja järelauditit tõendavad dokumendid | B |

Auditite kvaliteet

A

Auditite kvantiteet

B (6)

Juhendite ja volituste määratlemine

B (7)

Komisjoni osa audiitorite määramisel

B (7)

Pakkumismenetluste lülitamine auditeeritavate valdkondade alla

B (7)

Raamatupidamissüsteemi kontrolli tulemuste esitamine

C

Auditiaruannete kasutamist ja järelauditit tõendavad dokumendid

B

Näitajate selgitus

| Hinnang järelevalvesüsteemidele ja kontrollile |
| --- |
| Toimib hästi. Vaja teha mõningaid või väiksemaid muudatusi | A |
| Toimib, kuid on vaja teha muudatusi | B |
| Ei toimi nii, nagu planeeritud | C |

Hinnang järelevalvesüsteemidele ja kontrollile

Toimib hästi. Vaja teha mõningaid või väiksemaid muudatusi

A

Toimib, kuid on vaja teha muudatusi

B

Ei toimi nii, nagu planeeritud

C

c) Põhivaldkonnad, milles kontrollikoda viis 2004. aastal läbi järelauditi

| | Humanitaarabi amet ECHO | Koostöötalitus EuropeAid | Delegatsioonid |
| --- | --- | --- | --- |
| Riskianalüüsi läbiviimine | Viis analüüsi läbi nagu eelmistel aastatel. | Viis 2004. aasta isehindamise lõpule jaanuaris 2005. | — |
| Aruandlussüsteemid | Säilitas hea taseme. | 2003. aastaga võrreldes on aruandlussüsteemid paranenud, kuid vajavad veel edasiarendamist:






  — | CRIS-auditi moodul ei ole seotud juhtimisteabega; |

Humanitaarabi amet ECHO

Koostöötalitus EuropeAid

Delegatsioonid

Riskianalüüsi läbiviimine

Viis analüüsi läbi nagu eelmistel aastatel.

Viis 2004. aasta isehindamise lõpule jaanuaris 2005.

—

Aruandlussüsteemid

Säilitas hea taseme.

2003. aastaga võrreldes on aruandlussüsteemid paranenud, kuid vajavad veel edasiarendamist:

—

CRIS-auditi moodul ei ole seotud juhtimisteabega;

| — | EAMR-aruanded on puudulikud. |
| --- | --- |

—

EAMR-aruanded on puudulikud.

Delegatsioonid andsid aasta jooksul aru kolm korda.

Välisauditite ja kontrollide kontseptsioon

Rakendati täielikult.

Strateegiat käsitlev dokument valmis 2004. aastal.

—

Välisauditite ja järelkontrolli läbiviimine

Auditid viidi läbi ja teostati järelaudit. Tuleb anda selgemaid juhtnööre.

Viidi läbi rohkem auditeid; juhendeid ja järelauditit tuleks parandada.

—

Riskide hindamine

| 7.17. | 2005. aasta jaanuaris lõpetatud 2004. aasta riskide isehindamises, mis koostati aasta tegevuskava jaoks, toodi ära üldnimekiri EuropeAidi põhiriskide kohta. Selles ei võetud aga arvesse rakendusorganisatsioone kui tasandit, kus finantsriskid on kõige suuremad (vt punkt 7.32). |
| --- | --- |

7.17.

2005. aasta jaanuaris lõpetatud 2004. aasta riskide isehindamises, mis koostati aasta tegevuskava jaoks, toodi ära üldnimekiri EuropeAidi põhiriskide kohta. Selles ei võetud aga arvesse rakendusorganisatsioone kui tasandit, kus finantsriskid on kõige suuremad (vt punkt 7.32).

| 7.17. | See ei ole ainus EuropeAidi poolt läbiviidud riskianalüüs.
  Rakendusorganisatsioonide finantsriski hinnatakse projektide ja programmide valimise ja rahastamise ajal, kui teostatakse projekti/programmi edukaks rakendamiseks vajalike piirangute ja tingimuste analüüs, kus arvestatakse ka jätkusuutlikkuse aspekte (lõppabisaaja suutlikkus). Korrapärane järelevalve võimaldab komisjonil võtta asjakohased meetmed projektide parandamiseks või nende kohandamiseks. |
| --- | --- |

7.17.

See ei ole ainus EuropeAidi poolt läbiviidud riskianalüüs.

Rakendusorganisatsioonide finantsriski hinnatakse projektide ja programmide valimise ja rahastamise ajal, kui teostatakse projekti/programmi edukaks rakendamiseks vajalike piirangute ja tingimuste analüüs, kus arvestatakse ka jätkusuutlikkuse aspekte (lõppabisaaja suutlikkus). Korrapärane järelevalve võimaldab komisjonil võtta asjakohased meetmed projektide parandamiseks või nende kohandamiseks.

Teave ja aruandlus

| 7.18. | Suurem osa järelevalves kasutatavast finantsteabest saadakse EuropeAidi ühisest teabesüsteemist Relex (Common Relex Information System, CRIS). Finantsteave hõlmab eeskätt otsuseid, lepingute sõlmimist, kulukohustusi ja makseid komisjoni tasandil. |
| --- | --- |

7.18.

Suurem osa järelevalves kasutatavast finantsteabest saadakse EuropeAidi ühisest teabesüsteemist Relex (Common Relex Information System, CRIS). Finantsteave hõlmab eeskätt otsuseid, lepingute sõlmimist, kulukohustusi ja makseid komisjoni tasandil.

| 7.19. | Lisaks, kuna arengumeetmete juhtimine ja rakendamine on suures osas delegeeritud delegatsioonidele, peavad viimased esitama EuropeAidi peakorterile välistegevuse haldamise aruandeid, mis hõlmaksid ka sisekontrolli küsimusi. Kontrollikoja poolt läbi vaadatud 2004. aasta välistegevuse haldamise 13 aruandest koosnevas valimis esitati sisekontrollistandardite kohta teavet ainult viies aruandes ja teavet delegatsiooni käivitatud auditite leidude kohta ühes aruandes. |
| --- | --- |

7.19.

Lisaks, kuna arengumeetmete juhtimine ja rakendamine on suures osas delegeeritud delegatsioonidele, peavad viimased esitama EuropeAidi peakorterile välistegevuse haldamise aruandeid, mis hõlmaksid ka sisekontrolli küsimusi. Kontrollikoja poolt läbi vaadatud 2004. aasta välistegevuse haldamise 13 aruandest koosnevas valimis esitati sisekontrollistandardite kohta teavet ainult viies aruandes ja teavet delegatsiooni käivitatud auditite leidude kohta ühes aruandes.

| 7.19. | Seoses sisekontrollistandardite kohaldamisega delegatsioonides “nõutakse” delegatsioonidelt välisabi korraldamise aruannetes (EAMR) perioodi peamiste probleemide ja võetud meetmeid puudutavate küsimuste käsitlemist. Samuti ei nõuta delegatsioonidelt peakontori teavitamist kõikidest auditi tulemustest, vaid pigem oodatakse nendele põhiteguritele osutamist, mis võivad mõjutada tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

7.19.

Seoses sisekontrollistandardite kohaldamisega delegatsioonides “nõutakse” delegatsioonidelt välisabi korraldamise aruannetes (EAMR) perioodi peamiste probleemide ja võetud meetmeid puudutavate küsimuste käsitlemist. Samuti ei nõuta delegatsioonidelt peakontori teavitamist kõikidest auditi tulemustest, vaid pigem oodatakse nendele põhiteguritele osutamist, mis võivad mõjutada tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Finantsjärelevalve

| 7.20. | Nelja detsentraliseeritud tegevust juhtiva geograafilise direktoraadi (8) finantsüksused viisid oma delegatsioonides läbi erineva ulatusega auditeid, vaadates läbi tehingute käsitlemise finantssüsteemid, lepingute sõlmimise süsteemi ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid, samuti auditeeriti delegatsioonide käsitletud tehinguid. Ainult kahel direktoraadil oli olemas programm delegatsioonide regulaarseks auditeerimiseks. Nagu eelmise aasta aastaaruandes tõdeti, tuleks nimetatud lähenemist laiendada kõikidele direktoraatidele. |
| --- | --- |

7.20.

Nelja detsentraliseeritud tegevust juhtiva geograafilise direktoraadi (8) finantsüksused viisid oma delegatsioonides läbi erineva ulatusega auditeid, vaadates läbi tehingute käsitlemise finantssüsteemid, lepingute sõlmimise süsteemi ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid, samuti auditeeriti delegatsioonide käsitletud tehinguid. Ainult kahel direktoraadil oli olemas programm delegatsioonide regulaarseks auditeerimiseks. Nagu eelmise aasta aastaaruandes tõdeti, tuleks nimetatud lähenemist laiendada kõikidele direktoraatidele.

| 7.20. | Nagu vastuses eelmise aasta aruande punktile 7.18 viidati, kontrolliti kõiki delegatsioone enne detsentraliseerimise alustamist süstemaatiliselt (2001–2004). Detsentraliseeritud delegatsioonide tegevuse järelevalveks, mis vastaks talituste nõudmistele, võib kasutada erinevaid kontrollkäikude ja auditite kombinatsioone.
  EuropeAid kavatseb saadud kogemuse põhjal arendada parimaid tavasid sellise analüüsi teostamiseks. |
| --- | --- |

7.20.

Nagu vastuses eelmise aasta aruande punktile 7.18 viidati, kontrolliti kõiki delegatsioone enne detsentraliseerimise alustamist süstemaatiliselt (2001–2004). Detsentraliseeritud delegatsioonide tegevuse järelevalveks, mis vastaks talituste nõudmistele, võib kasutada erinevaid kontrollkäikude ja auditite kombinatsioone.

EuropeAid kavatseb saadud kogemuse põhjal arendada parimaid tavasid sellise analüüsi teostamiseks.

Rakendusorganisatsioonide audit

| 7.21. | 2004. aastal algatasid EuropeAidi erinevad direktoraadid 2004. aasta auditikava raames 143 projektide auditit. 2005. aasta alguses oli enamus nimetatud audititest veel lõpetamata. Need auditid algatati lisaks delegatsioonide nimel väljaspool aasta auditikava läbiviidud või otse rakendusorganisatsioonide poolt tellitud audititele. Enamikul juhtudel puudus peakorteri talitustel jooksev teave delegatsioonide käivitatud auditite kohta. EuropeAidi finantsteabesüsteemiga CRIS on ühendatud nn CRIS-audit — moodul, mis peaks sisaldama tervikteavet auditite kohta. Selle andmed ei ole aga ammendavad ja need tuleks kiiresti siduda vastava projekti järelevalveteabega, võimaldamaks seaduslikkuse ning korrektsuse nõuete jätkuvat järelevalvet. |
| --- | --- |

7.21.

2004. aastal algatasid EuropeAidi erinevad direktoraadid 2004. aasta auditikava raames 143 projektide auditit. 2005. aasta alguses oli enamus nimetatud audititest veel lõpetamata. Need auditid algatati lisaks delegatsioonide nimel väljaspool aasta auditikava läbiviidud või otse rakendusorganisatsioonide poolt tellitud audititele. Enamikul juhtudel puudus peakorteri talitustel jooksev teave delegatsioonide käivitatud auditite kohta. EuropeAidi finantsteabesüsteemiga CRIS on ühendatud nn CRIS-audit — moodul, mis peaks sisaldama tervikteavet auditite kohta. Selle andmed ei ole aga ammendavad ja need tuleks kiiresti siduda vastava projekti järelevalveteabega, võimaldamaks seaduslikkuse ning korrektsuse nõuete jätkuvat järelevalvet.

| 7.21. | Delegatsioonid peavad välisabi korraldamise aruandes esitama ülevaate algatatud audititest, et andmed jõuaksid 2004. aasta jooksul korrapäraselt peakontori teabesüsteemi.
  Nüüd on võimalik ühendada CRIS-auditi andmed vastavate projektide andmetega. |
| --- | --- |

7.21.

Delegatsioonid peavad välisabi korraldamise aruandes esitama ülevaate algatatud audititest, et andmed jõuaksid 2004. aasta jooksul korrapäraselt peakontori teabesüsteemi.

Nüüd on võimalik ühendada CRIS-auditi andmed vastavate projektide andmetega.

Siseauditi suutlikkus

| 7.22. | 2004. aastal uuendas siseauditi suutlikkust hindav üksus oma sisekontrollistandardite läbivaatuse meetodeid, andes väga olulisi soovitusi üksikasjalikumate riskianalüüside koostamise ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiendamise kohta, ning avaldas kaks aruannet spetsiifilistel teemadel. Üksus koostas ka kahe delegatsiooni töökoormuse hindamisaruande. Nagu 2003. aasta aruandes juba tõdeti, on küsitav, kas neid hindamisi peaks läbi viima siseauditi suutlikkust hindav üksus, arvestades personaliressursside äärmist piiratust. Siseauditi suutlikkust hindava üksuse esmatähtsaks ülesandeks peaks olema tehingute seaduslikkust ja korrektsust tagavate süsteemide hindamine ja peadirektori abistamine hästipõhjendatud iga-aastase avalduse koostamisel, eriti kontrollimenetluste kvaliteedi ja aruandlussüsteemide osas nii peakorteris kui delegatsioonides. |
| --- | --- |

7.22.

2004. aastal uuendas siseauditi suutlikkust hindav üksus oma sisekontrollistandardite läbivaatuse meetodeid, andes väga olulisi soovitusi üksikasjalikumate riskianalüüside koostamise ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiendamise kohta, ning avaldas kaks aruannet spetsiifilistel teemadel. Üksus koostas ka kahe delegatsiooni töökoormuse hindamisaruande. Nagu 2003. aasta aruandes juba tõdeti, on küsitav, kas neid hindamisi peaks läbi viima siseauditi suutlikkust hindav üksus, arvestades personaliressursside äärmist piiratust. Siseauditi suutlikkust hindava üksuse esmatähtsaks ülesandeks peaks olema tehingute seaduslikkust ja korrektsust tagavate süsteemide hindamine ja peadirektori abistamine hästipõhjendatud iga-aastase avalduse koostamisel, eriti kontrollimenetluste kvaliteedi ja aruandlussüsteemide osas nii peakorteris kui delegatsioonides.

| 7.22. | Komisjoni teatises, milles sätestati siseauditi üksuste loomine, määratleti kolm eesmärki: kaks neist on seotud riskikontrolli ja sisekontrollisüsteemiga ning kolmas soovituste esitamisega tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks ja ressursside säästliku kasutamise kindlustamiseks.
  Üksuse poolt teostatud töökoormuse hindamine vastab nimetatud kolmandale eesmärgile. EuropeAid nimetas riskialases eneseanalüüsis personalijuhtimist ühe riskina. Detsentraliseerimist käsitlevas 2004. aasta jaanuari teatises nõuti, et Relexi siseaudit auditeeriks töökoormuse hindamist delegatsioonides, et olla kindel, et personali arv vastab uuele suurenenud töökoormusele. |
| --- | --- |

7.22.

Komisjoni teatises, milles sätestati siseauditi üksuste loomine, määratleti kolm eesmärki: kaks neist on seotud riskikontrolli ja sisekontrollisüsteemiga ning kolmas soovituste esitamisega tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks ja ressursside säästliku kasutamise kindlustamiseks.

Üksuse poolt teostatud töökoormuse hindamine vastab nimetatud kolmandale eesmärgile. EuropeAid nimetas riskialases eneseanalüüsis personalijuhtimist ühe riskina. Detsentraliseerimist käsitlevas 2004. aasta jaanuari teatises nõuti, et Relexi siseaudit auditeeriks töökoormuse hindamist delegatsioonides, et olla kindel, et personali arv vastab uuele suurenenud töökoormusele.

Järelkontroll

| 7.23. | Programmitöö, sise- ja järelkontrolli üksus viis läbi 2004. aasta esimese üheksa kuu jooksul tehtud EuropeAidi maksetest koosneva valimi järelkontrolle. Vigade madalat määra kinnitas ka sama tüüpi tehingute kontrollimine kontrollikoja poolt (vt punkt 7.29). |
| --- | --- |

7.23.

Programmitöö, sise- ja järelkontrolli üksus viis läbi 2004. aasta esimese üheksa kuu jooksul tehtud EuropeAidi maksetest koosneva valimi järelkontrolle. Vigade madalat määra kinnitas ka sama tüüpi tehingute kontrollimine kontrollikoja poolt (vt punkt 7.29).

Tehingute kontroll

| 7.24. | EuropeAidi peakorterid ja delegatsioonid viivad läbi omal tasandil käsitletud tehingute kontrolle. Mõnel juhul, kus maksetaotlusele on lisatud vastavaid kulusid kinnitav välisaudiitori aruanne või kui maksetaotlusi on kontrollinud komisjoni töötajad kohapeal, hindab komisjon, kas rakendusorganisatsioonide poolt teostatud raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud on oma olemuselt seaduslikud ja korrektsed. Teistel juhtudel toetub komisjon rakendusorganisatsioonide esitatud dokumentidele ning kontrollib ainult seda, kas maksetaotlus vastab lepingu või finantskokkuleppe tingimustele. |
| --- | --- |

7.24.

EuropeAidi peakorterid ja delegatsioonid viivad läbi omal tasandil käsitletud tehingute kontrolle. Mõnel juhul, kus maksetaotlusele on lisatud vastavaid kulusid kinnitav välisaudiitori aruanne või kui maksetaotlusi on kontrollinud komisjoni töötajad kohapeal, hindab komisjon, kas rakendusorganisatsioonide poolt teostatud raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud on oma olemuselt seaduslikud ja korrektsed. Teistel juhtudel toetub komisjon rakendusorganisatsioonide esitatud dokumentidele ning kontrollib ainult seda, kas maksetaotlus vastab lepingu või finantskokkuleppe tingimustele.

| 7.24. | Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide eesmärk on kindlustada, et lepingupartnerid peavad lepingulistest nõuetest kinni vastavalt finantsmääruse sätetele.
  Välisauditid annavad sõltumatu kinnituse projektide rakendamiseks kasutusele võetud juhtimissüsteemide kvaliteedile ning tekkinud kulude abikõlblikkusele. Auditeid käsitlevad sätted (teatud liiki kulutuste või kogukulutuste arvestuse kinnitamine) on esitatud rahastamislepingutes.
  Lepingupartnerite lisakontrolli ja auditeerimist teostatakse riskianalüüsi alusel, kuna mitmetel juhtudel oleks kogu nende sisekontrollisüsteemi üksikasjalik ülevaatus liigne, kuna maksete seaduslikkust ja korrektsust kontrollitakse niigi.
  Finantskorra ja -kontrolli eemärgiks on saavutada tasakaal riskitaseme ja kontrollimise vahel, võttes arvesse erinevaid juhtimisviise. |
| --- | --- |

7.24.

Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide eesmärk on kindlustada, et lepingupartnerid peavad lepingulistest nõuetest kinni vastavalt finantsmääruse sätetele.

Välisauditid annavad sõltumatu kinnituse projektide rakendamiseks kasutusele võetud juhtimissüsteemide kvaliteedile ning tekkinud kulude abikõlblikkusele. Auditeid käsitlevad sätted (teatud liiki kulutuste või kogukulutuste arvestuse kinnitamine) on esitatud rahastamislepingutes.

Lepingupartnerite lisakontrolli ja auditeerimist teostatakse riskianalüüsi alusel, kuna mitmetel juhtudel oleks kogu nende sisekontrollisüsteemi üksikasjalik ülevaatus liigne, kuna maksete seaduslikkust ja korrektsust kontrollitakse niigi.

Finantskorra ja -kontrolli eemärgiks on saavutada tasakaal riskitaseme ja kontrollimise vahel, võttes arvesse erinevaid juhtimisviise.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid delegatsioonide tasandil

| 7.25. | Kontrollikoda külastas viit delegatsiooni (Bosnia, Kambodža, Kasahstan, Filipiinid ja Süüria) eesmärgiga hinnata järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning auditeerida teatud hulka tehinguid, mille puhul EuropeAid oli volitatud eelarvevahendite käsutajaks. Järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülevaatamine näitas, et teostatud menetlused olid komisjoni käsitletud kulukohustuste ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks üldiselt piisavad. |
| --- | --- |

7.25.

Kontrollikoda külastas viit delegatsiooni (Bosnia, Kambodža, Kasahstan, Filipiinid ja Süüria) eesmärgiga hinnata järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning auditeerida teatud hulka tehinguid, mille puhul EuropeAid oli volitatud eelarvevahendite käsutajaks. Järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülevaatamine näitas, et teostatud menetlused olid komisjoni käsitletud kulukohustuste ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks üldiselt piisavad.

| 7.26. | Üldiselt on välisaudiitorite kasutamine ja nende määramise menetlused sätestatud projekti rahastamislepingutes. Need sätted olid ebaselgelt sõnastatud rahastamislepingutes, mille kohta koostatud välisauditi aruanded kontrollikoda läbi vaatas. See jättis rakendusorganisatsioonidele välisaudiitorite valikuks ja tööeesmärkide seadmiseks rohkelt valikuvõimalusi. |
| --- | --- |

7.26.

Üldiselt on välisaudiitorite kasutamine ja nende määramise menetlused sätestatud projekti rahastamislepingutes. Need sätted olid ebaselgelt sõnastatud rahastamislepingutes, mille kohta koostatud välisauditi aruanded kontrollikoda läbi vaatas. See jättis rakendusorganisatsioonidele välisaudiitorite valikuks ja tööeesmärkide seadmiseks rohkelt valikuvõimalusi.

| 7.26. | Viimastel aastatel on lepinguliste dokumentide (lepingud, toetused, rahastamislepingud) näidisvormide kasutuselevõtt parandanud komisjoni kontrolli taset. Lisaks on parandatud “kinnitusauditeid” käsitlevaid lepingulisi sätteid. Näiteks kavatseb komisjon abisaajate ja rakendusorganisatsioonide audiitorite valimise kontrolli parandamiseks kasutusele võtta auditi standardsuunised, milles sisalduvad audiitorite valiku põhitingimused, millest abisaajad ja rakendusorganisatsioonid peavad audiitoreid valides ja lepinguid sõlmides lähtuma. |
| --- | --- |

7.26.

Viimastel aastatel on lepinguliste dokumentide (lepingud, toetused, rahastamislepingud) näidisvormide kasutuselevõtt parandanud komisjoni kontrolli taset. Lisaks on parandatud “kinnitusauditeid” käsitlevaid lepingulisi sätteid. Näiteks kavatseb komisjon abisaajate ja rakendusorganisatsioonide audiitorite valimise kontrolli parandamiseks kasutusele võtta auditi standardsuunised, milles sisalduvad audiitorite valiku põhitingimused, millest abisaajad ja rakendusorganisatsioonid peavad audiitoreid valides ja lepinguid sõlmides lähtuma.

| 7.27. | Riikides, mida kontrollikoda külastas, vaadati läbi projektide 14 välisauditi aruannet (13 tellitud rakendusorganisatsioonide ja üks komisjoni poolt), millest 12 olid seotud kontrollikoja poolt kohapeal auditeeritud projektidega. Kirjalikud juhendid ja volitused puudusid 14 välisauditist kahe kohta. Ülejäänud 12 auditi osas näitas kontrollikoja läbivaatus koos mõningate välisauditi läbinud projektide kontrollitulemustega, et välisauditite aruannete kvaliteet oli neile ettenähtud konkreetsete juhendite ja volituste piires rahuldav. Siiski toodi ainult ühes, rakendusorganisatsiooni tellitud aruandes eraldi välja, et käsitleda tuleb ELi rahastamisnõuetele vastavust. Pole üllatav, et selle auditi leide kinnitas kontrollikoja enda audit; samas tuvastas kontrollikoda välisaudiitorite poolt esitamata vigu kaheksas aruandes 12st kontrollikoja poolt kohapeal kontrollitud projekti välisauditi aruandest. |
| --- | --- |

7.27.

Riikides, mida kontrollikoda külastas, vaadati läbi projektide 14 välisauditi aruannet (13 tellitud rakendusorganisatsioonide ja üks komisjoni poolt), millest 12 olid seotud kontrollikoja poolt kohapeal auditeeritud projektidega. Kirjalikud juhendid ja volitused puudusid 14 välisauditist kahe kohta. Ülejäänud 12 auditi osas näitas kontrollikoja läbivaatus koos mõningate välisauditi läbinud projektide kontrollitulemustega, et välisauditite aruannete kvaliteet oli neile ettenähtud konkreetsete juhendite ja volituste piires rahuldav. Siiski toodi ainult ühes, rakendusorganisatsiooni tellitud aruandes eraldi välja, et käsitleda tuleb ELi rahastamisnõuetele vastavust. Pole üllatav, et selle auditi leide kinnitas kontrollikoja enda audit; samas tuvastas kontrollikoda välisaudiitorite poolt esitamata vigu kaheksas aruandes 12st kontrollikoja poolt kohapeal kontrollitud projekti välisauditi aruandest.

| 7.27. | EuropeAid avaldab EÜ välisabi lepingute sõlmimise korra praktilise juhendi uue versiooni. Uus toetuslepingu näidisvorm sisaldab suuniseid abisaajate jaoks. Nendes suunistes pööratakse erilist tähelepanu lepingu tingimustest (sealhulgas nendest, mis käsitlevad hankeid ja abikõlblikkust) kinnipidamisele. Seda tüüpi standardsuuniseid tuleks eristada komisjoni algatatud auditite suunistest, mida saab koostada üksikjuhtude põhjal. |
| --- | --- |

7.27.

EuropeAid avaldab EÜ välisabi lepingute sõlmimise korra praktilise juhendi uue versiooni. Uus toetuslepingu näidisvorm sisaldab suuniseid abisaajate jaoks. Nendes suunistes pööratakse erilist tähelepanu lepingu tingimustest (sealhulgas nendest, mis käsitlevad hankeid ja abikõlblikkust) kinnipidamisele. Seda tüüpi standardsuuniseid tuleks eristada komisjoni algatatud auditite suunistest, mida saab koostada üksikjuhtude põhjal.

Tehingute audit

Delegatsioonide tasandil läbiviidud tehingute audit

| 7.28. | Igas külastatud delegatsioonis auditeeriti sel tasandil tehtud tehingute valimit, mis koosnes 30 maksest (kokku 8,4 miljonit eurot) ja 10 pakkumisest (kokku 12,7 miljonit eurot). |
| --- | --- |

7.28.

Igas külastatud delegatsioonis auditeeriti sel tasandil tehtud tehingute valimit, mis koosnes 30 maksest (kokku 8,4 miljonit eurot) ja 10 pakkumisest (kokku 12,7 miljonit eurot).

| 7.29. | Kontrollikoja audit rakendusorganisatsioonidele tehtud maksete kohta tõi ilmsiks väga vähe vigu. |
| --- | --- |

7.29.

Kontrollikoja audit rakendusorganisatsioonidele tehtud maksete kohta tõi ilmsiks väga vähe vigu.

Rakendusorganisatsioonide tasandil läbiviidud tehingute audit

| 7.30. | Kontrollikoda külastas 17 rakendusorganisatsioonide juhitud projekti, mille käigus kontrolliti kokku 237 tehingust koosnevat valimit, et saada kinnitust nende seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning kontrollida sisekontrollisüsteemide toimimist. |
| --- | --- |

7.30.

Kontrollikoda külastas 17 rakendusorganisatsioonide juhitud projekti, mille käigus kontrolliti kokku 237 tehingust koosnevat valimit, et saada kinnitust nende seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning kontrollida sisekontrollisüsteemide toimimist.

| 7.31. | Projektide auditeerimine kontrollikoja poolt näitas, et 17st külastatud ja kohapeal kontrollitud rakendusorganisatsioonist kolme sisekontrollisüsteemides oli puudusi, mis tulenesid maksete kinnitamise ja raamatupidamisega seotud ülesannete nõuetekohase lahususe puudumisest. |
| --- | --- |

7.31.

Projektide auditeerimine kontrollikoja poolt näitas, et 17st külastatud ja kohapeal kontrollitud rakendusorganisatsioonist kolme sisekontrollisüsteemides oli puudusi, mis tulenesid maksete kinnitamise ja raamatupidamisega seotud ülesannete nõuetekohase lahususe puudumisest.

| 7.32. | 11 auditeeritud projekti raames kontrollitud tehingutes avastati märkimisväärselt palju korduvaid või oluliselt kulusid mõjutavaid vigu. Kõige sagedamini esinevad puudused olid ettenähtud lepingute sõlmimise korra mittejärgimine (17st kohapeal kontrollitud projektist kaheksas), ebapiisav tõendav dokumentatsioon (17st viies) ja abikõlbmatud kulud (17st neljas). |
| --- | --- |

7.32.

11 auditeeritud projekti raames kontrollitud tehingutes avastati märkimisväärselt palju korduvaid või oluliselt kulusid mõjutavaid vigu. Kõige sagedamini esinevad puudused olid ettenähtud lepingute sõlmimise korra mittejärgimine (17st kohapeal kontrollitud projektist kaheksas), ebapiisav tõendav dokumentatsioon (17st viies) ja abikõlbmatud kulud (17st neljas).

| 7.31–7.32. | Komisjon on viimastel aastatel tegelenud rakendusorganisatsioonide lepingute sõlmimise korra kohaldamisel tekkinud puudustega, võttes kasutusele näidislepingud ja auditi aruanded, mille kohaselt audiitorid peavad kontrollima, kas abisaajad peavad eeskirjadest kinni. Komisjon vaatab praegu läbi auditi aruande vormi ning töötab välja parandatud suuniseid audiitoritele. |
| --- | --- |

7.31–7.32.

Komisjon on viimastel aastatel tegelenud rakendusorganisatsioonide lepingute sõlmimise korra kohaldamisel tekkinud puudustega, võttes kasutusele näidislepingud ja auditi aruanded, mille kohaselt audiitorid peavad kontrollima, kas abisaajad peavad eeskirjadest kinni. Komisjon vaatab praegu läbi auditi aruande vormi ning töötab välja parandatud suuniseid audiitoritele.

Volitatud eelarvevahendite käsutajate aasta tegevusaruannete ja avalduste analüüs

| 7.33. | Kontrollikoda vaatas läbi EuropeAidi peadirektori ning humanitaarabi peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruanded ja avaldused. Keskenduti aruannete nendele osadele, mis käsitlesid komisjoni järelmeetmeid kontrollikoja ja komisjoni siseaudiitorite soovituste ning komisjoni tegevuskavas mainitud tegevuste (lisatud komisjoni 2003. aasta tegevusaruannete kokkuvõttele) (9) osas. Samuti keskenduti sisekontrollistandarditele. Kontrollikoda kontrollis, kas ja kui suures ulatuses olid õigustatud ning piisavalt tõendatud peadirektorite avaldused selles osas, mis puudutas raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kehtestatud kontrollimenetlusi. |
| --- | --- |

7.33.

Kontrollikoda vaatas läbi EuropeAidi peadirektori ning humanitaarabi peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruanded ja avaldused. Keskenduti aruannete nendele osadele, mis käsitlesid komisjoni järelmeetmeid kontrollikoja ja komisjoni siseaudiitorite soovituste ning komisjoni tegevuskavas mainitud tegevuste (lisatud komisjoni 2003. aasta tegevusaruannete kokkuvõttele) (9) osas. Samuti keskenduti sisekontrollistandarditele. Kontrollikoda kontrollis, kas ja kui suures ulatuses olid õigustatud ning piisavalt tõendatud peadirektorite avaldused selles osas, mis puudutas raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kehtestatud kontrollimenetlusi.

| 7.34. | Kontrollikoda leidis, et aruannetes esitatud teave on täpne ning annab tõese pildi tegevuskavade ja sisekontrollistandardite rakendamise osas võetud järelmeetmete kohta. Nii humanitaarabi peadirektoraat kui EuropeAid on rakendanud asjakohaseid meetmeid 2003. aastal leitud puuduste kõrvaldamiseks ning sisekontrollistandardite lõpuleviimiseks ja nende järgimise parandamiseks. |
| --- | --- |

7.34.

Kontrollikoda leidis, et aruannetes esitatud teave on täpne ning annab tõese pildi tegevuskavade ja sisekontrollistandardite rakendamise osas võetud järelmeetmete kohta. Nii humanitaarabi peadirektoraat kui EuropeAid on rakendanud asjakohaseid meetmeid 2003. aastal leitud puuduste kõrvaldamiseks ning sisekontrollistandardite lõpuleviimiseks ja nende järgimise parandamiseks.

| 7.35. | Alates jaanuarist 2004 on delegatsioonid pidanud esitama peakorterile aruanded läbiviidud välisauditite, seaduslikkust ja korrektsust mõjutavate küsimuste ning võetud asjakohaste meetmete kohta. Kontrollikoja kontrollitud valimis ei olnud seda siiski alati järjepidevalt tehtud (vt punkt 7.19). |
| --- | --- |

7.35.

Alates jaanuarist 2004 on delegatsioonid pidanud esitama peakorterile aruanded läbiviidud välisauditite, seaduslikkust ja korrektsust mõjutavate küsimuste ning võetud asjakohaste meetmete kohta. Kontrollikoja kontrollitud valimis ei olnud seda siiski alati järjepidevalt tehtud (vt punkt 7.19).

| 7.35. | Komisjon viitab punkti 7.19 vastusele. |
| --- | --- |

7.35.

Komisjon viitab punkti 7.19 vastusele.

| 7.36. | EuropeAidi aasta tegevusaruanne kirjeldab sisekontrollisüsteeme, keskendudes põhiliselt komisjoni ja rakendusorganisatsioonide vahelistele tehingutele, mis toimivad üldiselt rahuldavalt. Rakendusorganisatsioonide auditimetoodika loodi 2004. aastal. Selle rakendamine praktikas võtab siiski veel aega; eelkõige ei ole audititulemuste kasutamine ja nende alusel võetavad järelmeetmed veel piisavad kindluse saamiseks nende organisatsioonide poolt juhitavate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

7.36.

EuropeAidi aasta tegevusaruanne kirjeldab sisekontrollisüsteeme, keskendudes põhiliselt komisjoni ja rakendusorganisatsioonide vahelistele tehingutele, mis toimivad üldiselt rahuldavalt. Rakendusorganisatsioonide auditimetoodika loodi 2004. aastal. Selle rakendamine praktikas võtab siiski veel aega; eelkõige ei ole audititulemuste kasutamine ja nende alusel võetavad järelmeetmed veel piisavad kindluse saamiseks nende organisatsioonide poolt juhitavate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 7.36. | EuropeAid täiendas oma audiitortegevust 2004. aastal. Loodi terviklik auditistrateegia, mida kohaldatakse nii EuropeAidis kui delegatsioonides, määratleti uute auditite määramisega seotud riskikriteeriumid, koostati standardsuunised audiitoritele, võeti kasutusele CRIS-audit — auditeerimist toetav ja kontrolliv elektrooniline süsteem.
  Auditi tulemuste järelkontroll on osa juhtimisfunktsioonist nii delegatsioonides kui peakontoris. Auditid on integreeritud terviklikku projektijuhtimise tsüklisse.
  Lisaks võetakse varasemate auditite tulemusi arvesse, kui otsustatakse, kas kaasata projekt riskianalüüsi põhjal koostatud auditi aastaplaani.
  Komisjon jätkab kontrollikoja poolt osutatud auditeerimismeetodite arendamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

7.36.

EuropeAid täiendas oma audiitortegevust 2004. aastal. Loodi terviklik auditistrateegia, mida kohaldatakse nii EuropeAidis kui delegatsioonides, määratleti uute auditite määramisega seotud riskikriteeriumid, koostati standardsuunised audiitoritele, võeti kasutusele CRIS-audit — auditeerimist toetav ja kontrolliv elektrooniline süsteem.

Auditi tulemuste järelkontroll on osa juhtimisfunktsioonist nii delegatsioonides kui peakontoris. Auditid on integreeritud terviklikku projektijuhtimise tsüklisse.

Lisaks võetakse varasemate auditite tulemusi arvesse, kui otsustatakse, kas kaasata projekt riskianalüüsi põhjal koostatud auditi aastaplaani.

Komisjon jätkab kontrollikoja poolt osutatud auditeerimismeetodite arendamist ja rakendamist.

| 7.37. | EuropeAidi peadirektor teatas, et oma hinnangule ja kättesaadavale teabele tuginedes oli ta saanud piisava kindluse selle kohta, et loodud kontrollimenetlused tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Kontrollikoda peab seda avaldust põhjendatuks peakorteri ja delegatsioonide poolt rakendusorganisatsioonidele tehtavate maksete seaduslikkust ja korrektsust tagavate süsteemide osas. Süsteemid, millega kontrollitakse rakendusorganisatsioonide finantsaruannete aluseks olevate kulutuste seaduslikkust ja korrektsust, on aga kontrollikoja arvamuse kohaselt veel ebapiisavad ja neid tuleks tugevdada (vt punkt 7.27). |
| --- | --- |

7.37.

EuropeAidi peadirektor teatas, et oma hinnangule ja kättesaadavale teabele tuginedes oli ta saanud piisava kindluse selle kohta, et loodud kontrollimenetlused tagavad raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Kontrollikoda peab seda avaldust põhjendatuks peakorteri ja delegatsioonide poolt rakendusorganisatsioonidele tehtavate maksete seaduslikkust ja korrektsust tagavate süsteemide osas. Süsteemid, millega kontrollitakse rakendusorganisatsioonide finantsaruannete aluseks olevate kulutuste seaduslikkust ja korrektsust, on aga kontrollikoja arvamuse kohaselt veel ebapiisavad ja neid tuleks tugevdada (vt punkt 7.27).

| 7.37. | 2004. aastal toimisid kõik vajalikud järelevalve- ja kontrollisüsteemid ning seega sai peadirektor piisava kindlusega väita, et EuropeAidi 2004. aastal teostatud tehingud olid seaduslikud ja korrektsed.
  Välisauditid ei ole ainus allikas saamaks kinnitust tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Teisteks allikateks on valikuline eelkontroll, tehingute järelkontroll, kontrollkäigud ja järelevalvearuanded.
  Neid kontrolle peeti piisavaks saamaks üldist kindlust seoses peadirektori sõnavõtuga. |
| --- | --- |

7.37.

2004. aastal toimisid kõik vajalikud järelevalve- ja kontrollisüsteemid ning seega sai peadirektor piisava kindlusega väita, et EuropeAidi 2004. aastal teostatud tehingud olid seaduslikud ja korrektsed.

Välisauditid ei ole ainus allikas saamaks kinnitust tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Teisteks allikateks on valikuline eelkontroll, tehingute järelkontroll, kontrollkäigud ja järelevalvearuanded.

Neid kontrolle peeti piisavaks saamaks üldist kindlust seoses peadirektori sõnavõtuga.

| 7.38. | Humanitaarabi peadirektoraadi peadirektori avaldus sisaldas reservatsiooni lepingus ettenähtud menetluste mittejärgimise kohta ühe humanitaarabiorganisatsiooni poolt. Avaldus annab piisavat teavet olukorra põhjustanud probleemi kohta ning täpsustab selle oletatavat finantsmõju. |
| --- | --- |

7.38.

Humanitaarabi peadirektoraadi peadirektori avaldus sisaldas reservatsiooni lepingus ettenähtud menetluste mittejärgimise kohta ühe humanitaarabiorganisatsiooni poolt. Avaldus annab piisavat teavet olukorra põhjustanud probleemi kohta ning täpsustab selle oletatavat finantsmõju.

Järeldused

| 7.39. | 2004. aastal jätkas komisjon kontrollikoja 2003. aasta aruandes esitatud soovituste kohaselt oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamist, nagu näidatud
  tabelis 7.1
  . Selle paranduse mõju ei ole rakendusorganisatsioonide tasandil veel täiel määral tunda. Kontrollikoda tuvastas auditi käigus delegatsioonide tasandil mõned tehinguid mõjutavad vead (vt punkt 7.29). Siiski, nagu ka eelmisel aastal, avastati projektide rakendusorganisatsioonide tasandil puudusi sisekontrollis (vt punkt 7.31) ja suhteliselt palju sageli esinevaid ja rahalist mõju omavaid vigu (vt punkt 7.32). Kõige levinum viga oli suutmatus tagada, et lepingute sõlmimise menetlused, kaasa arvatud pakkumiste osas, oleksid kooskõlas komisjoni nõuetega. See rõhutab vajadust tervikliku käsitlusviisi järele nende organisatsioonide järelevalve, kontrolli ja auditi valdkonnas. |
| --- | --- |

7.39.

2004. aastal jätkas komisjon kontrollikoja 2003. aasta aruandes esitatud soovituste kohaselt oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamist, nagu näidatud
  tabelis 7.1
  . Selle paranduse mõju ei ole rakendusorganisatsioonide tasandil veel täiel määral tunda. Kontrollikoda tuvastas auditi käigus delegatsioonide tasandil mõned tehinguid mõjutavad vead (vt punkt 7.29). Siiski, nagu ka eelmisel aastal, avastati projektide rakendusorganisatsioonide tasandil puudusi sisekontrollis (vt punkt 7.31) ja suhteliselt palju sageli esinevaid ja rahalist mõju omavaid vigu (vt punkt 7.32). Kõige levinum viga oli suutmatus tagada, et lepingute sõlmimise menetlused, kaasa arvatud pakkumiste osas, oleksid kooskõlas komisjoni nõuetega. See rõhutab vajadust tervikliku käsitlusviisi järele nende organisatsioonide järelevalve, kontrolli ja auditi valdkonnas.

| 7.39. | Komisjon võtab arvesse kontrollikoja seisukohta, mille kohaselt tuleb kontrollisüsteemi parandamist jätkata ja märgib, et kontrollikoja poolt delegatsioonides läbiviidud audit kinnitab komisjoni andmeid.
  Komisjon on viimastel aastatel tegelenud rakendusorganisatsioonide lepingute sõlmimise korra kohaldamisel tekkinud puudustega. |
| --- | --- |

7.39.

Komisjon võtab arvesse kontrollikoja seisukohta, mille kohaselt tuleb kontrollisüsteemi parandamist jätkata ja märgib, et kontrollikoja poolt delegatsioonides läbiviidud audit kinnitab komisjoni andmeid.

Komisjon on viimastel aastatel tegelenud rakendusorganisatsioonide lepingute sõlmimise korra kohaldamisel tekkinud puudustega.

| 7.40. | Humanitaarabi peadirektoraadi ja EuropeAidi aasta tegevusaruanded kirjeldasid olemasolevaid sisekontrollisüsteeme. Humanitaarabi peadirektoraat vähendas ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski toimiva projekti auditite süsteemi abil, ehkki välisaudiitoritele tuleks anda selgemaid juhiseid (vt punktid 7.11–7.14). EuropeAidi aruanne ja avaldus ei anna kontrollikojale kindlust (vt punkt 7.36), kuna raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust tagavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide olulisi komponente tuleb edasi arendada. |
| --- | --- |

7.40.

Humanitaarabi peadirektoraadi ja EuropeAidi aasta tegevusaruanded kirjeldasid olemasolevaid sisekontrollisüsteeme. Humanitaarabi peadirektoraat vähendas ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski toimiva projekti auditite süsteemi abil, ehkki välisaudiitoritele tuleks anda selgemaid juhiseid (vt punktid 7.11–7.14). EuropeAidi aruanne ja avaldus ei anna kontrollikojale kindlust (vt punkt 7.36), kuna raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust tagavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide olulisi komponente tuleb edasi arendada.

| 7.40. | EÜ Humanitaarameti küsimuses nõustub komisjon kontrollikoja otsusega, et tulemusauditite süsteem vähendab ebaseaduslike ja ebakorrektsete tehingute riski. Komisjon vaatab pidevalt läbi ja selgitab küsimusi, mille kohta välisaudiitorid peavad aruandeid esitama.
  EuropeAidi küsimuses on komisjon nõus väitega, et kõiki sisekontrollisüsteemi osasid saab ja peab parandama. 2004. aastal kõik vajalikud järelevalve- ja kontrollisüsteemid siiski toimisid ning seega sai peadirektor piisava kindlusega väita, et EuropeAidi 2004. aastal teostatud tehingud olid seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.40.

EÜ Humanitaarameti küsimuses nõustub komisjon kontrollikoja otsusega, et tulemusauditite süsteem vähendab ebaseaduslike ja ebakorrektsete tehingute riski. Komisjon vaatab pidevalt läbi ja selgitab küsimusi, mille kohta välisaudiitorid peavad aruandeid esitama.

EuropeAidi küsimuses on komisjon nõus väitega, et kõiki sisekontrollisüsteemi osasid saab ja peab parandama. 2004. aastal kõik vajalikud järelevalve- ja kontrollisüsteemid siiski toimisid ning seega sai peadirektor piisava kindlusega väita, et EuropeAidi 2004. aastal teostatud tehingud olid seaduslikud ja korrektsed.

Kontrollikoda tunnustab EuropeAidi järjekindlaid edusamme selles valdkonnas. Auditid annavad enne väljamaksete tegemist lisakindluse nõuetelevastavuse ja tegelikkuse kontrollile, mida teostavad täielikult komisjoni talitused. Lisakindlust annavad ka auditi aastaplaan, tehingute järelkontroll, kontrollkäigud ja järelevalvearuanded.

Soovitused

| 7.41. | Eespool esitatu põhjal soovitab kontrollikoda järgmist: |
| --- | --- |

7.41.

Eespool esitatu põhjal soovitab kontrollikoda järgmist:

| 7.41. | |
| --- | --- |

7.41.

| a) | komisjon peaks koos ÜRO allasutustega selgeks tegema kontrollikoja juurdepääsuõiguse nimetatud allasutuste poolt juhitavatele projektidele (vt punkt 7.8); |
| --- | --- |

a)

komisjon peaks koos ÜRO allasutustega selgeks tegema kontrollikoja juurdepääsuõiguse nimetatud allasutuste poolt juhitavatele projektidele (vt punkt 7.8);

| a) | ÜROle meenutati, et kontrollikoda võib kontrolliklausli alusel komisjoni auditeerimise raames kontrollida ka ÜRO rakendatud projekte. |
| --- | --- |

a)

ÜROle meenutati, et kontrollikoda võib kontrolliklausli alusel komisjoni auditeerimise raames kontrollida ka ÜRO rakendatud projekte.

| b) | EuropeAidi riskihindamine peaks hõlmama rakendusorganisatsioonide tasandit (vt punkt 7.17); |
| --- | --- |

b)

EuropeAidi riskihindamine peaks hõlmama rakendusorganisatsioonide tasandit (vt punkt 7.17);

| b) | Projekti tasandil võimaldavad komisjoni käsutuses olevad planeerimise ja järelevalve vahendid riske arvesse võtta ja nende esilekerkimise korral neid hallata ja vähendada.
  Vt ka vastust punktile 7.17. |
| --- | --- |

b)

Projekti tasandil võimaldavad komisjoni käsutuses olevad planeerimise ja järelevalve vahendid riske arvesse võtta ja nende esilekerkimise korral neid hallata ja vähendada.

Vt ka vastust punktile 7.17.

| c) | delegatsioonide esitatud teavet, sealhulgas projektide auditite tulemusi, tuleks süstemaatilisemalt kontrollida ja teostada selle teabe järelkontrolli peakorteri auditite kaudu (vt punktid 7.19 ja 7.20); |
| --- | --- |

c)

delegatsioonide esitatud teavet, sealhulgas projektide auditite tulemusi, tuleks süstemaatilisemalt kontrollida ja teostada selle teabe järelkontrolli peakorteri auditite kaudu (vt punktid 7.19 ja 7.20);

| c) | EuropeAid kavatseb saadud kogemuse põhjal laiendada parimate tavade kasutamist. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid kavatseb saadud kogemuse põhjal laiendada parimate tavade kasutamist.

| d) | kõiki, ka rakendusorganisatsioonide tellitud auditeid puudutav teave tuleks registreerida ühises teabesüsteemis CRIS ja siduda vastava projekti juhtimise teabega (vt punkt 7.21); |
| --- | --- |

d)

kõiki, ka rakendusorganisatsioonide tellitud auditeid puudutav teave tuleks registreerida ühises teabesüsteemis CRIS ja siduda vastava projekti juhtimise teabega (vt punkt 7.21);

| d) | Nüüd on võimalik ühendada CRIS-auditi andmed vastavate projektide andmetega (vt punkt 7.21). |
| --- | --- |

d)

Nüüd on võimalik ühendada CRIS-auditi andmed vastavate projektide andmetega (vt punkt 7.21).

| e) | projektide auditite juhendid ja volitused peaksid olema nõuete osas täpsemad ning hõlmama komisjoni nõuete järgimise kontrolli lepingute sõlmimise menetluste, sealhulgas pakkumiste, ja kulude abikõlblikkuse osas (vt punktid 7.11–7.12 ja 7.32). See hõlbustaks välisauditite kvaliteedikontrolli, mida komisjon peaks teostama. |
| --- | --- |

e)

projektide auditite juhendid ja volitused peaksid olema nõuete osas täpsemad ning hõlmama komisjoni nõuete järgimise kontrolli lepingute sõlmimise menetluste, sealhulgas pakkumiste, ja kulude abikõlblikkuse osas (vt punktid 7.11–7.12 ja 7.32). See hõlbustaks välisauditite kvaliteedikontrolli, mida komisjon peaks teostama.

| e) | Rakenduspartnerite süsteemide auditeerimise ja riskianalüüsi tulemusel on komisjon (humanitaaramet) koondanud auditeerimistegevuses peatähelepanu rakenduspartnerite läbiviidavate pakkumismenetluste kontrollile. Komisjon uurib võimalusi projektide juba niigi laialdase kvaliteedikontrolli parandamiseks ning annab välisaudiitoritele kontrollimiseks lisajuhiseid.
  EuropeAid avaldab EÜ välisabi lepingute sõlmimise korra praktilise juhendi uue versiooni. Uuendatud toetuslepingu vorm sisaldab suuniseid abisaajatele. Nendes suunistes pööratakse erilist tähelepanu lepingu tingimustest (sealhulgas nendest, mis käsitlevad hankeid ja abikõlblikkust) kinnipidamisele. |
| --- | --- |

e)

Rakenduspartnerite süsteemide auditeerimise ja riskianalüüsi tulemusel on komisjon (humanitaaramet) koondanud auditeerimistegevuses peatähelepanu rakenduspartnerite läbiviidavate pakkumismenetluste kontrollile. Komisjon uurib võimalusi projektide juba niigi laialdase kvaliteedikontrolli parandamiseks ning annab välisaudiitoritele kontrollimiseks lisajuhiseid.

EuropeAid avaldab EÜ välisabi lepingute sõlmimise korra praktilise juhendi uue versiooni. Uuendatud toetuslepingu vorm sisaldab suuniseid abisaajatele. Nendes suunistes pööratakse erilist tähelepanu lepingu tingimustest (sealhulgas nendest, mis käsitlevad hankeid ja abikõlblikkust) kinnipidamisele.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKÄSITLUS

Eriaruanne nr 3/2001 rahvusvaheliste kalanduslepingute haldamise kohta komisjoni poolt

| 7.42. | 2001. aasta juulis avaldas kontrollikoda eriaruande nr 3/2001 rahvusvaheliste kalanduslepingute haldamise kohta komisjoni poolt. Põhilised tähelepanekud ja soovitused, mis nõukogu kinnitamismenetluse (10) käigus esile tõi, keskendusid järgmistele aspektidele:






  a) | lepingute eesmärk: kontrollikoda tõi välja, et kaubandusliku tegevuse ja arenguabi aspektide põimumine mõningate lepingute puhul muutis nende hindamise keeruliseks; kontrollikoda leidis ka järjepidevuse puudumise ja vähese kooskõlastatuse rahvusvaheliste lepingute ja ühise kalanduspoliitika struktuurilise aspekti vahel; |
| --- | --- | --- |

7.42.

2001. aasta juulis avaldas kontrollikoda eriaruande nr 3/2001 rahvusvaheliste kalanduslepingute haldamise kohta komisjoni poolt. Põhilised tähelepanekud ja soovitused, mis nõukogu kinnitamismenetluse (10) käigus esile tõi, keskendusid järgmistele aspektidele:

a)

lepingute eesmärk: kontrollikoda tõi välja, et kaubandusliku tegevuse ja arenguabi aspektide põimumine mõningate lepingute puhul muutis nende hindamise keeruliseks; kontrollikoda leidis ka järjepidevuse puudumise ja vähese kooskõlastatuse rahvusvaheliste lepingute ja ühise kalanduspoliitika struktuurilise aspekti vahel;

| b) | kulude ja tulude suhe: kontrollikoda soovitas luua süsteemi, mis võimaldaks lepingute pidevat järelevalvet ning kulude ja tulude põhjalikku analüüsi; kontrollikoda avaldas ka kahetsust asjaolu üle, et kalapüügivõimalusi ei kasutata alati täiel määral ära. |
| --- | --- |

b)

kulude ja tulude suhe: kontrollikoda soovitas luua süsteemi, mis võimaldaks lepingute pidevat järelevalvet ning kulude ja tulude põhjalikku analüüsi; kontrollikoda avaldas ka kahetsust asjaolu üle, et kalapüügivõimalusi ei kasutata alati täiel määral ära.

Lepingute eesmärk

Kaubandusliku tegevuse ja arenguabi aspektide põimumine

| 7.43. | Komisjoni arvamus kalanduslepingute kohta on pärast eriaruande (11) avaldamist muutunud. Nagu teatises väljendatud, leiab komisjon, et ühise kalanduspoliitika (12) ja Euroopa arengupoliitika (13) eesmärkide vahelist sidusust tuleks tugevdada. Komisjon on koostanud tüüplepingu eelnõu, mis on kooskõlas komisjoni uue lähenemisega, kuid võimalust selle liitmiseks mitteliikmesriigiga sõlmitud lepinguga ei ole veel avanenud. |
| --- | --- |

7.43.

Komisjoni arvamus kalanduslepingute kohta on pärast eriaruande (11) avaldamist muutunud. Nagu teatises väljendatud, leiab komisjon, et ühise kalanduspoliitika (12) ja Euroopa arengupoliitika (13) eesmärkide vahelist sidusust tuleks tugevdada. Komisjon on koostanud tüüplepingu eelnõu, mis on kooskõlas komisjoni uue lähenemisega, kuid võimalust selle liitmiseks mitteliikmesriigiga sõlmitud lepinguga ei ole veel avanenud.

| 7.43. | Komisjon on lõpetanud läbirääkimised kalandusprotokollide üle, mis on kooskõlas kalandusalaste partnerluslepingute (näiteks Seišellidega) uue poliitikaga ning uute kalandusprotokolliga raamlepingute üle (näiteks Mikroneesia, Saalomoni saarte ja Komooridega). Nimetatud lepingud on seadusandlikul menetlusel nõukogus ja Euroopa Parlamendis. |
| --- | --- |

7.43.

Komisjon on lõpetanud läbirääkimised kalandusprotokollide üle, mis on kooskõlas kalandusalaste partnerluslepingute (näiteks Seišellidega) uue poliitikaga ning uute kalandusprotokolliga raamlepingute üle (näiteks Mikroneesia, Saalomoni saarte ja Komooridega). Nimetatud lepingud on seadusandlikul menetlusel nõukogus ja Euroopa Parlamendis.

| 7.44. | Parlament (14) ja nõukogu (15) on siiski esitanud kaks lähenemist, mida teatises otseselt ei mainita: ühenduse turu varustamine ja tööhõivele kaasa aitamine Euroopa Liidus. Nagu eriaruandes väljendatud, püsib seega järjepidevuse puudumise risk. |
| --- | --- |

7.44.

Parlament (14) ja nõukogu (15) on siiski esitanud kaks lähenemist, mida teatises otseselt ei mainita: ühenduse turu varustamine ja tööhõivele kaasa aitamine Euroopa Liidus. Nagu eriaruandes väljendatud, püsib seega järjepidevuse puudumise risk.

| 7.44. | Kalandusalased partnerluslepingud on ühise kalanduspoliitika lahutamatu osa ning aitavad sellisena kaasa asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

7.44.

Kalandusalased partnerluslepingud on ühise kalanduspoliitika lahutamatu osa ning aitavad sellisena kaasa asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamisele.

Kooskõlastamine struktuurilise aspektiga

| 7.45. | Struktuuriabi määruse muudatused (16) on kõrvaldanud võimalikud järjepidevuse puudumise allikad, välistades kõik laevade moderniseerimise ja ühisettevõtete loomise abivormid. |
| --- | --- |

7.45.

Struktuuriabi määruse muudatused (16) on kõrvaldanud võimalikud järjepidevuse puudumise allikad, välistades kõik laevade moderniseerimise ja ühisettevõtete loomise abivormid.

Kulude ja tulude suhe

Hindamissüsteemi kasutuselevõtt

| 7.46. | Komisjon on lasknud läbi viia uuringu, (17) mis abistaks teda kalanduslepingute hindamissüsteemi juurutamisel. Komisjon on loonud hindamissüsteemi, mis ei ole siiski veel lõplikult välja töötatud. Ka ei ole komisjon koostanud ühenduse vetest väljaspool olevate varude hindamise parandamise tegevuskava, mille ta lubas esitada enne 2002. aasta lõppu, (18) ega ka käivitanud oma nõukogule esitatud aruandes mainitud kalanduslepingute uut üldist hindamist. (19) |
| --- | --- |

7.46.

Komisjon on lasknud läbi viia uuringu, (17) mis abistaks teda kalanduslepingute hindamissüsteemi juurutamisel. Komisjon on loonud hindamissüsteemi, mis ei ole siiski veel lõplikult välja töötatud. Ka ei ole komisjon koostanud ühenduse vetest väljaspool olevate varude hindamise parandamise tegevuskava, mille ta lubas esitada enne 2002. aasta lõppu, (18) ega ka käivitanud oma nõukogule esitatud aruandes mainitud kalanduslepingute uut üldist hindamist. (19)

| 7.46. | Ühenduseväliste vete kalavarude hindamise parandamise tegevuskava koostatakse siis, kui on kättesaadavad paremad teaduslikud nõuanded. Lisaks konsulteerib komisjon selle valdkonna huvitatud osapooltega.
  Komisjon lisab kalanduslepete ja protokollide läbirääkimistesse siiski pidevalt sätteid, mis aitavad teaduslikke nõuandeid ja varude hindamist parandada. |
| --- | --- |

7.46.

Ühenduseväliste vete kalavarude hindamise parandamise tegevuskava koostatakse siis, kui on kättesaadavad paremad teaduslikud nõuanded. Lisaks konsulteerib komisjon selle valdkonna huvitatud osapooltega.

Komisjon lisab kalanduslepete ja protokollide läbirääkimistesse siiski pidevalt sätteid, mis aitavad teaduslikke nõuandeid ja varude hindamist parandada.

Kalapüügivõimaluste tõhus kasutamine

| 7.47. | Eriaruande tähelepanekud alakasutamise kohta puudutasid põhiliselt Gröönimaa ja Senegaliga sõlmitud lepinguid. |
| --- | --- |

7.47.

Eriaruande tähelepanekud alakasutamise kohta puudutasid põhiliselt Gröönimaa ja Senegaliga sõlmitud lepinguid.

| 7.47. | |
| --- | --- |

7.47.

| a) | Komisjon tegi nõukogule ettepaneku, mille kohaselt peaks Gröönimaa leping sisaldama mehhanismi, mis võimaldaks kasutamata kvoote ühelt liikmesriigilt teisele üle kanda. (20) Nõukogu ei ole antud ettepanekut vastu võtnud. (21) |
| --- | --- |

a)

Komisjon tegi nõukogule ettepaneku, mille kohaselt peaks Gröönimaa leping sisaldama mehhanismi, mis võimaldaks kasutamata kvoote ühelt liikmesriigilt teisele üle kanda. (20) Nõukogu ei ole antud ettepanekut vastu võtnud. (21)

| b) | Sama lepingu kohta märgiti eriaruandes, et paljusid teoreetiliselt kättesaadavaid kalapüügivõimalusi ei olnud enam olemas. 2003. aasta läbirääkimiste järel kõrvaldati lepingust liialdatud andmed Gröönimaa kalavarude kohta. Liit maksab kalastamisõiguse eest aga endiselt sama summa. |
| --- | --- |

b)

Sama lepingu kohta märgiti eriaruandes, et paljusid teoreetiliselt kättesaadavaid kalapüügivõimalusi ei olnud enam olemas. 2003. aasta läbirääkimiste järel kõrvaldati lepingust liialdatud andmed Gröönimaa kalavarude kohta. Liit maksab kalastamisõiguse eest aga endiselt sama summa.

| b) | Neljanda protokolli läbivaatamisel keskenduti teoreetiliste kalapüügivõimaluste kõrvaldamisele. Mõned kvoodid tühistati ning teisi lisati või suurendati.
  Nõukogu 24. veebruari 2003. aasta otsuses väideti, et rahaline toetus jääb samaks ning see peab põhinema ühenduse kalalaevade tegelikel kalapüügivõimalustel ja käsitleti vajadust abistada Gröönimaad kalanduspoliitika ümberkujundamisel, andes eelarvetoetust. |
| --- | --- |

b)

Neljanda protokolli läbivaatamisel keskenduti teoreetiliste kalapüügivõimaluste kõrvaldamisele. Mõned kvoodid tühistati ning teisi lisati või suurendati.

Nõukogu 24. veebruari 2003. aasta otsuses väideti, et rahaline toetus jääb samaks ning see peab põhinema ühenduse kalalaevade tegelikel kalapüügivõimalustel ja käsitleti vajadust abistada Gröönimaad kalanduspoliitika ümberkujundamisel, andes eelarvetoetust.

| c) | Senegali leping sisaldab nüüd suuremat paindlikkust litsentside haldamisel, mis peaks aitama parandada kasutusmäära. |
| --- | --- |

c)

Senegali leping sisaldab nüüd suuremat paindlikkust litsentside haldamisel, mis peaks aitama parandada kasutusmäära.

PEAMISED TÄHELEPANEKUD ERIARUANNETES

Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta

| 7.48. | 2000. aasta mais otsustas komisjon anda abi korraldamisega seotud ülesanded ja kohustused kolme aasta jooksul üle oma 78 delegatsioonile eesmärgiga parandada abi andmise kiirust ja kvaliteeti. Alates 2004. aasta keskpaigast vastutavad peaaegu kõik delegatsioonid projektide ettevalmistamise, rahalise ja tehnilise rakendamise ja lepingute sõlmimise eest; nende käsutusse on antud olulisel määral täiendavaid inim- ja tehnilisi ressursse. Kesktalitused on siirdumas projektide otseselt juhtimiselt delegatsioonide järelevalvele ja toetamisele. |
| --- | --- |

7.48.

2000. aasta mais otsustas komisjon anda abi korraldamisega seotud ülesanded ja kohustused kolme aasta jooksul üle oma 78 delegatsioonile eesmärgiga parandada abi andmise kiirust ja kvaliteeti. Alates 2004. aasta keskpaigast vastutavad peaaegu kõik delegatsioonid projektide ettevalmistamise, rahalise ja tehnilise rakendamise ja lepingute sõlmimise eest; nende käsutusse on antud olulisel määral täiendavaid inim- ja tehnilisi ressursse. Kesktalitused on siirdumas projektide otseselt juhtimiselt delegatsioonide järelevalvele ja toetamisele.

| 7.49. | Üleandmisprotsessi komisjonipoolset juhtimist võib pidada küllaltki edukaks, vähemalt delegatsioonide osas. Üleandmise planeerimisse ei kaasatud aga mitmeid tegureid, mis oleksid lihtsustanud protsessi kontrollimist, ja mõned probleemsed valdkonnad vajavad edaspidist tähelepanu. |
| --- | --- |

7.49.

Üleandmisprotsessi komisjonipoolset juhtimist võib pidada küllaltki edukaks, vähemalt delegatsioonide osas. Üleandmise planeerimisse ei kaasatud aga mitmeid tegureid, mis oleksid lihtsustanud protsessi kontrollimist, ja mõned probleemsed valdkonnad vajavad edaspidist tähelepanu.

| 7.49. | Kohaldatud planeerimise ja järelevalve vahendid võimaldasid arvesse võtta eriolukordi (näiteks piirkondlikud delegatsioonid, valdkonna ulatus/keerukus, personali värbamise lihtsus/raskus, jne) ning osutusid detsentraliseerimisprotsessi haldamises tõhusaks ja asjakohaseks. |
| --- | --- |

7.49.

Kohaldatud planeerimise ja järelevalve vahendid võimaldasid arvesse võtta eriolukordi (näiteks piirkondlikud delegatsioonid, valdkonna ulatus/keerukus, personali värbamise lihtsus/raskus, jne) ning osutusid detsentraliseerimisprotsessi haldamises tõhusaks ja asjakohaseks.

| 7.50. | Üleandmise tulemuste osas tuleb finantsmenetlusi kiirendada, ühtlustada ja lihtsustada. Tegelike tulemuste võrdlemist seatud põhieesmärkidega raskendab asjaolu, et varases etapis ei valmistatud ette üleandmisprotsessi järelevalveks vajalikke tulemusnäitajaid. |
| --- | --- |

7.50.

Üleandmise tulemuste osas tuleb finantsmenetlusi kiirendada, ühtlustada ja lihtsustada. Tegelike tulemuste võrdlemist seatud põhieesmärkidega raskendab asjaolu, et varases etapis ei valmistatud ette üleandmisprotsessi järelevalveks vajalikke tulemusnäitajaid.

| 7.50. | Detsentraliseermine oli vaid üks osa kogu reformipaketist. Reformi edusamme jälgitakse pidevalt ning nõukogu ja parlamenti teavitatakse korrapäraselt. Detsentraliseerimise tulemusi ei ole võimalik lahutada ülejäänud paketi tulemustest. Detsentraliseerimine lõpetati suures osas kavandatud ajavahemiku jooksul ning sellega ei kaasnenud kardetud kaotusi kvaliteedis ega ajas. Näiteks suurenes reformieelselt alates 2000. aastast projekti kavandamisele, rakendamisele ja lõpuleviimisele kuluvate aastate hulk. Nüüd on suund vastupidine ning projektid viiakse ellu kiiremini. |
| --- | --- |

7.50.

Detsentraliseermine oli vaid üks osa kogu reformipaketist. Reformi edusamme jälgitakse pidevalt ning nõukogu ja parlamenti teavitatakse korrapäraselt. Detsentraliseerimise tulemusi ei ole võimalik lahutada ülejäänud paketi tulemustest. Detsentraliseerimine lõpetati suures osas kavandatud ajavahemiku jooksul ning sellega ei kaasnenud kardetud kaotusi kvaliteedis ega ajas. Näiteks suurenes reformieelselt alates 2000. aastast projekti kavandamisele, rakendamisele ja lõpuleviimisele kuluvate aastate hulk. Nüüd on suund vastupidine ning projektid viiakse ellu kiiremini.

| 7.51. | Kontrollikoda esitab järgmised soovitused: |
| --- | --- |

7.51.

Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:

| 7.51. | |
| --- | --- |

7.51.

| a) | tuleks kasutusele võtta sobivad abi andmise kiiruse ja kvaliteedi näitajad; |
| --- | --- |

a)

tuleks kasutusele võtta sobivad abi andmise kiiruse ja kvaliteedi näitajad;

| a) | Reformi alguses võeti kasutusele peamiselt finantsandmetel põhinevate näitajate kogum. Jätkub abi kohaletoimetamise kiiruse ja kvaliteedi parandamise näitajate väljatöötamine. |
| --- | --- |

a)

Reformi alguses võeti kasutusele peamiselt finantsandmetel põhinevate näitajate kogum. Jätkub abi kohaletoimetamise kiiruse ja kvaliteedi parandamise näitajate väljatöötamine.

| b) | üleandmise kulusid tuleks kontrollida, võrreldes neid hinnanguliste kuludega; |
| --- | --- |

b)

üleandmise kulusid tuleks kontrollida, võrreldes neid hinnanguliste kuludega;

| b) | Komisjon usub, et 2005. aasta lõpus, kui detsentraliseerimisprotsess lõpule jõuab, võimaldab kulude järelevalve võrdlust esialgsete arvestuste ja lõplike kulutuste vahel. |
| --- | --- |

b)

Komisjon usub, et 2005. aasta lõpus, kui detsentraliseerimisprotsess lõpule jõuab, võimaldab kulude järelevalve võrdlust esialgsete arvestuste ja lõplike kulutuste vahel.

| c) | töölevõtmise kord, palga- ja muud töötingimused peaksid olema piisavalt atraktiivsed eriteadmistega töötajatele; |
| --- | --- |

c)

töölevõtmise kord, palga- ja muud töötingimused peaksid olema piisavalt atraktiivsed eriteadmistega töötajatele;

| c) | Viimastel aastatel on tehtud pingutusi välistalituse personalijuhtimise parandamiseks. Järk-järgult rakendatakse muid 2002. aasta haldusreformiga kavandatud meetmeid. Püütakse leida tõhusamaid viise ametikohtade täitmiseks oletatavalt “keerulistes” riikides. Komisjon tunnistab, et areng on vajalik ning uurib viise selle saavutamiseks. |
| --- | --- |

c)

Viimastel aastatel on tehtud pingutusi välistalituse personalijuhtimise parandamiseks. Järk-järgult rakendatakse muid 2002. aasta haldusreformiga kavandatud meetmeid. Püütakse leida tõhusamaid viise ametikohtade täitmiseks oletatavalt “keerulistes” riikides. Komisjon tunnistab, et areng on vajalik ning uurib viise selle saavutamiseks.

| d) | komisjoni peakorteri järelevalve- ja toetavat funktsiooni tuleks edasi arendada, eelkõige finantsteabesüsteemide parandamise ja püsiva koolitusnõudluse täitmise teel. |
| --- | --- |

d)

komisjoni peakorteri järelevalve- ja toetavat funktsiooni tuleks edasi arendada, eelkõige finantsteabesüsteemide parandamise ja püsiva koolitusnõudluse täitmise teel.

| d) | EuropeAidi 2005. aasta alguse ümberkorralduste eesmärk on parandada peakontori järelevalve- ja toetavat rolli. CRISi (Common Relex Information System) rolli tugevdamine kavandamis- ja juhtimisvahendina parandab veelgi EuropeAidi suutlikkust nendes valdkondades. Delegatsioonide personali nõuetekohase väljaõppe kindlustamiseks tehakse märkimisväärseid pingutusi. Juba praegu korraldatakse rohkem koolitusi välismaal ja arendatakse e-õppe kavasid. |
| --- | --- |

d)

EuropeAidi 2005. aasta alguse ümberkorralduste eesmärk on parandada peakontori järelevalve- ja toetavat rolli. CRISi (Common Relex Information System) rolli tugevdamine kavandamis- ja juhtimisvahendina parandab veelgi EuropeAidi suutlikkust nendes valdkondades. Delegatsioonide personali nõuetekohase väljaõppe kindlustamiseks tehakse märkimisväärseid pingutusi. Juba praegu korraldatakse rohkem koolitusi välismaal ja arendatakse e-õppe kavasid.

Eriaruanne nr 4/2005 Aasiaga tehtava majanduskoostöö juhtimise kohta komisjoni poolt

| 7.52. | ELi ja Aasia majanduskoostöö kulusid reguleeritakse nõukogu määrusega (EMÜ) nr 443/92. Majanduskoostöö toimub kahel viisil: komisjoni ja konkreetse abisaajamaa vaheliste kahepoolsete projektide kaudu ning alampiirkondade regionaalprogrammide või tervet Aasiat hõlmavate programmide kaudu (kogu Aasiat hõlmavad programmid). |
| --- | --- |

7.52.

ELi ja Aasia majanduskoostöö kulusid reguleeritakse nõukogu määrusega (EMÜ) nr 443/92. Majanduskoostöö toimub kahel viisil: komisjoni ja konkreetse abisaajamaa vaheliste kahepoolsete projektide kaudu ning alampiirkondade regionaalprogrammide või tervet Aasiat hõlmavate programmide kaudu (kogu Aasiat hõlmavad programmid).

| 7.53. | Poliitika ja tegevusstrateegiad on väga laiaulatuslikud, mille tulemusena hõlmab suur hulk projekte paljusid eri valdkondi. Mõju ja tulemuste indikaatorid keskenduvad pigem protsessi mõningatele aspektidele kui tehtud kulutuste tulemustele. Kokkuvõttes on üldist mõju raske mõõta ja kulutuste efektiivsust saab hinnata üksnes piiratud alusel. |
| --- | --- |

7.53.

Poliitika ja tegevusstrateegiad on väga laiaulatuslikud, mille tulemusena hõlmab suur hulk projekte paljusid eri valdkondi. Mõju ja tulemuste indikaatorid keskenduvad pigem protsessi mõningatele aspektidele kui tehtud kulutuste tulemustele. Kokkuvõttes on üldist mõju raske mõõta ja kulutuste efektiivsust saab hinnata üksnes piiratud alusel.

| 7.53. | 2000. aasta välisabireformi, riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide sisseviimise ning Aasiat käsitlevate strateegiliste teatiste abil loodab komisjon arengukulutusi (sealhulgas majanduskoostöö edendamiseks) otstarbekamalt suunata.
  Komisjon on kontrollikojaga nõus, et näitajate määratlemise ja järelevalve osas saaks olukorda parandada ning aastateks 2005–2006 ette nähtud riiklikke ja piirkondlikke strateegiadokumente ja nendega seotud näidisprogramme koostades on komisjon püüdnud seda teha. |
| --- | --- |

7.53.

2000. aasta välisabireformi, riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide sisseviimise ning Aasiat käsitlevate strateegiliste teatiste abil loodab komisjon arengukulutusi (sealhulgas majanduskoostöö edendamiseks) otstarbekamalt suunata.

Komisjon on kontrollikojaga nõus, et näitajate määratlemise ja järelevalve osas saaks olukorda parandada ning aastateks 2005–2006 ette nähtud riiklikke ja piirkondlikke strateegiadokumente ja nendega seotud näidisprogramme koostades on komisjon püüdnud seda teha.

| 7.54. | Kahepoolsete projektide puhul on tekkinud pikad viivitused projektide väljaselgitamise ja käivitamise vahel, samuti nende elluviimise käigus. Järelevalve nende üle ei olnud alati rahuldav. Kuigi kogu Aasiat hõlmavate projektide puhul kohaldati pikka ja keerukat taotluste esitamise korda, olid projektide tulemused positiivsed ja järelevalve projektide üle oli üldiselt hea. Paljude kahepoolsete, samuti kogu Aasiat hõlmavate projektide jätkusuutlikkus on kaheldav. |
| --- | --- |

7.54.

Kahepoolsete projektide puhul on tekkinud pikad viivitused projektide väljaselgitamise ja käivitamise vahel, samuti nende elluviimise käigus. Järelevalve nende üle ei olnud alati rahuldav. Kuigi kogu Aasiat hõlmavate projektide puhul kohaldati pikka ja keerukat taotluste esitamise korda, olid projektide tulemused positiivsed ja järelevalve projektide üle oli üldiselt hea. Paljude kahepoolsete, samuti kogu Aasiat hõlmavate projektide jätkusuutlikkus on kaheldav.

| 7.54. | Probleemid seoses ajakuluga projektide valimise ja käivitamise vahel ning samuti rakendamisel olevates projektides esinenud viivitustega puudutavad kahepoolseid projekte, mis töötati välja enne EÜ välisabi reformi. Reform, mis hõlmas ka koostöötalituse EuropeAid asutamist (jaanuaris 2001) ja abi juhtimise üleandmist komisjoni delegatsioonidele, samuti uue finantsmääruse vastuvõtmist (jaanuaris 2003), aitab viivitusi projektide elluviimisel vähendada ja lühendada.
  Praegune projektikorraldus näeb ette järelevalve-, auditi- ja hindamisplaani esitamist. Sellele lisaks on alates aastast 2000 teostanud süstemaatilist järelevalvet sõltumatud eksperdid. Selles järelevalvesüsteemis on Aasia majanduskoostöö projektide jätkusuutlikkuse potentsiaalile antud kõrge hinnang. |
| --- | --- |

7.54.

Probleemid seoses ajakuluga projektide valimise ja käivitamise vahel ning samuti rakendamisel olevates projektides esinenud viivitustega puudutavad kahepoolseid projekte, mis töötati välja enne EÜ välisabi reformi. Reform, mis hõlmas ka koostöötalituse EuropeAid asutamist (jaanuaris 2001) ja abi juhtimise üleandmist komisjoni delegatsioonidele, samuti uue finantsmääruse vastuvõtmist (jaanuaris 2003), aitab viivitusi projektide elluviimisel vähendada ja lühendada.

Praegune projektikorraldus näeb ette järelevalve-, auditi- ja hindamisplaani esitamist. Sellele lisaks on alates aastast 2000 teostanud süstemaatilist järelevalvet sõltumatud eksperdid. Selles järelevalvesüsteemis on Aasia majanduskoostöö projektide jätkusuutlikkuse potentsiaalile antud kõrge hinnang.

| 7.55. | Kontrollikoda soovitab komisjonil koostada selge strateegia, mis võtab arvesse majanduskoostöö eriomast iseloomu ja selle eesmärke ning sisaldab näitajaid, mis võimaldavad nõuetekohaselt järelevalvet teostada ja arengut hinnata; täiustada kahepoolsete projektide heakskiitmis-, rakendamis-, järelevalve- ja hindamismenetlusi; vaadata üle kogu Aasiat hõlmavate programmide taotluste esitamise kord ja laiendada kogu Aasiat hõlmavate projektide edukat järelevalvesüsteemi teistele projektidele. |
| --- | --- |

7.55.

Kontrollikoda soovitab komisjonil koostada selge strateegia, mis võtab arvesse majanduskoostöö eriomast iseloomu ja selle eesmärke ning sisaldab näitajaid, mis võimaldavad nõuetekohaselt järelevalvet teostada ja arengut hinnata; täiustada kahepoolsete projektide heakskiitmis-, rakendamis-, järelevalve- ja hindamismenetlusi; vaadata üle kogu Aasiat hõlmavate programmide taotluste esitamise kord ja laiendada kogu Aasiat hõlmavate projektide edukat järelevalvesüsteemi teistele projektidele.

| 7.55. | Komisjon on kindlal seisukohal, et majanduskoostöö peab jääma arenguabi lahutamatuks osaks ühise arengustrateegia raames. Komisjon peab majanduskoostööd üheks arenguabi tihedamalt seotud osaks. Komisjon tunnistab siiski, et majanduskoostöö näitajaid saab edasi arendada. |
| --- | --- |

7.55.

Komisjon on kindlal seisukohal, et majanduskoostöö peab jääma arenguabi lahutamatuks osaks ühise arengustrateegia raames. Komisjon peab majanduskoostööd üheks arenguabi tihedamalt seotud osaks. Komisjon tunnistab siiski, et majanduskoostöö näitajaid saab edasi arendada.

Projektide järelevalvet ja hindamist on aidanud tõhustada ka loogilise raamistiku kohustuslik kasutamine. Kõigi projektide rahastamislepingutes sisaldub nüüd hindamise läbiviimise nõue. Aastal 2002 kasutusele võetud tulemustele keskenduv järelevalvesüsteem (Results Orientated Monitoring) annab projektide ja programmide kohta standardiseeritud teavet.

Lepingute sõlmimise korda käsitlevat AIDCO praktilist juhendit vaadatakse praegu läbi, eesmärgiga lihtsustada toetuste taotlusprotsessi finantsmäärusega lubatud tasemeni ning selgitada delegatsioonide rolli hindamisel.

---

(1)  Vt eraldi aruannet Euroopa arengufondide kohta.

(2)  Teatud teemadele (nt toiduabi, valitsusväliste organisatsioonide kaasfinantseerimine) suunatud eelarvejaotistest finantseeritavad programmid.

(3)  Finantsjuhtimise reformiga seoses eelarvevahendite käsutajate uue raamistiku kohta koostatud dokument “Supporting the reform of financial management — a new framework for authorising officers” (SEC(2000) 2203).

(4)  Enamus elemente toimib, kuid mõned olulisemad vajavad veel parandamist.

(5)  Siseauditiüksus keskendus süsteemianalüüsile ega testinud veel süsteeme.

(6)  Auditite arv võrreldes 2003. aastaga siiski suurenes.

(7)  Komisjoni algatatud välisauditite puhul on juhendite ja volituste määratlemine ning osalemine audiitorite määramises rahuldav, kuid rakendusorganisatsioonide algatatud auditite puhul on tarvis teha muudatusi.

(8)  Aasia; Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia; Vahemere maad ja Lähis-Ida; Ladina-Ameerika.

(9)  Peadirektoraatide ja talituste 2003. aasta tegevusaruannete kokkuvõte (KOM(2004) 418 lõplik, 9.6.2004).

(10)  Nõukogu 5. märtsi 2002. aasta soovitus komisjonile antava Euroopa ühenduste 2000. eelarveaasta üldeelarve täitmise kinnitamise osas (SN 1651/02).

(11)  Komisjoni teatis kolmandate riikidega sõlmitud kalanduse partnerluskokkulepete integreeritud raamistiku kohta (KOM(2002) 637 lõplik, 23.12.2002).

(12)  Säilitada Euroopa kohalolekut kaugpüügil ja kaitsta Euroopa kalandussektori huve.

(13)  Edendada arengumaade suutlikkust kasutada oma mere loodusvarasid, suurendada kohalikku lisaväärtust ja saada kõige õiglasemat hinda võõrlaevade juurdepääsuõiguse eest oma majandusvöönditele.

(14)  Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2003. aasta resolutsiooniga vastu võetud kalanduskomitee aruanne komisjoni teatise kohta.

(15)  Euroopa Liidu Nõukogu, alaliste esindajate komitee (Coreper) teatis nõukogule, 11485/04, 15. juuli 2004, heaks kiidetud nõukogu poolt selle 2599. istungil, 19. juuli 2004.

(16)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2369/2002, 20. detsember 2002, millega muudetakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikke eeskirju ja korda kehtestavat määrust (EÜ) nr 2792/1999 (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 49).

(17)  Uurimuses määratleti kriteeriumid ja näitajad kahepoolsete kalanduslepingute hindamiseks (Oceanic Development, detsember 2003).

(18)  Komisjoni teatis ühise kalanduspoliitika reformi kohta (tegevuskava) (KOM(2002) 181 lõplik, 28.5.2002).

(19)  Komisjoni aruanne nõukogule — komisjoni võetud meetmed vastavalt nõukogu soovitustele lisatud kommentaaridele — 2000. eelarveaasta järelaruanne (KOM(2002) 772, 23.12.2002).

(20)  Nõukogu määruse ettepanek protokolli sõlmimise kohta, millega muudetakse neljandat protokolli, millega nähakse ette ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalanduskokkuleppes sätestatud kalapüügitingimused (KOM(2003) 609, 16.10.2003).

(21)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1245/2004, 28. juuni 2004, protokolli sõlmimise kohta, millega muudetakse neljandat protokolli, millega nähakse ette ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalanduskokkuleppes sätestatud kalapüügitingimused (ELT L 237, 8.7.2004, lk 1).

---

8. PEATÜKK

Ühinemiseelne strateegia

SISUKORD

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Phare ja Türgi programmide auditi ulatus

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

Laienemise peadirektoraat

Vajadus parema projektikava järele

Eelarvelised maksekohustused Bulgaariale ja Rumeeniale

Sulgemisauditite süsteem

Tähelepanekud järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta EÜ delegatsioonide tasandil

Juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimine uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides

Riikliku kaasfinantseerimise lepingute kontrollisüsteemide toimimine

Uued aruandlusnõuded on kehtestatud, kuid ...

...lõppdeklaratsioonid hilinevad

Vajadus parema ülevaate järele

Paralleelse kaasfinantseerimise abikõlblikkuse eeskirjad

Paralleelse kaasfinantseerimise ebapiisav kontrollimine siseriiklikul tasandil

Järeldused järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohta

Tehingute põhjalik testimine — Rakenduslikul tasandil tehtud maksed

Tegevuse aastaaruanne ja laienemise peadirektori avaldus

Järeldused ja soovitused

Järeldused kontrollikoja Phare ja Türgi programmide auditi kohta

Soovitused: vajadus edasiste paranduste järele

Üldised järeldused ühinemiseelse strateegia kohta

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 8.1. | Finantsperspektiivi 7. rubriik hõlmab assigneeringuid ühinemiseelseteks rahastamisvahenditeks (Phare, ISPA ja Sapard) kümnele Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriigile (1) ning Türgi ühinemiseelsele abiprogrammile. Kaheksale Kesk- ja Ida-Euroopa riigile, kes liitusid 1. mail 2004, ei kavandatud peale ühinemist enam uusi kulukohustusi (va Sapardi osas, kus võeti kulukohustusi kuni 2004. aasta lõpuni). Maksed jätkuvad siiski vähemalt 2006. aasta lõpuni. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

8.1.

Finantsperspektiivi 7. rubriik hõlmab assigneeringuid ühinemiseelseteks rahastamisvahenditeks (Phare, ISPA ja Sapard) kümnele Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriigile (1) ning Türgi ühinemiseelsele abiprogrammile. Kaheksale Kesk- ja Ida-Euroopa riigile, kes liitusid 1. mail 2004, ei kavandatud peale ühinemist enam uusi kulukohustusi (va Sapardi osas, kus võeti kulukohustusi kuni 2004. aasta lõpuni). Maksed jätkuvad siiski vähemalt 2006. aasta lõpuni.

| 8.2. | Laienemise peadirektoraadi poolt ellu viidud Phare programm (2) ja ühinemiseelne abiprogramm Türgile (3) toetavad institutsioonide ülesehitamist ja investeeringuid. Programme viiakse peamiselt (4) ellu detsentraliseeritud juhtimise kaudu koos hangete ja toetuse andmise otsuste eelkontrolliga (DIS) (5) või ainult koos järelkontrolliga (EDIS). (6) Detsentraliseeritud juhtimise puhul maksavad töövõtjatele ja abisaajatele siseriiklikud asutused ning komisjon teostab järelkontrolli. |
| --- | --- |

8.2.

Laienemise peadirektoraadi poolt ellu viidud Phare programm (2) ja ühinemiseelne abiprogramm Türgile (3) toetavad institutsioonide ülesehitamist ja investeeringuid. Programme viiakse peamiselt (4) ellu detsentraliseeritud juhtimise kaudu koos hangete ja toetuse andmise otsuste eelkontrolliga (DIS) (5) või ainult koos järelkontrolliga (EDIS). (6) Detsentraliseeritud juhtimise puhul maksavad töövõtjatele ja abisaajatele siseriiklikud asutused ning komisjon teostab järelkontrolli.

| 8.3. | Sapardil (7) on sarnane eesmärk põllumajanduse ja maaelu arendamise valdkonnas. Selle rahastamisvahendi auditiaruanne on toodud 4. peatükis ühise põllumajanduspoliitika kohta (vt punktid 4.69–4.76). Järeldused on esitatud üldistes järeldustes ühinemiseelse strateegia kohta punktis 8.37. |
| --- | --- |

8.3.

Sapardil (7) on sarnane eesmärk põllumajanduse ja maaelu arendamise valdkonnas. Selle rahastamisvahendi auditiaruanne on toodud 4. peatükis ühise põllumajanduspoliitika kohta (vt punktid 4.69–4.76). Järeldused on esitatud üldistes järeldustes ühinemiseelse strateegia kohta punktis 8.37.

| 8.4. | ISPA (8) loodi ühinemisele kaasaaitamiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas. Selle rahastamisvahendi auditiaruanne on toodud 5. peatükis struktuurimeetmete kohta (vt punktid 5.55–5.56). Järeldused on esitatud üldistes järeldustes ühinemiseelse strateegia kohta punktis 8.37. |
| --- | --- |

8.4.

ISPA (8) loodi ühinemisele kaasaaitamiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas. Selle rahastamisvahendi auditiaruanne on toodud 5. peatükis struktuurimeetmete kohta (vt punktid 5.55–5.56). Järeldused on esitatud üldistes järeldustes ühinemiseelse strateegia kohta punktis 8.37.

| 8.5. | Kulutused ühinemiseelsele strateegiale 2004. aastal ulatusid 3 053 miljoni euroni.
  Diagrammid 8.1 ja 8.2
  näitavad 2004. aastaks ette nähtud 1 718 miljonit eurot ja samal aastal kulutatud rahaliste vahendite jaotumist (vt tähelepanekud eelarve haldamise kohta punktid 2.4–2.29). |
| --- | --- |

8.5.

Kulutused ühinemiseelsele strateegiale 2004. aastal ulatusid 3 053 miljoni euroni.
  Diagrammid 8.1 ja 8.2
  näitavad 2004. aastaks ette nähtud 1 718 miljonit eurot ja samal aastal kulutatud rahaliste vahendite jaotumist (vt tähelepanekud eelarve haldamise kohta punktid 2.4–2.29).

Image

Image

ERIHINNANG SEOSES KINNITAVA AVALDUSEGA

Phare ja Türgi programmide auditi ulatus

| 8.6. | Kontrollikoda:






  a) | hindas järelevalve- ja kontrollisüsteeme, pöörates erilist tähelepanu riikliku kaasfinantseerimise lepingute kontrollisüsteemide toimimisele (vt punktid 8.7–8.29); |
| --- | --- | --- |

8.6.

Kontrollikoda:

a)

hindas järelevalve- ja kontrollisüsteeme, pöörates erilist tähelepanu riikliku kaasfinantseerimise lepingute kontrollisüsteemide toimimisele (vt punktid 8.7–8.29);

| b) | viis läbi Bulgaarias, Tšehhis, Poolas, Rumeenias ja Türgis tehtud tehingutest koosneva valimi põhjaliku testimise (vt punkt 8.30); |
| --- | --- |

b)

viis läbi Bulgaarias, Tšehhis, Poolas, Rumeenias ja Türgis tehtud tehingutest koosneva valimi põhjaliku testimise (vt punkt 8.30);

| c) | kontrollis laienemise peadirektori aasta tegevusaruannet ja avaldust (vt punktid 8.31–8.32). |
| --- | --- |

c)

kontrollis laienemise peadirektori aasta tegevusaruannet ja avaldust (vt punktid 8.31–8.32).

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

Laienemise peadirektoraat

| 8.7. | Laienemise peadirektoraat vastutab muuhulgas programmitöö ja kulukohustuste võtmise eest, riiklikele fondidele (9) tehtavate maksete eest, kogu projektitsükli, sealhulgas riikliku kaasfinantseerimise seire, teostamise eest ning hinnangute ja sulgemisauditite eest. Lisaks vastutab peadirektoraat detsentraliseeritud juhtimissüsteemiga hangete eelkontrolli eest. Kontrollikoja auditi põhjal on tehtud tähelepanekuid seoses programmitöö ja eelarveliste maksekohustustega (vt punktid 8.8–8.9), kaasfinantseerimisega (vt punktid 8.20–8.26) ja sulgemisaudititega (vt punktid 8.10–8.13). |
| --- | --- |

8.7.

Laienemise peadirektoraat vastutab muuhulgas programmitöö ja kulukohustuste võtmise eest, riiklikele fondidele (9) tehtavate maksete eest, kogu projektitsükli, sealhulgas riikliku kaasfinantseerimise seire, teostamise eest ning hinnangute ja sulgemisauditite eest. Lisaks vastutab peadirektoraat detsentraliseeritud juhtimissüsteemiga hangete eelkontrolli eest. Kontrollikoja auditi põhjal on tehtud tähelepanekuid seoses programmitöö ja eelarveliste maksekohustustega (vt punktid 8.8–8.9), kaasfinantseerimisega (vt punktid 8.20–8.26) ja sulgemisaudititega (vt punktid 8.10–8.13).

Vajadus parema projektikava järele

| 8.8. | Programmitöö 2000. ja 2001. aasta projektid, millega on seotud enamus 2004. aastal tehtud makseid, kannatavad mõningatel juhtudel nõrga kavandamise, keeruliste eesmärkide ja ebaselgete ning rakendamatute tingimuste tõttu, mis suurendab vigade tekkimise ohtu rakendamisel. Selle tulemusena peab komisjon projektitaotluseid pidevalt muutma. (10) |
| --- | --- |

8.8.

Programmitöö 2000. ja 2001. aasta projektid, millega on seotud enamus 2004. aastal tehtud makseid, kannatavad mõningatel juhtudel nõrga kavandamise, keeruliste eesmärkide ja ebaselgete ning rakendamatute tingimuste tõttu, mis suurendab vigade tekkimise ohtu rakendamisel. Selle tulemusena peab komisjon projektitaotluseid pidevalt muutma. (10)

Eelarvelised maksekohustused Bulgaariale ja Rumeeniale

| 8.9. | Eelarvelisi maksekohustusi Bulgaaria ja Rumeenia riiklikele Phare programmidele tõsteti vastavalt nende ühinemist puudutavatele tegevuskavadele. (11) 360 miljonilt eurolt 2003. aastal 578 miljoni euroni 2004. aastal (+60 %). Kulukohustuste kinnitamisel heakskiidu saanud detsentraliseeritud rakendamisega programmidele peab komisjon tagama, et vastavatel riikidel on olemas tõhus sisekontrollisüsteem. (12) Laienemise peadirektoraat on teadlik mitmetest puudustest riiklike asutuste haldussuutlikkuses ning 2004. aasta tegevusaruandes (vt punktid 8.31–8.32) tehakse reservatsioon Rumeenia ja Bulgaaria suutlikkuse kohta hallata ja rakendada suurenenud toetuste summat. Sellele vaatamata on vastuoluline kinnitada oluliselt suurem eelarveliste kulukohustuste määr samal aastal, mil peeti vajalikuks esitada reservatsioon haldussuutlikkuse kohta. (13) |
| --- | --- |

8.9.

Eelarvelisi maksekohustusi Bulgaaria ja Rumeenia riiklikele Phare programmidele tõsteti vastavalt nende ühinemist puudutavatele tegevuskavadele. (11) 360 miljonilt eurolt 2003. aastal 578 miljoni euroni 2004. aastal (+60 %). Kulukohustuste kinnitamisel heakskiidu saanud detsentraliseeritud rakendamisega programmidele peab komisjon tagama, et vastavatel riikidel on olemas tõhus sisekontrollisüsteem. (12) Laienemise peadirektoraat on teadlik mitmetest puudustest riiklike asutuste haldussuutlikkuses ning 2004. aasta tegevusaruandes (vt punktid 8.31–8.32) tehakse reservatsioon Rumeenia ja Bulgaaria suutlikkuse kohta hallata ja rakendada suurenenud toetuste summat. Sellele vaatamata on vastuoluline kinnitada oluliselt suurem eelarveliste kulukohustuste määr samal aastal, mil peeti vajalikuks esitada reservatsioon haldussuutlikkuse kohta. (13)

| 8.9. | Bulgaaria ja Rumeenia eelarveliste maksekohustuste suurendamine on Kopenhaageni tippkohtumisel liikmesriikide valitsusjuhtide vastuvõetud otsuse tulemus ning selle eesmärk on kiirendada ühinemisettevalmistusi. Ning kuna komisjon on teadlik rakendusorganite nõrkusest, on nende summade suurendamise tingimus juhtimis- ja kontrollisuutlikkuse parandamine. Seepärast ei välista komisjon kõnealuste eraldiste piiramist, kui tingimusi ei täideta. Lisaks pöörab komisjon oma regulaarsetes aruannetes ja seirearuannetes 28. peatüki (Finantskontroll) raames erilist tähelepanu arengutele seoses abi vastuvõtmise suutlikkusega. |
| --- | --- |

8.9.

Bulgaaria ja Rumeenia eelarveliste maksekohustuste suurendamine on Kopenhaageni tippkohtumisel liikmesriikide valitsusjuhtide vastuvõetud otsuse tulemus ning selle eesmärk on kiirendada ühinemisettevalmistusi. Ning kuna komisjon on teadlik rakendusorganite nõrkusest, on nende summade suurendamise tingimus juhtimis- ja kontrollisuutlikkuse parandamine. Seepärast ei välista komisjon kõnealuste eraldiste piiramist, kui tingimusi ei täideta. Lisaks pöörab komisjon oma regulaarsetes aruannetes ja seirearuannetes 28. peatüki (Finantskontroll) raames erilist tähelepanu arengutele seoses abi vastuvõtmise suutlikkusega.

Sulgemisauditite süsteem

| 8.10. | 2001. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks sulgemisauditite strateegia. Sulgemisauditite süsteem on üheks oluliseks vahendiks Phare tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel. |
| --- | --- |

8.10.

2001. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks sulgemisauditite strateegia. Sulgemisauditite süsteem on üheks oluliseks vahendiks Phare tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel.

| 8.11. | Auditite järelkäsitlus on paranenud, kuigi endiselt esineb mõningaid viivitusi. Sulgemisauditid ei käsitle piisava põhjalikkusega paralleelse kaasfinantseerimisena (14) deklareeritud kulusid. Arvestades kontrollikoja auditi käigus tuvastatud riske ja antud valdkonnaga seotud probleeme, ei ole olukord rahuldav (vt punktid 8.20–8.28). |
| --- | --- |

8.11.

Auditite järelkäsitlus on paranenud, kuigi endiselt esineb mõningaid viivitusi. Sulgemisauditid ei käsitle piisava põhjalikkusega paralleelse kaasfinantseerimisena (14) deklareeritud kulusid. Arvestades kontrollikoja auditi käigus tuvastatud riske ja antud valdkonnaga seotud probleeme, ei ole olukord rahuldav (vt punktid 8.20–8.28).

| 8.11. | Nagu punktis 8.28 märgitud, ei ole selles valdkonnas täheldatud märkimisväärseid riske. |
| --- | --- |

8.11.

Nagu punktis 8.28 märgitud, ei ole selles valdkonnas täheldatud märkimisväärseid riske.

| 8.12. | Järelkontrollide arv tõusis 18-lt 2003. aastal 57-le 2004. aastal, kuid edusammud sulgemisauditite läbiviimisel olid 2004. aastal aeglasemad kui 2003. aastal. (15) Siiski olid sulgemisauditite tulemused 2004. aastal samad kui eelnevatel aastatel ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute osas ei avastatud olulisi eeskirjade eiramisi. |
| --- | --- |

8.12.

Järelkontrollide arv tõusis 18-lt 2003. aastal 57-le 2004. aastal, kuid edusammud sulgemisauditite läbiviimisel olid 2004. aastal aeglasemad kui 2003. aastal. (15) Siiski olid sulgemisauditite tulemused 2004. aastal samad kui eelnevatel aastatel ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute osas ei avastatud olulisi eeskirjade eiramisi.

| 8.13. | Komisjoni juhised lepingulistele audiitoritele aruandluskriteeriumide osas ei olnud piisavalt selged. See kahandas audititöö asjakohasust. Samuti põhjustas see viivitusi järelkontrolli menetlustes juhtudel, kui auditileiud ei olnud piisavalt selged võimaldamaks eelarvevahendite käsutajal võtta vastu otsus võimalike tagasinõutavate summade osas. |
| --- | --- |

8.13.

Komisjoni juhised lepingulistele audiitoritele aruandluskriteeriumide osas ei olnud piisavalt selged. See kahandas audititöö asjakohasust. Samuti põhjustas see viivitusi järelkontrolli menetlustes juhtudel, kui auditileiud ei olnud piisavalt selged võimaldamaks eelarvevahendite käsutajal võtta vastu otsus võimalike tagasinõutavate summade osas.

| 8.13. | Komisjoni juhendid aruande esitamise kohta on sätestatud asjaomase lepingu suunistes. Konkreetsemad üksikasjad esitatakse iga ülesande alguses, vajaduse korral tehakse kindlaks konkreetsed riskid, mida audiitoritel tuleb eeldatavasti käsitleda. Peale selle kogunevad lepingulised audiitorid kord kuus kooseolekuks, et arutada auditi edu.
  Et eelarvevahendite käsutajal oleks võimalik teha otsus seoses võimalike sissenõudmistega, on 2004. aastal välja antud suunised auditi tulemuste käsitlemise kohta. |
| --- | --- |

8.13.

Komisjoni juhendid aruande esitamise kohta on sätestatud asjaomase lepingu suunistes. Konkreetsemad üksikasjad esitatakse iga ülesande alguses, vajaduse korral tehakse kindlaks konkreetsed riskid, mida audiitoritel tuleb eeldatavasti käsitleda. Peale selle kogunevad lepingulised audiitorid kord kuus kooseolekuks, et arutada auditi edu.

Et eelarvevahendite käsutajal oleks võimalik teha otsus seoses võimalike sissenõudmistega, on 2004. aastal välja antud suunised auditi tulemuste käsitlemise kohta.

Tähelepanekud järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta EÜ delegatsioonide tasandil

| 8.14. | EÜ delegatsioonid annavad eelneva heakskiidu detsentraliseeritud rakendussüsteemiga programmide pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlustele. Paljude aastate jooksul on see ülesanne olnud peamiseks kontrollivahendiks raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel. Üldiselt toimib EÜ delegatsioonide eelneva heakskiidu nõue hästi. Siiski on kiirustades sõlmitud lepingute puhul, mis pole Bulgaarias ja Rumeenias sugugi ebatavaline, eelneva heakskiidu kvaliteet ohustatud. |
| --- | --- |

8.14.

EÜ delegatsioonid annavad eelneva heakskiidu detsentraliseeritud rakendussüsteemiga programmide pakkumise ja lepingute sõlmimise menetlustele. Paljude aastate jooksul on see ülesanne olnud peamiseks kontrollivahendiks raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel. Üldiselt toimib EÜ delegatsioonide eelneva heakskiidu nõue hästi. Siiski on kiirustades sõlmitud lepingute puhul, mis pole Bulgaarias ja Rumeenias sugugi ebatavaline, eelneva heakskiidu kvaliteet ohustatud.

| 8.14. | Kontrollikoja mured seoses Bulgaaria ja Rumeeniaga kajastuvad peadirektori aastaaruandes esitatud reservatsioonis. Mis puudutab eelneva heakskiidu kvaliteedi küsimust, siis ei tule seda vaadelda mitte kui üksikut sündmust, vaid kui kogu hankeprotsessi hõlmavat tegevust, mis mõnikord kestab mitu kuud ning mille puhul lepingu allkirjastamine on viimane etapp. Nagu punktis 8.29 märgitud, on komisjoni kontroll jätkuvalt tõhus. |
| --- | --- |

8.14.

Kontrollikoja mured seoses Bulgaaria ja Rumeeniaga kajastuvad peadirektori aastaaruandes esitatud reservatsioonis. Mis puudutab eelneva heakskiidu kvaliteedi küsimust, siis ei tule seda vaadelda mitte kui üksikut sündmust, vaid kui kogu hankeprotsessi hõlmavat tegevust, mis mõnikord kestab mitu kuud ning mille puhul lepingu allkirjastamine on viimane etapp. Nagu punktis 8.29 märgitud, on komisjoni kontroll jätkuvalt tõhus.

| 8.15. | Komisjoni eelneva heakskiidu andmiseks vajamineva töö maht peegeldab kandidaatriikide haldussuutlikkuse kvaliteeti. Bulgaarias ja Rumeenias on EÜ delegatsioonidel kanda raske koorem selle näol, et nad peavad kompenseerima oma riikide puudused seoses projektide ettevalmistamise ja pakkumiskutsete dokumentidega. |
| --- | --- |

8.15.

Komisjoni eelneva heakskiidu andmiseks vajamineva töö maht peegeldab kandidaatriikide haldussuutlikkuse kvaliteeti. Bulgaarias ja Rumeenias on EÜ delegatsioonidel kanda raske koorem selle näol, et nad peavad kompenseerima oma riikide puudused seoses projektide ettevalmistamise ja pakkumiskutsete dokumentidega.

| 8.15. | Tõepoolest lasub Bulgaarias ja Rumeenias asuvatel delegatsioonidel raske koorem, kuid tuleb rõhutada, et komisjon on juhtinud riiklike asutuste tähelepanu sellele, et nad võtaksid kiireloomulised parandusmeetmed seoses praeguse detsentraalse rakendussüsteemiga koos hanke- ja lepingu sõlmimise eelneva kontrolliga. |
| --- | --- |

8.15.

Tõepoolest lasub Bulgaarias ja Rumeenias asuvatel delegatsioonidel raske koorem, kuid tuleb rõhutada, et komisjon on juhtinud riiklike asutuste tähelepanu sellele, et nad võtaksid kiireloomulised parandusmeetmed seoses praeguse detsentraalse rakendussüsteemiga koos hanke- ja lepingu sõlmimise eelneva kontrolliga.

Juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimine uutes liikmesriikides ja kandidaatriikides

| 8.16. | 2004. aasta jooksul viis laienemise peadirektoraat enne komisjoni otsust pakkumise ja lepingute sõlmimise menetluse eelnevast kontrollist loobumise kohta EDIS menetluse viimase sammuna läbi vastavustõendamised. Kooskõlas reguleeriva raamistikuga rahuldaval tasemel läbiviidud vastavustõendamiste käigus tuvastati algselt mõningaid puudusi. Need puudused kõrvaldati enne komisjoni otsust laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi kohta. |
| --- | --- |

8.16.

2004. aasta jooksul viis laienemise peadirektoraat enne komisjoni otsust pakkumise ja lepingute sõlmimise menetluse eelnevast kontrollist loobumise kohta EDIS menetluse viimase sammuna läbi vastavustõendamised. Kooskõlas reguleeriva raamistikuga rahuldaval tasemel läbiviidud vastavustõendamiste käigus tuvastati algselt mõningaid puudusi. Need puudused kõrvaldati enne komisjoni otsust laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi kohta.

| 8.17. | Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem võeti 2004. aastal (16) kasutusele üheksas uues liikmesriigis kümnest. Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi kasutuselevõtt on olnud peamiseks sammuks uute liikmesriikide haldussuutlikkuse ja kontrollisüsteemide parandamisel. |
| --- | --- |

8.17.

Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem võeti 2004. aastal (16) kasutusele üheksas uues liikmesriigis kümnest. Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi kasutuselevõtt on olnud peamiseks sammuks uute liikmesriikide haldussuutlikkuse ja kontrollisüsteemide parandamisel.

| 8.18. | Bulgaaria ja Rumeenia on koostanud tegevuskava eesmärgiga võtta laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem kasutusele 2006. aasta jaanuariks. |
| --- | --- |

8.18.

Bulgaaria ja Rumeenia on koostanud tegevuskava eesmärgiga võtta laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem kasutusele 2006. aasta jaanuariks.

| 8.19. | Türgile akrediteeriti detsentraliseeritud rakendussüsteemiga juhtimise süsteemid esimest korda 2003. aasta oktoobris. Komisjonil on üle viie aasta pikkune kogemus ühinemiseelse strateegia rakendamisel kandidaatriikides. Ometi annab Türgi akrediteerimisprotsessi tulemus praeguse olukorra näol tunnistust sellest, et vaatamata Phare riikides detsentraliseeritud rakendussüsteemide kasutuselevõtust saadud kogemuste vahetamisele ei ole vigadest õppust võetud. Esimese detsentraliseeritud rakendussüsteemiga programmi algus on viibinud peamiselt personaliprobleemide tõttu lepingute sõlmimise ja rahastamise üksuses (CFCU) ja muudes asutustes, mida oleks võinud leevendada varasemate kogemuste rakendamine ametiasutuste poolt. |
| --- | --- |

8.19.

Türgile akrediteeriti detsentraliseeritud rakendussüsteemiga juhtimise süsteemid esimest korda 2003. aasta oktoobris. Komisjonil on üle viie aasta pikkune kogemus ühinemiseelse strateegia rakendamisel kandidaatriikides. Ometi annab Türgi akrediteerimisprotsessi tulemus praeguse olukorra näol tunnistust sellest, et vaatamata Phare riikides detsentraliseeritud rakendussüsteemide kasutuselevõtust saadud kogemuste vahetamisele ei ole vigadest õppust võetud. Esimese detsentraliseeritud rakendussüsteemiga programmi algus on viibinud peamiselt personaliprobleemide tõttu lepingute sõlmimise ja rahastamise üksuses (CFCU) ja muudes asutustes, mida oleks võinud leevendada varasemate kogemuste rakendamine ametiasutuste poolt.

Riikliku kaasfinantseerimise lepingute kontrollisüsteemide toimimine

| 8.20. | Kontrollikoda uuris riiklike kaasfinantseerimislepingute kontrollimiseks kasutatavate juhtimissüsteemide toimimist 2000. aasta Phare programmi viie riigi (17) kümnest projektist koosneva valimi põhjal. |
| --- | --- |

8.20.

Kontrollikoda uuris riiklike kaasfinantseerimislepingute kontrollimiseks kasutatavate juhtimissüsteemide toimimist 2000. aasta Phare programmi viie riigi (17) kümnest projektist koosneva valimi põhjal.

Uued aruandlusnõuded on kehtestatud, kuid ...

| 8.21. | Laienemise peadirektoraat parandas riikliku kaasfinantseerimise alastele aruannetele esitatavaid nõudeid. Siseriiklikud asutused peavad nüüd kinnitama riiklike fondide kaudu määratud ja välja makstud summad, võrdlema neid finantsprotokollides prognoositud kokkuleppeliste summadega ning vajadusel andma selgitusi summade vaheliste erinevuste kohta. Lõppdeklaratsioonides peaks nüüd sisalduma riikliku kaasfinantseerimise kogusumma jagatuna ühise- ja paralleelse kaasfinantseerimise vahel. |
| --- | --- |

8.21.

Laienemise peadirektoraat parandas riikliku kaasfinantseerimise alastele aruannetele esitatavaid nõudeid. Siseriiklikud asutused peavad nüüd kinnitama riiklike fondide kaudu määratud ja välja makstud summad, võrdlema neid finantsprotokollides prognoositud kokkuleppeliste summadega ning vajadusel andma selgitusi summade vaheliste erinevuste kohta. Lõppdeklaratsioonides peaks nüüd sisalduma riikliku kaasfinantseerimise kogusumma jagatuna ühise- ja paralleelse kaasfinantseerimise vahel.

...lõppdeklaratsioonid hilinevad

| 8.22. | Riiklikud asutused hilinevad lõppdeklaratsioonide esitamisega ning laienemise peadirektoraat ei võta piisavaid meetmeid neile nimetatud kohustuse meelde tuletamiseks. |
| --- | --- |

8.22.

Riiklikud asutused hilinevad lõppdeklaratsioonide esitamisega ning laienemise peadirektoraat ei võta piisavaid meetmeid neile nimetatud kohustuse meelde tuletamiseks.

| 8.22. | Riiklikud asutused on esitanud komisjonile lõplikud aruanded, mille oleks võinud saata mõistliku aja jooksul. Esitamine võis hilineda komisjoni parandatud aruandlusstandardite tõttu. |
| --- | --- |

8.22.

Riiklikud asutused on esitanud komisjonile lõplikud aruanded, mille oleks võinud saata mõistliku aja jooksul. Esitamine võis hilineda komisjoni parandatud aruandlusstandardite tõttu.

Vajadus parema ülevaate järele

| 8.23. | Laienemise peadirektoraat ei kanna muudatusi projektitaotlustesse süstemaatiliselt. Kaasfinantseerimist ei ole võimalik tõhusalt kindlaks teha, kui puudub projektitaotluse lõplik versioon. Paralleelse kaasfinantseerimise vahearuandlus on puudulik ning laienemise peadirektoraat ei suuda määratleda kokkulepitud paralleelse kaasfinantseerimise kogusummat. |
| --- | --- |

8.23.

Laienemise peadirektoraat ei kanna muudatusi projektitaotlustesse süstemaatiliselt. Kaasfinantseerimist ei ole võimalik tõhusalt kindlaks teha, kui puudub projektitaotluse lõplik versioon. Paralleelse kaasfinantseerimise vahearuandlus on puudulik ning laienemise peadirektoraat ei suuda määratleda kokkulepitud paralleelse kaasfinantseerimise kogusummat.

| 8.23. | Delegatsioonides kasutatakse ajakohastatud dokumente, et kontrollida kaasfinantseerimisaruandeid, mis esitatakse riikliku eelarvevahendite käsutaja rahastamistaotluste raames.
  Enne 2003. aasta programmi koostamist ning eriti aastatel 2000 ja 2001, kui miinimumkaasfinantseerimine oli alles algfaasis, ei olnud tingimata sätestatud paralleelne finantseerimine või ühine kaasfinantseerimine, kuna ei tahetud koormata ühinevate riikide niigi pingul eelarvet. Seepärast võisid riigid seaduslikult valida kahe vormi vahel või neid ka kombineerida rakendamise käigus, eeldusel et kõik juriidilised nõuded (näiteks 25 % miinimumnõue investeerimisprojektide puhul) olid täidetud. Kuna paralleelne kaasfinantseerimine võib toimuda projekti lõpus, ei ole vahepeal võib-olla millegi kohta aruannet esitada. Alates 2003. aastast asendab paralleelset kaasfinantseerimist pea täielikult ühine kaasfinantseerimine, kus iga ühise makse puhul toimub automaatne kontroll. Paralleelse kaasfinantseerimise kooskõla jälgitakse siiski iga makse puhul ning lisaks toimub enne lõpliku makse tegemist üldine kontroll. Pärast riskianalüüsi võib veel toimuda kontroll raamatupidamiskontode sulgemise menetluse etapil. |
| --- | --- |

8.23.

Delegatsioonides kasutatakse ajakohastatud dokumente, et kontrollida kaasfinantseerimisaruandeid, mis esitatakse riikliku eelarvevahendite käsutaja rahastamistaotluste raames.

Enne 2003. aasta programmi koostamist ning eriti aastatel 2000 ja 2001, kui miinimumkaasfinantseerimine oli alles algfaasis, ei olnud tingimata sätestatud paralleelne finantseerimine või ühine kaasfinantseerimine, kuna ei tahetud koormata ühinevate riikide niigi pingul eelarvet. Seepärast võisid riigid seaduslikult valida kahe vormi vahel või neid ka kombineerida rakendamise käigus, eeldusel et kõik juriidilised nõuded (näiteks 25 % miinimumnõue investeerimisprojektide puhul) olid täidetud. Kuna paralleelne kaasfinantseerimine võib toimuda projekti lõpus, ei ole vahepeal võib-olla millegi kohta aruannet esitada. Alates 2003. aastast asendab paralleelset kaasfinantseerimist pea täielikult ühine kaasfinantseerimine, kus iga ühise makse puhul toimub automaatne kontroll. Paralleelse kaasfinantseerimise kooskõla jälgitakse siiski iga makse puhul ning lisaks toimub enne lõpliku makse tegemist üldine kontroll. Pärast riskianalüüsi võib veel toimuda kontroll raamatupidamiskontode sulgemise menetluse etapil.

Paralleelse kaasfinantseerimise abikõlblikkuse eeskirjad

| 8.24. | Erinevalt struktuurifondidest pole komisjon kehtestanud täpseid reegleid selle kohta, kuidas määratleda abikõlblikke kulusid riiklikuks toetuseks. Finantsprotokollid sätestavad, et makse, tollimakse ja impordimakse ei saa rahastada Phare programmist (18) ning järelikult ei ole nimetatud kulud abikõlblikud ka riiklikuks kaasfinantseerimiseks. Seda reeglit järgitakse ühise kaasfinantseerimise puhul, mil riiklikku toetust juhitakse samadel alustel kui Phare raha. |
| --- | --- |

8.24.

Erinevalt struktuurifondidest pole komisjon kehtestanud täpseid reegleid selle kohta, kuidas määratleda abikõlblikke kulusid riiklikuks toetuseks. Finantsprotokollid sätestavad, et makse, tollimakse ja impordimakse ei saa rahastada Phare programmist (18) ning järelikult ei ole nimetatud kulud abikõlblikud ka riiklikuks kaasfinantseerimiseks. Seda reeglit järgitakse ühise kaasfinantseerimise puhul, mil riiklikku toetust juhitakse samadel alustel kui Phare raha.

| 8.24. | Phare puhul on kaasfinantseerimist käsitlevad eeskirjad ja tavad kujunenud välja kümnekonna aasta jooksul. Näiteks on paralleelse kaasfinantseerimise puhul võimalikud mitterahalised toetused. See võimalus on ühise kaasfinantseerimise korra raames välistatud. Lisaks vaidlustaksid Phare riigid hiljutiste kaasfinantseerimiseeskirjade õiguslikult vaidlustäratava ja tagasiulatuva kehtestamise. |
| --- | --- |

8.24.

Phare puhul on kaasfinantseerimist käsitlevad eeskirjad ja tavad kujunenud välja kümnekonna aasta jooksul. Näiteks on paralleelse kaasfinantseerimise puhul võimalikud mitterahalised toetused. See võimalus on ühise kaasfinantseerimise korra raames välistatud. Lisaks vaidlustaksid Phare riigid hiljutiste kaasfinantseerimiseeskirjade õiguslikult vaidlustäratava ja tagasiulatuva kehtestamise.

| 8.25. | Paralleelset kaasfinantseerimist juhitakse abisaaja ministeeriumide/asutuste poolt ning see ei kuulu tavalise Phare aruandlussüsteemi alla. 2004. aasta juunis väljastas laienemise peadirektoraat riiklike eelarvevahendite käsutajatele dokumendi, mille kohaselt käibemaks on abikõlblik paralleelseks kaasfinantseerimiseks juhul, kui see on lõppdeklaratsioonides täpselt määratletud ja põhjendatud. Samas dokumendis loetakse paralleelse kaasfinantseerimisena esitatud kulusid abikõlblikeks kuni ühe aasta möödumiseni finantsprotokollide aegumistähtajast. |
| --- | --- |

8.25.

Paralleelset kaasfinantseerimist juhitakse abisaaja ministeeriumide/asutuste poolt ning see ei kuulu tavalise Phare aruandlussüsteemi alla. 2004. aasta juunis väljastas laienemise peadirektoraat riiklike eelarvevahendite käsutajatele dokumendi, mille kohaselt käibemaks on abikõlblik paralleelseks kaasfinantseerimiseks juhul, kui see on lõppdeklaratsioonides täpselt määratletud ja põhjendatud. Samas dokumendis loetakse paralleelse kaasfinantseerimisena esitatud kulusid abikõlblikeks kuni ühe aasta möödumiseni finantsprotokollide aegumistähtajast.

| 8.25. | Et leevendada eeskirju, mis on võrreldes liikmesriikide suhtes kohaldatavatega piiravamad, lisati 2002. aasta septembris kaasfinantseerimise põhimõtteid käsitlevatesse komisjoni suunistesse juhenddokumendina ka struktuurifondi abikõlblikkuse eeskirjad (mis võimaldavad teatavatel tingimustel käibemaksu). Pärast ühinemist leidis komisjon, et tal puuduvad õiguslikud vahendid jõustada paralleelse riikliku kaasfinantseerimise korral makstud käibemaksu abikõlbmatus. 2004. aasta juunis lihviti suuniseid veelgi ning saadeti riiklikele eelarvevahendite käsutajatele kiri, milles selgitati muuhulgas käibemaksu, muude maksude ja tollimaksude abikõlblikkust. Tegelikult kooskõlastati need struktuurifondide suunistega, kuna enamik abisaajaid oli saanud liikmesriikideks. |
| --- | --- |

8.25.

Et leevendada eeskirju, mis on võrreldes liikmesriikide suhtes kohaldatavatega piiravamad, lisati 2002. aasta septembris kaasfinantseerimise põhimõtteid käsitlevatesse komisjoni suunistesse juhenddokumendina ka struktuurifondi abikõlblikkuse eeskirjad (mis võimaldavad teatavatel tingimustel käibemaksu). Pärast ühinemist leidis komisjon, et tal puuduvad õiguslikud vahendid jõustada paralleelse riikliku kaasfinantseerimise korral makstud käibemaksu abikõlbmatus. 2004. aasta juunis lihviti suuniseid veelgi ning saadeti riiklikele eelarvevahendite käsutajatele kiri, milles selgitati muuhulgas käibemaksu, muude maksude ja tollimaksude abikõlblikkust. Tegelikult kooskõlastati need struktuurifondide suunistega, kuna enamik abisaajaid oli saanud liikmesriikideks.

| 8.26. | Laienemise peadirektoraadi nõusolekul käibemaksu kuulumise kohta paralleelse kaasfinantseerimise abikõlblike kulude alla puudub õiguslik alus. Phare määruse kohaselt ei kuulu käibemaks ühendusepoolse rahastamise alla, seega oleks käibemaksu arvamine kaasfinantseerimiseks kõlblike kulude alla määruse vastane. |
| --- | --- |

8.26.

Laienemise peadirektoraadi nõusolekul käibemaksu kuulumise kohta paralleelse kaasfinantseerimise abikõlblike kulude alla puudub õiguslik alus. Phare määruse kohaselt ei kuulu käibemaks ühendusepoolse rahastamise alla, seega oleks käibemaksu arvamine kaasfinantseerimiseks kõlblike kulude alla määruse vastane.

| 8.26. | Komisjon leiab, et käibemaksu käsitlemine abikõlbliku kuluna mõnel juhul paralleelse kaasfinantseerimise raames on kooskõlas Phare määrusega, sest komisjoni arvates sätestatakse kõnealuses määruses eeskirjad, mida kohaldatakse üksnes ühendusepoolse rahastamise suhtes. |
| --- | --- |

8.26.

Komisjon leiab, et käibemaksu käsitlemine abikõlbliku kuluna mõnel juhul paralleelse kaasfinantseerimise raames on kooskõlas Phare määrusega, sest komisjoni arvates sätestatakse kõnealuses määruses eeskirjad, mida kohaldatakse üksnes ühendusepoolse rahastamise suhtes.

Paralleelse kaasfinantseerimise ebapiisav kontrollimine siseriiklikul tasandil

| 8.27. | Riiklikud fondid koguvad rahastamistaotluste koostamise käigus andmeid paralleelse kaasfinantseerimise kohta. Andmete õigsust aga ei kontrollita, mille tõttu võivad vead kaasfinantseerimises ja abikõlbmatutes kuludes jääda pika aja jooksul avastamata. |
| --- | --- |

8.27.

Riiklikud fondid koguvad rahastamistaotluste koostamise käigus andmeid paralleelse kaasfinantseerimise kohta. Andmete õigsust aga ei kontrollita, mille tõttu võivad vead kaasfinantseerimises ja abikõlbmatutes kuludes jääda pika aja jooksul avastamata.

| 8.27. | Kõnealust küsimust asuti lahendama 2002. aasta septembris. 2004. aasta juunis muudeti riiklikele eelarvevahendite käsutajatele saadetud juhismärgukirjaga kaasfinantseerimise toetuse avalduse vormi, et tõhustada nende tasandil tehtavaid kontrolle. |
| --- | --- |

8.27.

Kõnealust küsimust asuti lahendama 2002. aasta septembris. 2004. aasta juunis muudeti riiklikele eelarvevahendite käsutajatele saadetud juhismärgukirjaga kaasfinantseerimise toetuse avalduse vormi, et tõhustada nende tasandil tehtavaid kontrolle.

| 8.28. | Kontrollikoja audit paralleelse riikliku kaasfinantseerimisena esitatud kulude kohta tuvastas mitmed käibemaksu sissearvamise juhud, mõned finantsprotokolli tähtajast väljaspool tehtud kulude juhud, ning ühe abikõlbmatu mitterahalise osamakse juhu. Mõju EL eelarvele oli väga väike. Bulgaarias ja Rumeenias ei saanud paralleelse kaasfinantseerimisena esitatud kulude vahearuandlust kontrollida ebapiisava auditijälje ning puuduliku alusdokumentatsiooni tõttu. Türgis tuvastati sama probleem seoses ühe MEDA (19) programmiga, mille puhul oli kokku lepitud mitterahalises osamakses. |
| --- | --- |

8.28.

Kontrollikoja audit paralleelse riikliku kaasfinantseerimisena esitatud kulude kohta tuvastas mitmed käibemaksu sissearvamise juhud, mõned finantsprotokolli tähtajast väljaspool tehtud kulude juhud, ning ühe abikõlbmatu mitterahalise osamakse juhu. Mõju EL eelarvele oli väga väike. Bulgaarias ja Rumeenias ei saanud paralleelse kaasfinantseerimisena esitatud kulude vahearuandlust kontrollida ebapiisava auditijälje ning puuduliku alusdokumentatsiooni tõttu. Türgis tuvastati sama probleem seoses ühe MEDA (19) programmiga, mille puhul oli kokku lepitud mitterahalises osamakses.

| 8.28. | Finantsprotokollis seisvad lepingu sõlmimise ja väljamaksmise tähtajad on viitega “EÜ toetus” (artikkel 3: “EÜ toetus on kättesaadav lepingute sõlmimiseks kuni ...” ja “väljamaksmise tähtaeg on ...”). Seetõttu võivad riiklikud asutused väita, et neid tähtaegu kohaldatakse üksnes ELi toetuse ja mitte nende kaasfinantseerimise suhtes. See küsimus on lahendatud selgitusega, et ajalised piirangud, mida kohaldatakse kaasfinantseerimise suhtes, on samad, mis Phare puhul, ja et paralleelset kaasfinantseerimist võiks lubada kuni ühe aasta jooksul pärast finantsprotokollis sätestatud väljamaksmise perioodi lõppu (selle eelduseks on komisjoni ja riikliku pädeva asutuse vaheline kirjavahetus). |
| --- | --- |

8.28.

Finantsprotokollis seisvad lepingu sõlmimise ja väljamaksmise tähtajad on viitega “EÜ toetus” (artikkel 3: “EÜ toetus on kättesaadav lepingute sõlmimiseks kuni ...” ja “väljamaksmise tähtaeg on ...”). Seetõttu võivad riiklikud asutused väita, et neid tähtaegu kohaldatakse üksnes ELi toetuse ja mitte nende kaasfinantseerimise suhtes. See küsimus on lahendatud selgitusega, et ajalised piirangud, mida kohaldatakse kaasfinantseerimise suhtes, on samad, mis Phare puhul, ja et paralleelset kaasfinantseerimist võiks lubada kuni ühe aasta jooksul pärast finantsprotokollis sätestatud väljamaksmise perioodi lõppu (selle eelduseks on komisjoni ja riikliku pädeva asutuse vaheline kirjavahetus).

Järeldused järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohta

| 8.29. | Aastate jooksul on järelevalve- ja kontrollisüsteemid paranenud. Uute liikmesriikide üldiselt rahuldavast järelevalve- ja kontrollisüsteemide tasemest annab tunnistust laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi kasutuselevõtt peale põhjalikku hindamist ja kontrolli. Bulgaarias, Rumeenias ja Türgis on riikliku tasandi järelevalve- ja kontrollisüsteemid pigem nõrgad. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiseks elemendiks on seega jätkuvalt EÜ delegatsioonide eelneva heakskiidu tõhus toimimine. Üldiselt annavad järelevalve- ja kontrollisüsteemid piisava kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas, välja arvatud paralleelse kaasfinantseerimise nõuete osas. |
| --- | --- |

8.29.

Aastate jooksul on järelevalve- ja kontrollisüsteemid paranenud. Uute liikmesriikide üldiselt rahuldavast järelevalve- ja kontrollisüsteemide tasemest annab tunnistust laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi kasutuselevõtt peale põhjalikku hindamist ja kontrolli. Bulgaarias, Rumeenias ja Türgis on riikliku tasandi järelevalve- ja kontrollisüsteemid pigem nõrgad. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiseks elemendiks on seega jätkuvalt EÜ delegatsioonide eelneva heakskiidu tõhus toimimine. Üldiselt annavad järelevalve- ja kontrollisüsteemid piisava kindluse raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas, välja arvatud paralleelse kaasfinantseerimise nõuete osas.

Tehingute põhjalik testimine — Rakenduslikul tasandil tehtud maksed

| 8.30. | Maksete (20) põhjalikuks testimiseks valiti kokku 13 komisjoni 2004. aasta maksetega projekti Tšehhis, Poolas, Bulgaarias, Rumeenias ja Türgis. Maksed olid üldiselt seaduslikud ja korrektsed, leiti vaid üksikuid vormistusvigu nagu hilinenud maksed ja väheses ulatuses pakkumiseeskirjade mittetäitmine. Kirjeldatud tulemused kinnitavad kontrollikoja hinnangut järelevalve- ja kontrollisüsteemide osas (vt punkt 8.29). |
| --- | --- |

8.30.

Maksete (20) põhjalikuks testimiseks valiti kokku 13 komisjoni 2004. aasta maksetega projekti Tšehhis, Poolas, Bulgaarias, Rumeenias ja Türgis. Maksed olid üldiselt seaduslikud ja korrektsed, leiti vaid üksikuid vormistusvigu nagu hilinenud maksed ja väheses ulatuses pakkumiseeskirjade mittetäitmine. Kirjeldatud tulemused kinnitavad kontrollikoja hinnangut järelevalve- ja kontrollisüsteemide osas (vt punkt 8.29).

Tegevuse aastaaruanne ja laienemise peadirektori avaldus

| 8.31. | Eelnevatel aastatel tehtud reservatsioone pole säilitatud. Selle asemel on laienemise peadirektor teinud uue reservatsiooni Bulgaaria ja Rumeenia haldussüsteemi puuduste kohta ja lünkade kohta suurenenud toetussummade haldamises ja rakendamises. |
| --- | --- |

8.31.

Eelnevatel aastatel tehtud reservatsioone pole säilitatud. Selle asemel on laienemise peadirektor teinud uue reservatsiooni Bulgaaria ja Rumeenia haldussüsteemi puuduste kohta ja lünkade kohta suurenenud toetussummade haldamises ja rakendamises.

| 8.32. | Kontrollikoda nõustub komisjoni hinnanguga. Siiski leitakse, et vähemalt tulevase juhtimisega seotud ohtudele viidates ei peaks neid esitatama 2004. aasta tegevuse kohta tehtud avalduse reservatsioonina, vaid pigem tegevuse aastaaruande riskide hindamise kontekstis. |
| --- | --- |

8.32.

Kontrollikoda nõustub komisjoni hinnanguga. Siiski leitakse, et vähemalt tulevase juhtimisega seotud ohtudele viidates ei peaks neid esitatama 2004. aasta tegevuse kohta tehtud avalduse reservatsioonina, vaid pigem tegevuse aastaaruande riskide hindamise kontekstis.

| 8.32. | Nagu reservatsioonis selgitatud, oli selle reservatsiooni tegemise põhjus 2004. aastal see, et riskid on seotud 2004. aastal võetud eelarveliste maksekohustuste nõuetekohase finantshaldusega tulevikus ning seetõttu käsitleti neid peadirektori 2004. aasta deklaratsioonis. Samal ajal, kui kontrollikoda leiab, et kõnealune reservatsioon kehtib tuleviku kohta, leiab peadirektor, et 2004. aasta risk on seotud selle aasta maksekohustustega, kuigi on tõenäoline, et risk realiseerub (võimalikud tühistamised) hilisematel aastatel. |
| --- | --- |

8.32.

Nagu reservatsioonis selgitatud, oli selle reservatsiooni tegemise põhjus 2004. aastal see, et riskid on seotud 2004. aastal võetud eelarveliste maksekohustuste nõuetekohase finantshaldusega tulevikus ning seetõttu käsitleti neid peadirektori 2004. aasta deklaratsioonis. Samal ajal, kui kontrollikoda leiab, et kõnealune reservatsioon kehtib tuleviku kohta, leiab peadirektor, et 2004. aasta risk on seotud selle aasta maksekohustustega, kuigi on tõenäoline, et risk realiseerub (võimalikud tühistamised) hilisematel aastatel.

Järeldused ja soovitused

Järeldused kontrollikoja Phare ja Türgi programmide auditi kohta

| 8.33. | Kontrollikoda leidis, et komisjon jätkas oma sisekontrollikeskkonna parandamist Phare ja Türgi programmide osas. Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi kasutuselevõtt on olnud peamiseks sammuks uute liikmesriikide haldussuutlikkuse ja kontrollisüsteemide parandamisel. Laienemise peadirektoraat on teadlik sellest, et Bulgaaria ja Rumeenia kontrollisüsteemid on endiselt nõrgad. |
| --- | --- |

8.33.

Kontrollikoda leidis, et komisjon jätkas oma sisekontrollikeskkonna parandamist Phare ja Türgi programmide osas. Laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi kasutuselevõtt on olnud peamiseks sammuks uute liikmesriikide haldussuutlikkuse ja kontrollisüsteemide parandamisel. Laienemise peadirektoraat on teadlik sellest, et Bulgaaria ja Rumeenia kontrollisüsteemid on endiselt nõrgad.

| 8.34. | Auditi käigus ei leitud olulisi vigu kontrollitud tehingutes, mis on kooskõlas eelmise aasta auditi tulemustega. Siiski tuvastati järgnevad allesjäänud puudused järelevalve- ja kontrollisüsteemides: |
| --- | --- |

8.34.

Auditi käigus ei leitud olulisi vigu kontrollitud tehingutes, mis on kooskõlas eelmise aasta auditi tulemustega. Siiski tuvastati järgnevad allesjäänud puudused järelevalve- ja kontrollisüsteemides:

| 8.34. | Komisjon võtab kõnealust tähelepanekut arvesse, kuid rõhutab, et osutatud vajakajäämistega on asutud vahepeal tegelema: |
| --- | --- |

8.34.

Komisjon võtab kõnealust tähelepanekut arvesse, kuid rõhutab, et osutatud vajakajäämistega on asutud vahepeal tegelema:

| a) | komisjoni juhised lepingulistele audiitoritele aruandluskriteeriumide osas ei olnud piisavalt selged ning riikliku paralleelse kaasfinantseerimisena deklareeritud kulusid ei ole piisava põhjalikkusega auditi ulatuses käsitletud; |
| --- | --- |

a)

komisjoni juhised lepingulistele audiitoritele aruandluskriteeriumide osas ei olnud piisavalt selged ning riikliku paralleelse kaasfinantseerimisena deklareeritud kulusid ei ole piisava põhjalikkusega auditi ulatuses käsitletud;

| a) | aruandlust käsitlevad ajakohastatud juhendid ja paralleelse kaasfinantseerimise hindamise viis on nüüd välja töötatud; |
| --- | --- |

a)

aruandlust käsitlevad ajakohastatud juhendid ja paralleelse kaasfinantseerimise hindamise viis on nüüd välja töötatud;

| b) | vaatamata Phare riikides detsentraliseeritud rakendussüsteemide kasutuselevõtust saadud kogemuste vahetamisele ei ole Türgi ametkonnad neist piisavalt õppust võtnud; |
| --- | --- |

b)

vaatamata Phare riikides detsentraliseeritud rakendussüsteemide kasutuselevõtust saadud kogemuste vahetamisele ei ole Türgi ametkonnad neist piisavalt õppust võtnud;

| c) | esineb viivitusi lõppdeklaratsioonide esitamises, abikõlblikkuse eeskirjade ebakorrektset rakendamist, puudulikku vahearuandlust ning paralleelse kaasfinantseerimisena deklareeritud kulude auditijälg on ebapiisav. |
| --- | --- |

c)

esineb viivitusi lõppdeklaratsioonide esitamises, abikõlblikkuse eeskirjade ebakorrektset rakendamist, puudulikku vahearuandlust ning paralleelse kaasfinantseerimisena deklareeritud kulude auditijälg on ebapiisav.

| c) | riiklikud asutused esitasid asjakohased lõplikud aruanded mõistliku aja jooksul. Kaasfinantseerimise nõuded ning selle järelevalve ja aruandlus on muudetud rangemaks. Sellised paralleelse kaasfinantseerimise aruanded, mida on võimalik esitada alles projekti lõpus, on oma olemuselt ebatäielikud. |
| --- | --- |

c)

riiklikud asutused esitasid asjakohased lõplikud aruanded mõistliku aja jooksul. Kaasfinantseerimise nõuded ning selle järelevalve ja aruandlus on muudetud rangemaks. Sellised paralleelse kaasfinantseerimise aruanded, mida on võimalik esitada alles projekti lõpus, on oma olemuselt ebatäielikud.

Soovitused: vajadus edasiste paranduste järele

| 8.35. | Komisjon peaks parandama projektide kavandamist, tagama endistelt kandidaatriikidelt saadud õppetundide rakendamise uute kandidaatriikide puhul, ning tugevdama paralleelse kaasfinantseerimise kontrolli lisades see muuhulgas sulgemisauditite ulatusse ning viies abikõlblikkuse eeskirjad vastavusse õigusliku raamistikuga. Komisjon peaks tõhustama oma pingutusi Bulgaaria ja Rumeenia juhtimis- ja kontrollisüsteemide parandamise alal laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi kaudu. |
| --- | --- |

8.35.

Komisjon peaks parandama projektide kavandamist, tagama endistelt kandidaatriikidelt saadud õppetundide rakendamise uute kandidaatriikide puhul, ning tugevdama paralleelse kaasfinantseerimise kontrolli lisades see muuhulgas sulgemisauditite ulatusse ning viies abikõlblikkuse eeskirjad vastavusse õigusliku raamistikuga. Komisjon peaks tõhustama oma pingutusi Bulgaaria ja Rumeenia juhtimis- ja kontrollisüsteemide parandamise alal laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemi kaudu.

| 8.35. | Nagu eespool toodud punktides üksikasjalikumalt selgitatud, on komisjon võtnud tähelepanekuid arvesse. Komisjon on näiteks andnud välja vajalikud suunised, parandanud aruandlust, levitanud parimaid tavasid ning pakkunud teavet ja koolitusi, nt 2005. aastal peetud seminariga “Lessons learned” (Omandatud kogemused). |
| --- | --- |

8.35.

Nagu eespool toodud punktides üksikasjalikumalt selgitatud, on komisjon võtnud tähelepanekuid arvesse. Komisjon on näiteks andnud välja vajalikud suunised, parandanud aruandlust, levitanud parimaid tavasid ning pakkunud teavet ja koolitusi, nt 2005. aastal peetud seminariga “Lessons learned” (Omandatud kogemused).

ÜLDISED JÄRELDUSED ÜHINEMISEELSE STRATEEGIA KOHTA

| 8.36. | Kontrollikoja hinnangut ühinemiseelsete rahastamisvahendite kohta käsitletakse käesolevas peatükis Phare ja Türgi kohta (vt punktid 8.33–8.34), 4. peatükis Sapardi kohta (vt punkt 4.76) ja 5. peatükis Ispa kohta (vt punktid 5.55–5.56). |
| --- | --- |

8.36.

Kontrollikoja hinnangut ühinemiseelsete rahastamisvahendite kohta käsitletakse käesolevas peatükis Phare ja Türgi kohta (vt punktid 8.33–8.34), 4. peatükis Sapardi kohta (vt punkt 4.76) ja 5. peatükis Ispa kohta (vt punktid 5.55–5.56).

| 8.37. | Kontrollikoja töö tulemus näitab, et kõigi ühinemiseelsete rahastamisvahendite (Phare, Türgi, Sapard ja Ispa) järelevalve- ja kontrollisüsteemid komisjoni kesktalituste ning delegatsioonide ja akrediteerimisasutuste tasandil olid üldiselt usaldusväärsed ja toimisid praktikas. Erineva tasemega riske esineb siiski endiselt kõigi programmide puhul kandidaatriikide rakendusorganisatsioonide tasandil (vt punktid 8.29, 4.76–4.77 ja 5.56). Kontrollikoja audit ei tuvastanud olulisi vigu raamatupidamisaruannete aluseks olevates tehingutes. |
| --- | --- |

8.37.

Kontrollikoja töö tulemus näitab, et kõigi ühinemiseelsete rahastamisvahendite (Phare, Türgi, Sapard ja Ispa) järelevalve- ja kontrollisüsteemid komisjoni kesktalituste ning delegatsioonide ja akrediteerimisasutuste tasandil olid üldiselt usaldusväärsed ja toimisid praktikas. Erineva tasemega riske esineb siiski endiselt kõigi programmide puhul kandidaatriikide rakendusorganisatsioonide tasandil (vt punktid 8.29, 4.76–4.77 ja 5.56). Kontrollikoja audit ei tuvastanud olulisi vigu raamatupidamisaruannete aluseks olevates tehingutes.

---

(1)  Tšehhi, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Bulgaaria ja Rumeenia.

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3906/89 Poola, Ungari ja ümberkorralduste kohta Ida-Euroopas (EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11).

(3)  Nõukogu 17. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2500/2001, milles käsitletakse ühinemiseelset finantsabi Türgile (EÜT L 342, 27.12.2001, lk 1, mida muudeti EÜT L 285, 23.10.2002, lk 26).

(4)  2004. aastal tehtud Phare/Türgi maksete kogusummast umbes 80 % hõlmas detsentraliseeritud rakendamisega programme, 8 % tsentraliseeritud rakendamisega programme, 7 % rakendati ühisel juhtimisel (peamiselt tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamine Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vahendusel) ning ülejäänud 5 % on hallatud EÜ delegatsiooni poolt Türgis (uute volituste alusel) endiste (peamiselt MEDA) koostööprogrammide lõpuleviimiseks Türgiga.

(5)  Decentralised Implementation System (detsentraliseeritud rakendussüsteem).

(6)  Extended Decentralised Implementation System (laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem), mille puhul ei teostata komisjonipoolsest pakkumiste ja lepingute sõlmimise eelkontrolli.

(7)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999 ühenduse ühinemiseelsete meetmete toetamise eriprogrammi kohta põllumajanduse ja maaelu arendamisel (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 87).

(8)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999 ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).

(9)  Riiklikud fondid on moodustatud kõigis kandidaatriikides kõigi kolme ühinemiseelse rahastamisvahendi rahavoo suunamiseks, niihästi rahaliste vahendite vastuvõtmiseks komisjonilt kui ka rakendusasutustele jagamiseks.

(10)  Kuueteistkümnest auditeeritud Phare projektist oli projektitaotlust muudetud kümnel.

(11)  Komisjoni teatis KOM(2002) 624, 13.11.2002.

(12)  Finantsmääruse artikkel 164.

(13)  Laienemise peadirektor tegi teatavaks parandusmeetmed, sealhulgas perioodi 2004–2006 vahendite jaotamise kordusekspertiisi, mis põhineb 2005. aastal läbiviidaval juhtimissüsteemi hindamisel.

(14)  Ühine kaasfinantseerimine tähendab seda, et iga projekti elementi kaasfinantseeritakse üheaegselt ning partnerid teevad oma maksed samal ajal. Teine vorm on paralleelne kaasfinantseerimine, mis tähendab seda, et partnerid finantseerivad projekti erinevaid elemente, võimalik, et erineval ajal, ning vastavad maksed tehakse eraldi.

(15)  2004. aastal esitati 12 auditiaruande kava, võrreldes 49-ga 2003. aastal. Käivitatud uusi auditeid oli 2004. aastal 32, võrreldes 34-ga 2003. aastal.

(16)  Poolas võeti laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteem kasutusele 2005. aasta märtsis.

(17)  Tšehhi (2), Poola (3), Sloveenia (2), Bulgaaria (1) ja Rumeenia (2).

(18)  Finantsprotokollide üldtingimuste artikli 13 lõige 1.

(19)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1488/96 (EÜT L 189, 30.7.1996, lk 1).

(20)  Kokku kontrolliti 60 makset: Tšehhi (7), Poola (6), Bulgaaria (23), Rumeenia (17) ja Türgi (7).

---

9. PEATÜKK

Halduskulud

SISUKORD

Ühenduse institutsioonide ja asutuste halduskulud

Sissejuhatus

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Sissejuhatus

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Tähelepanekud tehingute kohta

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

Konkreetsed tähelepanekud

Parlament

Nõukogu

Komisjon

Euroopa Kohus

Kontrollikoda

Majandus- ja sotsiaalkomitee

Regioonide komitee

Euroopa Ombudsman ja Euroopa Andmekaitseinspektor

Üldised järeldused ja soovitused

Peamised tähelepanekud eriaruannetes

Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta

Eriaruanne nr 5/2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu suulise tõlke kulude kohta

Agentuurid ja muud detsentraliseeritud asutused

Euroopa koolid

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| ÜHENDUSE INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE HALDUSKULUD |
| Sissejuhatus |
| 9.1. | Finantsperspektiivi 5. rubriigis “Halduskulud” on toodud institutsioonide ja muude asutuste haldusassigneeringud. Nimetatud assigneeringuid juhib otseselt vastav institutsioon või asutus ja neid kasutatakse ühenduse institutsioonides töötavatele isikutele palkade, toetuste ja pensionide maksmiseks, samuti rendikulude tasumiseks, ostude sooritamiseks ja mitmesugusteks halduskuludeks. 2004. aastal olid kulud 5 856 miljonit eurot, mis on üksikasjalikumalt esitatud
  tabelis 9.1
  . Käesolev peatükk sisaldab erihinnangut seoses kinnitava avaldusega ning konkreetseid tähelepanekuid institutsioonide, allasutuste ja Euroopa koolide kohta. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

ÜHENDUSE INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE HALDUSKULUD

Sissejuhatus

9.1.

Finantsperspektiivi 5. rubriigis “Halduskulud” on toodud institutsioonide ja muude asutuste haldusassigneeringud. Nimetatud assigneeringuid juhib otseselt vastav institutsioon või asutus ja neid kasutatakse ühenduse institutsioonides töötavatele isikutele palkade, toetuste ja pensionide maksmiseks, samuti rendikulude tasumiseks, ostude sooritamiseks ja mitmesugusteks halduskuludeks. 2004. aastal olid kulud 5 856 miljonit eurot, mis on üksikasjalikumalt esitatud
  tabelis 9.1
  . Käesolev peatükk sisaldab erihinnangut seoses kinnitava avaldusega ning konkreetseid tähelepanekuid institutsioonide, allasutuste ja Euroopa koolide kohta.

Tabel 9.1 — Institutsioonide maksed

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 2003 | 2004 |
| Euroopa Parlament | 986 | 1 166 |
| Nõukogu | 410 | 507 |
| Komisjon | 3 546 | 3 721 |
| Euroopa Kohus | 148 | 216 |
| Kontrollikoda | 84 | 84 |
| Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 91 | 92 |
| Regioonide komitee | 46 | 63 |
| Euroopa Ombudsman | 4 | 5 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | — | 1 |
| Kokku | 5 305 | 5 856 |

(miljonit eurot)

2003

2004

Euroopa Parlament

986

1 166

Nõukogu

410

507

Komisjon

3 546

3 721

Euroopa Kohus

148

216

Kontrollikoda

84

84

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

91

92

Regioonide komitee

46

63

Euroopa Ombudsman

4

5

Euroopa Andmekaitseinspektor

—

1

Kokku

5 305

5 856

Erihinnang seoses kinnitava avaldusega

Sissejuhatus

| 9.2. | Halduskulusid käsitleva 2004. aasta DAS auditi eesmärk oli võimaldada kontrollikojal hinnata konsolideeritud raamatupidamisaruannete usaldusväärsust seisuga 31. detsember 2004 (käsitletakse 1. peatükis) ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelaudit on esitatud
  tabelis 9.2
  . |
| --- | --- |

9.2.

Halduskulusid käsitleva 2004. aasta DAS auditi eesmärk oli võimaldada kontrollikojal hinnata konsolideeritud raamatupidamisaruannete usaldusväärsust seisuga 31. detsember 2004 (käsitletakse 1. peatükis) ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Varasemates aastaaruannetes esitatud tähelepanekute järelaudit on esitatud
  tabelis 9.2
  .

| 9.2. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjon avaldab aastaaruande järelmeetmete kohta, mida ta kontrollikoja soovitustest lähtuvalt peab asjakohaseks võtta. Aruanne kontrollikoja 2003. aasta aruande kohta avaldatakse 2005. aasta sügisel. |
| --- | --- |

9.2.

KOMISJONI VASTUS

Komisjon avaldab aastaaruande järelmeetmete kohta, mida ta kontrollikoja soovitustest lähtuvalt peab asjakohaseks võtta. Aruanne kontrollikoja 2003. aasta aruande kohta avaldatakse 2005. aasta sügisel.

| 9.3. | Kontrollikoja varasemad auditid näitavad, et avastatud vead olid enamasti formaalsed ega tulenenud kontrollisüsteemide tõsistest puudustest. Siiski on 2004. aastal vastu võetud uued personalieeskirjad ja uus töötajate töötasude arvutamise süsteem, samuti uute süsteemide rakendamine uue finantsmääruse raames, kaasa toonud teatud riske (vt punktid 9.5 ja 9.6). |
| --- | --- |

9.3.

Kontrollikoja varasemad auditid näitavad, et avastatud vead olid enamasti formaalsed ega tulenenud kontrollisüsteemide tõsistest puudustest. Siiski on 2004. aastal vastu võetud uued personalieeskirjad ja uus töötajate töötasude arvutamise süsteem, samuti uute süsteemide rakendamine uue finantsmääruse raames, kaasa toonud teatud riske (vt punktid 9.5 ja 9.6).

| 9.3. | KOMISJONI VASTUS
  2003. aastal ja 2004. aasta alguses võeti komisjonis palga arvestamiseks järk-järgult kasutusele uus arvutipõhine süsteem. Nagu uute rakendustega ikka, tõi ka see uuendus kaasa uued riskid (vt vastust punktile 9.5). Komisjoni talitused on jälginud uue süsteemi toimimist, kontrollides käsitsi hulgaliselt esialgsete kuupalkade arvestusi ning parandades viivitamata infotehnoloogia spetsialistide leitud vead enne kuupalkade lõplikku arvestamist ja kinnitamist. Tagantjärele tuvastatud vigade arv oli tühine. |
| --- | --- |

9.3.

KOMISJONI VASTUS

2003. aastal ja 2004. aasta alguses võeti komisjonis palga arvestamiseks järk-järgult kasutusele uus arvutipõhine süsteem. Nagu uute rakendustega ikka, tõi ka see uuendus kaasa uued riskid (vt vastust punktile 9.5). Komisjoni talitused on jälginud uue süsteemi toimimist, kontrollides käsitsi hulgaliselt esialgsete kuupalkade arvestusi ning parandades viivitamata infotehnoloogia spetsialistide leitud vead enne kuupalkade lõplikku arvestamist ja kinnitamist. Tagantjärele tuvastatud vigade arv oli tühine.

Tabel 9.2 — Varasemates aastaaruannetes välja toodud märkuste järelaudit

| Tähelepanekud | Rakendatud meetmed | Kas edasised meetmed on vajalikud? | Euroopa Parlamendi vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Püsikorraldused |
| 2003. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.14: |
| Euroopa Parlamendi eelarve rakenduseeskirjad sätestavad võimaluse väljamaksete tegemiseks püsikorralduse alusel. Pärast väljamakse sooritamist avaldab eelarvevahendite käsutaja “seadustamiskorralduse selle summa arvamiseks eelarvesse” (rakenduseeskirjade artikli 11 lõige 4). Finantsmääruse järgi tuleb kulukohustused enne väljamaksete sooritamist tõendada ja kinnitada. | Meetmeid ei ole rakendatud: 2004. aastal kehtisid endiselt eelarve rakenduseeskirjad, mis võimaldasid püsikorralduse alusel väljamaksete tegemist. | Jah, kõik maksed tuleks teha finantsmääruse sätete kohaselt. | 27. aprillil 2005 üle vaadatud Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja tehti vastav muudetus (artikkel 10), millega sätestatakse, et “maksmine püksikorraldusega on võimalik vaid juhul, kui see on sätestatud võlausaldajaga sõlmitud lepingus ainsa makseviisina.” |
| Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele |
| 2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 9.17 ja 9.20: |
| Kui Euroopa Parlamendi liikmete täiendav pensioniskeem jätkub, tuleb võimalikult kiiresti kehtestada selleks piisav õiguslik alus. | Täiendav pensioniskeem jätkub ja piisavat õiguslikku alust ei ole kehtestatud. | Jah, tuleks kehtestada õiguslik alus. | Vastu võetud parlamendiliikmete põhimäärusega, mis jõustub 2009. aastal, on parlamendiliikmete jaoks ette nähtud ühtne pensionirežiim ja seega ka täiendava pensionirežiimi kohaldamise lõpetamine. |
| Skeemis tuleks kehtestada selged reeglid, mis määratleks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutuse puudujäägi korral. | Selliseid reegleid ei ole kehtestatud. | Jah, tuleks kehtestada vastavad reeglid. | Kõnealuse pensionirežiimi suhtes korraldati 2005. aastal matemaatiline uuring. Selle alusel peaks olema võimalik kavandada fondide tasakaalus hoidmiseks vajalikke meetmeid. Uuringu tulemused peaksid ühtlasi võimaldama hinnata ja vajadusel muuta vastavalt Euroopa Parlamendi ja pensionifonde haldava Luksemburgi seaduste alusel tegutseva ASBLi pädevust ja vastutust. |

Tähelepanekud

Rakendatud meetmed

Kas edasised meetmed on vajalikud?

Euroopa Parlamendi vastus

Püsikorraldused

2003. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 9.14:

Euroopa Parlamendi eelarve rakenduseeskirjad sätestavad võimaluse väljamaksete tegemiseks püsikorralduse alusel. Pärast väljamakse sooritamist avaldab eelarvevahendite käsutaja “seadustamiskorralduse selle summa arvamiseks eelarvesse” (rakenduseeskirjade artikli 11 lõige 4). Finantsmääruse järgi tuleb kulukohustused enne väljamaksete sooritamist tõendada ja kinnitada.

Meetmeid ei ole rakendatud: 2004. aastal kehtisid endiselt eelarve rakenduseeskirjad, mis võimaldasid püsikorralduse alusel väljamaksete tegemist.

Jah, kõik maksed tuleks teha finantsmääruse sätete kohaselt.

27. aprillil 2005 üle vaadatud Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja tehti vastav muudetus (artikkel 10), millega sätestatakse, et “maksmine püksikorraldusega on võimalik vaid juhul, kui see on sätestatud võlausaldajaga sõlmitud lepingus ainsa makseviisina.”

Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele

2002. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 9.17 ja 9.20:

Kui Euroopa Parlamendi liikmete täiendav pensioniskeem jätkub, tuleb võimalikult kiiresti kehtestada selleks piisav õiguslik alus.

Täiendav pensioniskeem jätkub ja piisavat õiguslikku alust ei ole kehtestatud.

Jah, tuleks kehtestada õiguslik alus.

Vastu võetud parlamendiliikmete põhimäärusega, mis jõustub 2009. aastal, on parlamendiliikmete jaoks ette nähtud ühtne pensionirežiim ja seega ka täiendava pensionirežiimi kohaldamise lõpetamine.

Skeemis tuleks kehtestada selged reeglid, mis määratleks Euroopa Parlamendi ja skeemi liikmete kohustused ja vastutuse puudujäägi korral.

Selliseid reegleid ei ole kehtestatud.

Jah, tuleks kehtestada vastavad reeglid.

Kõnealuse pensionirežiimi suhtes korraldati 2005. aastal matemaatiline uuring. Selle alusel peaks olema võimalik kavandada fondide tasakaalus hoidmiseks vajalikke meetmeid. Uuringu tulemused peaksid ühtlasi võimaldama hinnata ja vajadusel muuta vastavalt Euroopa Parlamendi ja pensionifonde haldava Luksemburgi seaduste alusel tegutseva ASBLi pädevust ja vastutust.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

| 9.4. | Uue finantsmääruse nõuetest kinni pidamiseks jätkasid kõik institutsioonid 2004. aastal oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamist. Siiski ei ole ükski institutsioon sisekontrollistandardeid (1) täielikult rakendanud. |
| --- | --- |

9.4.

Uue finantsmääruse nõuetest kinni pidamiseks jätkasid kõik institutsioonid 2004. aastal oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamist. Siiski ei ole ükski institutsioon sisekontrollistandardeid (1) täielikult rakendanud.

| 9.4. | NÕUKOGU VASTUS
  Nõukogu sisekontrollistandardid võeti vastu 20. juulil 2005. |
| --- | --- |

9.4.

NÕUKOGU VASTUS

Nõukogu sisekontrollistandardid võeti vastu 20. juulil 2005.

| 9.4. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjon võttis sisekontrollistandardid vastu 2000. aastal ja kontrollib igal aastal vastavate põhinõuete täitmist. Kontrollitakse nii põhinõuete täitmist kui ka nende tõhusust. Nagu kontrollikoda punktis 1.87 kinnitas, oli 93 %-l juhtudest nõudeid täidetud. Pidevalt muutuva süsteemi puhul võib seda lugeda nõuete täieulatuslikuks rakendamiseks. |
| --- | --- |

9.4.

KOMISJONI VASTUS

Komisjon võttis sisekontrollistandardid vastu 2000. aastal ja kontrollib igal aastal vastavate põhinõuete täitmist. Kontrollitakse nii põhinõuete täitmist kui ka nende tõhusust. Nagu kontrollikoda punktis 1.87 kinnitas, oli 93 %-l juhtudest nõudeid täidetud. Pidevalt muutuva süsteemi puhul võib seda lugeda nõuete täieulatuslikuks rakendamiseks.

| 9.4. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Euroopa Ühenduste Kohtu administratsioon tunnistab, et teatud sisekontrollistandardeid ei olnud 2004. aastal võimalik täielikult rakendada. Kvalifikatsiooniga töötajate arvu suurendamine võimaldab olukorda kiiresti parandada. |
| --- | --- |

9.4.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Euroopa Ühenduste Kohtu administratsioon tunnistab, et teatud sisekontrollistandardeid ei olnud 2004. aastal võimalik täielikult rakendada. Kvalifikatsiooniga töötajate arvu suurendamine võimaldab olukorda kiiresti parandada.

| 9.4. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Sisekontrollistandardite vastuvõtmisest tulenevate peamiste meetmete rakendamine on praegu kavandatud kahele aastale (2004 ja 2005). Need puudutavad personalijuhtimist (kirjalike ametikohakirjelduste sisseviimine, töölevõtmise korra kirjelduse kaasajastamine), tulemuslikkuse näitajate kasutamist (selleks taotleti institutsioonidevahelist konsultatsiooni) ja kvartali kulutuste kava süstemaatilist kasutamist. Kõik need sisalduvad konsolideeritud tegevuskavas, mille peasekretär võttis vastu 8. novembril 2004. |
| --- | --- |

9.4.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Sisekontrollistandardite vastuvõtmisest tulenevate peamiste meetmete rakendamine on praegu kavandatud kahele aastale (2004 ja 2005). Need puudutavad personalijuhtimist (kirjalike ametikohakirjelduste sisseviimine, töölevõtmise korra kirjelduse kaasajastamine), tulemuslikkuse näitajate kasutamist (selleks taotleti institutsioonidevahelist konsultatsiooni) ja kvartali kulutuste kava süstemaatilist kasutamist. Kõik need sisalduvad konsolideeritud tegevuskavas, mille peasekretär võttis vastu 8. novembril 2004.

| 9.5. | 2004. aastal kasutasid kõik institutsioonid töötajate töötasude arvutamisel komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti poolt loodud ja hallatud uut arvutipõhist süsteemi NAP (Nouvelle Application Paie). NAP süsteemil esines 2004. aastal mitmeid tehnilisi puudusi, mis tõi kaasa uue riski ja mitmel juhul vigu töötajate töötasude osade arvutamisel, seda eriti nominaaltulu kaitsmisega seotud summade osas. Kõige ilmsemad vead parandati enne väljamaksmist käsitsi. 2005. aasta märtsis muudeti NAP programme, 2004. aastal makstud summad arvutati ümber ning vajadusel tehti parandused. Nende paranduste alusel esitati kõigi insititutsioonide ulatuses sissenõudeid kokku ligi 1,9 miljoni euro väärtuses. Vigade esinemise riski suurendas veelgi NAP süsteemi käsitsi andmete sisestamine arvutisüsteemidest, mis registreerivad teavet, mille alusel võimaldatakse töötajatele teatud õigusi. Sellele vaatamata ei rakendatud vastavaid kontrollisüsteeme. |
| --- | --- |

9.5.

2004. aastal kasutasid kõik institutsioonid töötajate töötasude arvutamisel komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti poolt loodud ja hallatud uut arvutipõhist süsteemi NAP (Nouvelle Application Paie). NAP süsteemil esines 2004. aastal mitmeid tehnilisi puudusi, mis tõi kaasa uue riski ja mitmel juhul vigu töötajate töötasude osade arvutamisel, seda eriti nominaaltulu kaitsmisega seotud summade osas. Kõige ilmsemad vead parandati enne väljamaksmist käsitsi. 2005. aasta märtsis muudeti NAP programme, 2004. aastal makstud summad arvutati ümber ning vajadusel tehti parandused. Nende paranduste alusel esitati kõigi insititutsioonide ulatuses sissenõudeid kokku ligi 1,9 miljoni euro väärtuses. Vigade esinemise riski suurendas veelgi NAP süsteemi käsitsi andmete sisestamine arvutisüsteemidest, mis registreerivad teavet, mille alusel võimaldatakse töötajatele teatud õigusi. Sellele vaatamata ei rakendatud vastavaid kontrollisüsteeme.

| 9.5. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  On tõsi, et uue finantsmääruse ja uute personalieeskirjade kehtestamine ühel ajal uue palgaarvestuse rakendusprogrammi (NAP) kasutuselevõtuga tõi kaasa suuri raskusi, aga siinjuures on oluline mõista nende tegelikke põhjuseid. Eelkõige tekkis rohkelt tõlgendamisprobleeme seoses uute personalieeskirjadega. Alles pärast tõlgendamisega seotud probleemide lahendamist (mis tavaliselt leidis aset erinevate teenistuste juhtide tasandil) sai võimalikuks uue palgaarvestussüsteemi lõplik kohandamine. Sellest tulenenud viivitus on kõnealuste tagasimaksete peamine põhjus. Uue palgaarvestussüsteemi kasutamisel esialgu ilmnenud tehnilised probleemid, mis asjaomastele teenistustele rohkelt peavalu valmistasid, tuvastati ja parandati kiiresti. Ka palgaandmete käsitsi sisestamisega kaasneb teatav eksimisvõimalus, kuid see süsteem ei ole uus ega vaja seetõttu olemasolevatele lisaks täiendavaid kontrollimeetmeid, ehkki tänu uuele palgaarvestussüsteemile võib parlament tõhustada palgaarvestuse järelkontrolli. |
| --- | --- |

9.5.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

On tõsi, et uue finantsmääruse ja uute personalieeskirjade kehtestamine ühel ajal uue palgaarvestuse rakendusprogrammi (NAP) kasutuselevõtuga tõi kaasa suuri raskusi, aga siinjuures on oluline mõista nende tegelikke põhjuseid. Eelkõige tekkis rohkelt tõlgendamisprobleeme seoses uute personalieeskirjadega. Alles pärast tõlgendamisega seotud probleemide lahendamist (mis tavaliselt leidis aset erinevate teenistuste juhtide tasandil) sai võimalikuks uue palgaarvestussüsteemi lõplik kohandamine. Sellest tulenenud viivitus on kõnealuste tagasimaksete peamine põhjus. Uue palgaarvestussüsteemi kasutamisel esialgu ilmnenud tehnilised probleemid, mis asjaomastele teenistustele rohkelt peavalu valmistasid, tuvastati ja parandati kiiresti. Ka palgaandmete käsitsi sisestamisega kaasneb teatav eksimisvõimalus, kuid see süsteem ei ole uus ega vaja seetõttu olemasolevatele lisaks täiendavaid kontrollimeetmeid, ehkki tänu uuele palgaarvestussüsteemile võib parlament tõhustada palgaarvestuse järelkontrolli.

| 9.5. | NÕUKOGU VASTUS
  Peasekretariaat sooviks omalt poolt rõhutada, et ta tugevdas kontrolle, kui eelmine palgaarvestuse arvutiprogramm asendati riikliku tegevuskavaga. Peasekretariaat väljendab kahetsust, et kontrolli osas tehtud järeldus võib tõmmata lugeja tähelepanu eemale asjaolult, et personalieeskirjade põhjaliku muutmise hetkel kasutati puudulikku arvutiprogrammi. |
| --- | --- |

9.5.

NÕUKOGU VASTUS

Peasekretariaat sooviks omalt poolt rõhutada, et ta tugevdas kontrolle, kui eelmine palgaarvestuse arvutiprogramm asendati riikliku tegevuskavaga. Peasekretariaat väljendab kahetsust, et kontrolli osas tehtud järeldus võib tõmmata lugeja tähelepanu eemale asjaolult, et personalieeskirjade põhjaliku muutmise hetkel kasutati puudulikku arvutiprogrammi.

| 9.5. | KOMISJONI VASTUS
  2003. aastal ja 2004. aasta alguses võeti komisjonis palga arvestamiseks järk-järgult kasutusele uus arvutipõhine süsteem (edaspidi NAP-Nouvelle Application Paie). Nagu uute rakendustega ikka, tõi ka see uuendus kaasa uued riskid.
  Komisjoni talitused on jälginud uue süsteemi toimimist, kontrollides käsitsi hulgaliselt esialgsete kuupalkade arvestusi ning parandades viivitamata infotehnoloogia spetsialistide leitud vead enne kuupalkade lõplikku arvestamist ja kinnitamist. Tagantjärele tuvastatud vigade arv oli tühine.
  Nõukogu võttis personalieeskirjade muudatused vastu alles 22. märtsil 2004, mis jättis vähe aega üksikasjalike juhtimiseeskirjade koostamiseks ja töötasude arvestamise uue arvutipõhise süsteemi kohandamiseks. Siiski suutis komisjon juba 2004. aasta maikuu töötasude arvutamisel rakendada suuremat osa reformiga ette nähtud muudatustest. Teatavaid muudatusi ei olnud võimalik alates reformi jõustumise kuupäevast täies ulatuses rakendada, sest üldised rakendussätted või juhtimiseeskirjad ei olnud veel lõplikult valmis. Seetõttu rakendati ajutisi meetmeid, et vähendada uuenduste mõju töötajatele. Töötasude arvutamise uude arvutipõhisesse süsteemi 2005. aasta märtsis tehtud muudatusi, mis põhjustasid nimetatud sissenõuete esitamise 1,9 miljoni euro ulatuses, ei olnud võimalik varem teha, sest muudatused olid seotud töödega, mille teostamise tingimused kinnitati alles 2004. aasta novembris.
  NAPi rakendamise tõttu tekkis vajadus kontrollida töötasude arvestamise süsteemi sisestatavate andmete õigsuse asemel haldussüsteemi, mis registreerib teavet, mille alusel võimaldatakse töötajatele teatud õigusi ning mille andmed edastatakse edaspidi vastava liidese kaudu automaatselt NAPi. 2003. aasta jooksul hinnati toimivat kontrollisüsteemi ja korraldati see ümber, et tagada alates 1. jaanuarist 2004 selle vastavus finantsmääruse toimingu algatamist ning selle eelkontrolli käsitlevatele põhimõtetele. |
| --- | --- |

9.5.

KOMISJONI VASTUS

2003. aastal ja 2004. aasta alguses võeti komisjonis palga arvestamiseks järk-järgult kasutusele uus arvutipõhine süsteem (edaspidi NAP-Nouvelle Application Paie). Nagu uute rakendustega ikka, tõi ka see uuendus kaasa uued riskid.

Komisjoni talitused on jälginud uue süsteemi toimimist, kontrollides käsitsi hulgaliselt esialgsete kuupalkade arvestusi ning parandades viivitamata infotehnoloogia spetsialistide leitud vead enne kuupalkade lõplikku arvestamist ja kinnitamist. Tagantjärele tuvastatud vigade arv oli tühine.

Nõukogu võttis personalieeskirjade muudatused vastu alles 22. märtsil 2004, mis jättis vähe aega üksikasjalike juhtimiseeskirjade koostamiseks ja töötasude arvestamise uue arvutipõhise süsteemi kohandamiseks. Siiski suutis komisjon juba 2004. aasta maikuu töötasude arvutamisel rakendada suuremat osa reformiga ette nähtud muudatustest. Teatavaid muudatusi ei olnud võimalik alates reformi jõustumise kuupäevast täies ulatuses rakendada, sest üldised rakendussätted või juhtimiseeskirjad ei olnud veel lõplikult valmis. Seetõttu rakendati ajutisi meetmeid, et vähendada uuenduste mõju töötajatele. Töötasude arvutamise uude arvutipõhisesse süsteemi 2005. aasta märtsis tehtud muudatusi, mis põhjustasid nimetatud sissenõuete esitamise 1,9 miljoni euro ulatuses, ei olnud võimalik varem teha, sest muudatused olid seotud töödega, mille teostamise tingimused kinnitati alles 2004. aasta novembris.

NAPi rakendamise tõttu tekkis vajadus kontrollida töötasude arvestamise süsteemi sisestatavate andmete õigsuse asemel haldussüsteemi, mis registreerib teavet, mille alusel võimaldatakse töötajatele teatud õigusi ning mille andmed edastatakse edaspidi vastava liidese kaudu automaatselt NAPi. 2003. aasta jooksul hinnati toimivat kontrollisüsteemi ja korraldati see ümber, et tagada alates 1. jaanuarist 2004 selle vastavus finantsmääruse toimingu algatamist ning selle eelkontrolli käsitlevatele põhimõtetele.

| 9.5. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Esiletoodud raskused tulenevad NAP-süsteemi kasutuselevõtust. Süsteemi kasutuselevõtt toimus samaaegselt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade muutmisega tingimustel, mis ei olnud kaugeltki optimaalsed ja tõid kaasa töötasude osakonna töökoormuse olulise suurenemise. Nagu Euroopa Kohtul, nii oli ka teistel institutsioonidel raskusi nimetatud süsteemi rakendamisega. Nimetatud raskustest teatati korduvalt komisjoni NAP-i haldustalitusele ja neid arutati nimetatud talitusega peetud korrapärastel kohtumistel. Mitmed nimetatud raskused on hetkel põhilises osas ületatud.
  Mis puudutab andmete sisestamist NAP-i, siis tuleb märkida, et Euroopa Kohtus teevad seda töötasude osakonna töötajad vahetult mitmesuguste õigusi andvate haldusotsuste alusel ja et andmete sisestamist kontrollitakse nimetatud osakonna siseselt korrapäraselt. Andmesisestamine ei toimu seega personalijuhtimise süsteemist Centurio pärinevate andmete alusel. |
| --- | --- |

9.5.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Esiletoodud raskused tulenevad NAP-süsteemi kasutuselevõtust. Süsteemi kasutuselevõtt toimus samaaegselt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade muutmisega tingimustel, mis ei olnud kaugeltki optimaalsed ja tõid kaasa töötasude osakonna töökoormuse olulise suurenemise. Nagu Euroopa Kohtul, nii oli ka teistel institutsioonidel raskusi nimetatud süsteemi rakendamisega. Nimetatud raskustest teatati korduvalt komisjoni NAP-i haldustalitusele ja neid arutati nimetatud talitusega peetud korrapärastel kohtumistel. Mitmed nimetatud raskused on hetkel põhilises osas ületatud.

Mis puudutab andmete sisestamist NAP-i, siis tuleb märkida, et Euroopa Kohtus teevad seda töötasude osakonna töötajad vahetult mitmesuguste õigusi andvate haldusotsuste alusel ja et andmete sisestamist kontrollitakse nimetatud osakonna siseselt korrapäraselt. Andmesisestamine ei toimu seega personalijuhtimise süsteemist Centurio pärinevate andmete alusel.

| 9.5. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  EMSK ei kanna käsitsi andmeid töötasu arvestamise süsteemi (NAP). Üks inimene kodeerib personali andmed personalijuhtimise arvutisüsteemi ja teine kinnitab need. Süsteem edastab kinnitatud andmed automaatselt otse NAP-sse. Viimasest pärinevad üksikmaksed sisestatakse raamatupidamisandmete süsteemi samuti elektrooniliselt, ilma kellegi vahepealse sekkumiseta. Sarnaselt muude maksetega saadetakse need elektrooniliselt panka pärast kahe digitaalallkirjaga varustamist ja uuesti kodeerimata. |
| --- | --- |

9.5.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

EMSK ei kanna käsitsi andmeid töötasu arvestamise süsteemi (NAP). Üks inimene kodeerib personali andmed personalijuhtimise arvutisüsteemi ja teine kinnitab need. Süsteem edastab kinnitatud andmed automaatselt otse NAP-sse. Viimasest pärinevad üksikmaksed sisestatakse raamatupidamisandmete süsteemi samuti elektrooniliselt, ilma kellegi vahepealse sekkumiseta. Sarnaselt muude maksetega saadetakse need elektrooniliselt panka pärast kahe digitaalallkirjaga varustamist ja uuesti kodeerimata.

| 9.6. | 1. mail 2004 jõustunud muudetud personalieeskirjad näevad ette, et lähetuse käigus tekkinud majutuskulud hüvitatakse iga riigi jaoks kehtestatud maksimaalse määra ulatuses alusdokumentide esitamisel (personalieeskirjade VII lisa artikkel 13). Vastupidiselt sellele reeglile on kõik institutsioonid peale Euroopa Kohtu, kontrollikoja ja ombudsmani oma sisekorraeeskirjades kehtestanud kindla suurusega summa, mis moodustab 30 kuni 60 protsenti maksimaalsest lubatud summast, töötajatele, kes ei tõenda majutuskulude kandmist. Muudetud personalieeskirjadega kehtestatakse uued madalamad päevarahade määrad. Ometi säilitasid kaks institutsiooni enne 2004. aasta maid kehtinud süsteemi ja kasutasid jätkuvalt erandlikke päevarahade määrasid. (2) |
| --- | --- |

9.6.

1. mail 2004 jõustunud muudetud personalieeskirjad näevad ette, et lähetuse käigus tekkinud majutuskulud hüvitatakse iga riigi jaoks kehtestatud maksimaalse määra ulatuses alusdokumentide esitamisel (personalieeskirjade VII lisa artikkel 13). Vastupidiselt sellele reeglile on kõik institutsioonid peale Euroopa Kohtu, kontrollikoja ja ombudsmani oma sisekorraeeskirjades kehtestanud kindla suurusega summa, mis moodustab 30 kuni 60 protsenti maksimaalsest lubatud summast, töötajatele, kes ei tõenda majutuskulude kandmist. Muudetud personalieeskirjadega kehtestatakse uued madalamad päevarahade määrad. Ometi säilitasid kaks institutsiooni enne 2004. aasta maid kehtinud süsteemi ja kasutasid jätkuvalt erandlikke päevarahade määrasid. (2)

| 9.6. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Parlamendi tegevuse killustumine kolme ametliku töökoha vahel on toonud kaasa teatavaid spetsiifilisi probleeme seoses lähetustega, mille tõttu mh ei suutnud parlament uusi eeskirju tähtajaks olnud 1. maiks kehtestada. Ehkki 2005. aastal kehtestatud uutes eeskirjades nähakse samuti ette teatavad kindlasummalised maksed, on parlament seisukohal, et uue süsteemi puhul valitseb tasakaal regulatiivsete nõuete ja tegelike vajaduste vahel ning et see on kooskõlas parlamendile esitatud õigusliku arvamusega. |
| --- | --- |

9.6.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Parlamendi tegevuse killustumine kolme ametliku töökoha vahel on toonud kaasa teatavaid spetsiifilisi probleeme seoses lähetustega, mille tõttu mh ei suutnud parlament uusi eeskirju tähtajaks olnud 1. maiks kehtestada. Ehkki 2005. aastal kehtestatud uutes eeskirjades nähakse samuti ette teatavad kindlasummalised maksed, on parlament seisukohal, et uue süsteemi puhul valitseb tasakaal regulatiivsete nõuete ja tegelike vajaduste vahel ning et see on kooskõlas parlamendile esitatud õigusliku arvamusega.

| 9.6. | NÕUKOGU VASTUS
  Peasekretariaat uurib koos teiste institutsioonidega võimalust muuta majutuskulude hüvitamise sisemist korda, milles ei nõuta tõendavate dokumentide esitamist. |
| --- | --- |

9.6.

NÕUKOGU VASTUS

Peasekretariaat uurib koos teiste institutsioonidega võimalust muuta majutuskulude hüvitamise sisemist korda, milles ei nõuta tõendavate dokumentide esitamist.

| 9.6. | KOMISJONI VASTUS
  Hüvitamist kindlaksmääratud summas mitte muutuva summa alusel vastavalt esitatud alusdokumentidele loeti personalieeskirjade rakendamiseks, milles võetakse haldamiseks antud otsustusvabaduse piires arvesse kulutasuvuse aspekti. Siiski on komisjonil kavas nimetatud eeskirja põhjendatust kontrollida. |
| --- | --- |

9.6.

KOMISJONI VASTUS

Hüvitamist kindlaksmääratud summas mitte muutuva summa alusel vastavalt esitatud alusdokumentidele loeti personalieeskirjade rakendamiseks, milles võetakse haldamiseks antud otsustusvabaduse piires arvesse kulutasuvuse aspekti. Siiski on komisjonil kavas nimetatud eeskirja põhjendatust kontrollida.

| 9.6. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  EMSK lähetusjuhis rajaneb suures osas komisjoni juhisel. Punkt 4.2 kõlab mõlemas juhises ühesuguselt. Ühtsete eeskirjade säilitamiseks institutsioonide vahel kavatseb EMSK jätkata VII lisa artikli 13 lõike 1 kasutamist komisjoniga ühtemoodi. |
| --- | --- |

9.6.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

EMSK lähetusjuhis rajaneb suures osas komisjoni juhisel. Punkt 4.2 kõlab mõlemas juhises ühesuguselt. Ühtsete eeskirjade säilitamiseks institutsioonide vahel kavatseb EMSK jätkata VII lisa artikli 13 lõike 1 kasutamist komisjoniga ühtemoodi.

| 9.7. | Kontrollisüsteemides täheldati puudusi, mis on seotud kaalumiskoefitsiendi kasutamisega töötajate töötasu osade ülekandmisel teise riiki. Mitmel juhul tehti makseid, mille puhul ametniku õigus taotletud summale ei olnud piisavalt tõendatud. (3) Selliseid juhtumeid avastati mõnedes institutsioonides märkimisväärselt palju. (4) |
| --- | --- |

9.7.

Kontrollisüsteemides täheldati puudusi, mis on seotud kaalumiskoefitsiendi kasutamisega töötajate töötasu osade ülekandmisel teise riiki. Mitmel juhul tehti makseid, mille puhul ametniku õigus taotletud summale ei olnud piisavalt tõendatud. (3) Selliseid juhtumeid avastati mõnedes institutsioonides märkimisväärselt palju. (4)

| 9.7 ja 9.8. | KOMISJONI VASTUS
  Leitud puudused olid seotud teiste institutsioonidega, mitte komisjoniga. |
| --- | --- |

9.7 ja 9.8.

KOMISJONI VASTUS

Leitud puudused olid seotud teiste institutsioonidega, mitte komisjoniga.

| 9.7. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  See punkt puudutab juhtumeid, mil perekonnaseisul põhinevate ametniku õiguste muutumiste tagajärjed ei kajastunud koheselt töötasu osalise ülekandmise õiguses. Sellele vaatamata tuleb märkida, et Euroopa Kohtu administratsioon viib regulaarselt läbi vastavuskontrolli ja teeb vajadusel parandusi enammakstud summade sissenõudmise teel. |
| --- | --- |

9.7.

EUROOPA KOHTU VASTUS

See punkt puudutab juhtumeid, mil perekonnaseisul põhinevate ametniku õiguste muutumiste tagajärjed ei kajastunud koheselt töötasu osalise ülekandmise õiguses. Sellele vaatamata tuleb märkida, et Euroopa Kohtu administratsioon viib regulaarselt läbi vastavuskontrolli ja teeb vajadusel parandusi enammakstud summade sissenõudmise teel.

| 9.7. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Kaalumiskoefitsiendiga töötasu osade ülekandmist tõendavate dokumentide analüüs kuulub jooksva süstemaatilise järelkontrolli juurde. Vajalikud parandused tehakse kooskõlas uue personalieeskirjaga. |
| --- | --- |

9.7.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Kaalumiskoefitsiendiga töötasu osade ülekandmist tõendavate dokumentide analüüs kuulub jooksva süstemaatilise järelkontrolli juurde. Vajalikud parandused tehakse kooskõlas uue personalieeskirjaga.

| 9.8. | Mõnede institutsioonide puhul leiti, et puudub pensionimaksete kontrollimenetlus. Teatud liikmesriikides elavate pensionil ametnike pension tõuseb kaalumiskoefitsiendi tõttu. Ometi ei ole viimastel aastatel kontrollitud endiste ametnike tegelikku elukohta. (5) |
| --- | --- |

9.8.

Mõnede institutsioonide puhul leiti, et puudub pensionimaksete kontrollimenetlus. Teatud liikmesriikides elavate pensionil ametnike pension tõuseb kaalumiskoefitsiendi tõttu. Ometi ei ole viimastel aastatel kontrollitud endiste ametnike tegelikku elukohta. (5)

| 9.8. | NÕUKOGU VASTUS
  Riskianalüüsi alusel teostas peasekretariaat 2005. aasta märtsis uuringu Ühendkuningriigi residentidele makstavate pensionite osas, mille tulemusel tegi administratsioon korrektsioone, mis omakorda viis kahe kohtuasjani. |
| --- | --- |

9.8.

NÕUKOGU VASTUS

Riskianalüüsi alusel teostas peasekretariaat 2005. aasta märtsis uuringu Ühendkuningriigi residentidele makstavate pensionite osas, mille tulemusel tegi administratsioon korrektsioone, mis omakorda viis kahe kohtuasjani.

| 9.8. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Pärast 2002. aastat otsustati, et pensionäride elukohta kontrollitakse üle aasta. Kõnealune kontroll pidi toimuma 2004. aasta lõpus, kuid lükkus “reformist” (uued kalkulatsioonid, uued ülekanded jne) tuleneva töökoormuse tõttu edasi. Sel ajavahemikul pidas EMSK tihedat sidet oma pensionäridega, saates neile uudiseid-teabekirju ja kontrollides viimaste kättesaamist, samuti lähetades vajadusel kirju konkreetsetele isikutele. Täielik ametlik kontroll viiakse läbi 2005. aasta juulist oktoobrini. 31. augustiks 2005 oli kontrollitud enam kui 80 % pensionäridest. |
| --- | --- |

9.8.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Pärast 2002. aastat otsustati, et pensionäride elukohta kontrollitakse üle aasta. Kõnealune kontroll pidi toimuma 2004. aasta lõpus, kuid lükkus “reformist” (uued kalkulatsioonid, uued ülekanded jne) tuleneva töökoormuse tõttu edasi. Sel ajavahemikul pidas EMSK tihedat sidet oma pensionäridega, saates neile uudiseid-teabekirju ja kontrollides viimaste kättesaamist, samuti lähetades vajadusel kirju konkreetsetele isikutele. Täielik ametlik kontroll viiakse läbi 2005. aasta juulist oktoobrini. 31. augustiks 2005 oli kontrollitud enam kui 80 % pensionäridest.

| 9.9. | Mõningaid puudusi täheldati hangetega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteemides, välja arvatud Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori puhul. |
| --- | --- |

9.9.

Mõningaid puudusi täheldati hangetega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteemides, välja arvatud Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori puhul.

| 9.9. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Parlament võtab arvesse kontrollikoja tähelepanekut ja jätkab jõupingutusi vastavate menetluste parandamiseks. |
| --- | --- |

9.9.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Parlament võtab arvesse kontrollikoja tähelepanekut ja jätkab jõupingutusi vastavate menetluste parandamiseks.

| 9.9. | NÕUKOGU VASTUS
  Peasekretariaadi hinnangul puuduvad põhjendused, mis toetaks kontrollikoja avaldust, et ta leidis peasekretariaadi hangete järelevalve- ja kontrollisüsteemis juhuti puudusi. Peasekretariaat kehtestas peadirektoraadis A IV/hangete koordineerimise üksuse ümber sisemise korralduse, mis tagab võistupakkumismenetluste läbiviimise vastavalt kehtestatud eeskirjadele ning taotledes majanduslikult kõige efektiivsemaid lahendusi.
  Oma iga-aastase auditi raames tegi kontrollikoda ühe kommentaari hankedokumendi kohta, mis oli seotud finantsmääruse tõlgendamisega, kuid millel puudub seos sisemise kontrollisüsteemi kvaliteediga. |
| --- | --- |

9.9.

NÕUKOGU VASTUS

Peasekretariaadi hinnangul puuduvad põhjendused, mis toetaks kontrollikoja avaldust, et ta leidis peasekretariaadi hangete järelevalve- ja kontrollisüsteemis juhuti puudusi. Peasekretariaat kehtestas peadirektoraadis A IV/hangete koordineerimise üksuse ümber sisemise korralduse, mis tagab võistupakkumismenetluste läbiviimise vastavalt kehtestatud eeskirjadele ning taotledes majanduslikult kõige efektiivsemaid lahendusi.

Oma iga-aastase auditi raames tegi kontrollikoda ühe kommentaari hankedokumendi kohta, mis oli seotud finantsmääruse tõlgendamisega, kuid millel puudub seos sisemise kontrollisüsteemi kvaliteediga.

| 9.9. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjonis on kõik asjaomased talitused astunud samme olukorra parandamiseks:






  — | iga-aastased juhised delegatsioonidele vaadatakse üle, et kõik delegatsioonid edastaksid peakorterile piisavalt eelinfot, |
| --- | --- | --- |

9.9.

KOMISJONI VASTUS

Komisjonis on kõik asjaomased talitused astunud samme olukorra parandamiseks:

—

iga-aastased juhised delegatsioonidele vaadatakse üle, et kõik delegatsioonid edastaksid peakorterile piisavalt eelinfot,

| — | infotehnoloogia hankemenetluse kontrollisüsteemi täiustamiseks on sellele lisatud täiendav eel- ja järelkontroll, |
| --- | --- |

—

infotehnoloogia hankemenetluse kontrollisüsteemi täiustamiseks on sellele lisatud täiendav eel- ja järelkontroll,

| — | 2005. aastal võeti kontoritarvete hankekonkursside korraldamisel vajalikud meetmed, et tagada vastavus finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklile 126; koostatud on hankekonkursside kava aastateks 2005–2006 ning järelkontrolli teostati kogu aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

2005. aastal võeti kontoritarvete hankekonkursside korraldamisel vajalikud meetmed, et tagada vastavus finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklile 126; koostatud on hankekonkursside kava aastateks 2005–2006 ning järelkontrolli teostati kogu aasta jooksul.

| 9.9. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Euroopa Kohtu administratsioon lubab tugevdada hangetega seotud kontrolli ja arendada seda läbiviivate ametnike väljaõpet selles valdkonnas. |
| --- | --- |

9.9.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Euroopa Kohtu administratsioon lubab tugevdada hangetega seotud kontrolli ja arendada seda läbiviivate ametnike väljaõpet selles valdkonnas.

| 9.9. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Hanke planeerimise ja lepingute operatiivse haldamise nõrkuse üheks peamiseks põhjuseks on hankeid ja lepingulisi küsimusi puudutava vastutuse liigne detsentraliseerimine erinevatele teenistustele, millel puudusid vajalikud eriteadmised vastavast valdkonnast. 2004. aasta alguses tehti ettepanek uue üksuse moodustamiseks, mis koordineeriks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee ühistalituste finants- ja lepingulisi tegevusi. Kõnealune üksus korraldab enamikke avalikke hankeid EMSK-s. Üksus loodi ametlikult 1. novembril 2004 ja pärast värbamisperioodi läbimist töötab 2005. aasta veebruarist täiskoormusel. Üksuses on kaks täiesti uut ametikohta, mis tegelevad esmajoones ühistalistuste hanke- ja lepinguliste küsimustega. Lisaks tuleb märkida, et 2004. aastal aset leidnud laienemine ja kahe komitee kolimine uutesse hoonetesse on jätnud sügava jälje operatiivteenistustele ja olnud ühtedeks täheldatud nõrkuste tekkepõhjusteks. |
| --- | --- |

9.9.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Hanke planeerimise ja lepingute operatiivse haldamise nõrkuse üheks peamiseks põhjuseks on hankeid ja lepingulisi küsimusi puudutava vastutuse liigne detsentraliseerimine erinevatele teenistustele, millel puudusid vajalikud eriteadmised vastavast valdkonnast. 2004. aasta alguses tehti ettepanek uue üksuse moodustamiseks, mis koordineeriks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee ühistalituste finants- ja lepingulisi tegevusi. Kõnealune üksus korraldab enamikke avalikke hankeid EMSK-s. Üksus loodi ametlikult 1. novembril 2004 ja pärast värbamisperioodi läbimist töötab 2005. aasta veebruarist täiskoormusel. Üksuses on kaks täiesti uut ametikohta, mis tegelevad esmajoones ühistalistuste hanke- ja lepinguliste küsimustega. Lisaks tuleb märkida, et 2004. aastal aset leidnud laienemine ja kahe komitee kolimine uutesse hoonetesse on jätnud sügava jälje operatiivteenistustele ja olnud ühtedeks täheldatud nõrkuste tekkepõhjusteks.

Tähelepanekud tehingute kohta

| 9.10. | Kontrollikoja audit käsitles töötajate tasustamist, kaalumiskoefitsiendi abil suurenenud palgaosade ülekandeid pangaarvetele muudes liikmesriikides kui see, kus ametnikud töötavad, värbamisi, institutsioonide liikmete hüvitisi ja hankelepingutele tehtud kulutusi. |
| --- | --- |

9.10.

Kontrollikoja audit käsitles töötajate tasustamist, kaalumiskoefitsiendi abil suurenenud palgaosade ülekandeid pangaarvetele muudes liikmesriikides kui see, kus ametnikud töötavad, värbamisi, institutsioonide liikmete hüvitisi ja hankelepingutele tehtud kulutusi.

| 9.11. | Seoses töötasudega leiti mitu pikaajalist finantsmõju omavat juhtu, mille puhul kulutused ei olnud põhjendatud: |
| --- | --- |

9.11.

Seoses töötasudega leiti mitu pikaajalist finantsmõju omavat juhtu, mille puhul kulutused ei olnud põhjendatud:

| 9.11 ja 9.12. | KOMISJONI VASTUS
  Vt vastuseid punktidele 9.7 ja 9.8. |
| --- | --- |

9.11 ja 9.12.

KOMISJONI VASTUS

Vt vastuseid punktidele 9.7 ja 9.8.

| 9.11. | |
| --- | --- |

9.11.

| a) | töötajate palgaastmete määramine, mis ei olnud vastavuses personalieeskirjade sätete või Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega, (6) ainuüksi üksuste juhatajatele mõeldud palgatõusu määramine isikutele, kes ei tegelenud personalijuhtimisega; (4) |
| --- | --- |

a)

töötajate palgaastmete määramine, mis ei olnud vastavuses personalieeskirjade sätete või Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega, (6) ainuüksi üksuste juhatajatele mõeldud palgatõusu määramine isikutele, kes ei tegelenud personalijuhtimisega; (4)

| a) | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Töötajate palgaastmete määramisega seoses viidatakse kontrollikoja märkuses sellele, et ajutist töötajat ei viidud järgmisele palgaastmele vastavalt uue personalieeskirja üleminekusätetele. Kõnealune viga heastati. Järelkontroll osutas lisaks sellele, et tegu oli üksikjuhtumiga.
  Üksuste juhtide määramise osas ei sätesta personalieeskiri minimaalset alluvate arvu üksuse juhi kohta. Juhtimisvariandid on sellises väikeses institutsioonis nagu EMSK järgmised: üksuse juhtidel lasub täielik vastutus üksikisiku motivatsiooni ja kollektiivi efektiivsuse suurendamisel ning nad vastutavad tegevuse korraldamise ja arendamise eest oma valdkonnas ja oma üksuse inimressursside haldamise eest. EMSK otsuses 442/04 A on sätestatud, et komitee üksuse juhiks määramiseks peab olema täidetud üks järgmistest tingimustest:






  — | töötajal lasub suur vastutus EMSK poliitikate määratlemisel, arendamisel ja rakendamisel või tal on suur vastutus tundlikes valdkondades või |
| --- | --- | --- |

a)

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Töötajate palgaastmete määramisega seoses viidatakse kontrollikoja märkuses sellele, et ajutist töötajat ei viidud järgmisele palgaastmele vastavalt uue personalieeskirja üleminekusätetele. Kõnealune viga heastati. Järelkontroll osutas lisaks sellele, et tegu oli üksikjuhtumiga.

Üksuste juhtide määramise osas ei sätesta personalieeskiri minimaalset alluvate arvu üksuse juhi kohta. Juhtimisvariandid on sellises väikeses institutsioonis nagu EMSK järgmised: üksuse juhtidel lasub täielik vastutus üksikisiku motivatsiooni ja kollektiivi efektiivsuse suurendamisel ning nad vastutavad tegevuse korraldamise ja arendamise eest oma valdkonnas ja oma üksuse inimressursside haldamise eest. EMSK otsuses 442/04 A on sätestatud, et komitee üksuse juhiks määramiseks peab olema täidetud üks järgmistest tingimustest:

—

töötajal lasub suur vastutus EMSK poliitikate määratlemisel, arendamisel ja rakendamisel või tal on suur vastutus tundlikes valdkondades või

| — | töötajal lasub suur vastutus personali- või finantsjuhtimise alal või täidab ta olulistes valdkondades või märkimisväärse summa osas eelarvevahendite käsutaja kohustusi finantsmääruse tähenduses või |
| --- | --- |

—

töötajal lasub suur vastutus personali- või finantsjuhtimise alal või täidab ta olulistes valdkondades või märkimisväärse summa osas eelarvevahendite käsutaja kohustusi finantsmääruse tähenduses või

| — | töötaja juhib vähemalt 9 ametnikust koosnevat üksust. |
| --- | --- |

—

töötaja juhib vähemalt 9 ametnikust koosnevat üksust.

Seega nimetati siseauditi ja juriidilise üksuste juhid oma kohale täielikus kooskõlas eespool mainitud otsusega ja arvesse võeti nende vastutuse ulatust ja iseloomu.

| b) | palgaosa ülekandmine kaalumiskoefitsientidega, mille kasutamine ei olnud osa või kogu ülekantud summa puhul nõuetekohaselt põhjendatud. (7) |
| --- | --- |

b)

palgaosa ülekandmine kaalumiskoefitsientidega, mille kasutamine ei olnud osa või kogu ülekantud summa puhul nõuetekohaselt põhjendatud. (7)

| b) | NÕUKOGU VASTUS
  Kontrollikoja tähelepanekud on samad, mis on esitatud punktis 9.7. Kuna peasekretariaat nõuab igal aastal järjekindlalt uusi tõendavaid dokumente, ei ole õige järeldada, et kontrollikoja poolt leitud üksikutel juhtudel oleks kauakestev finantsmõju seoses personali töötasudega. |
| --- | --- |

b)

NÕUKOGU VASTUS

Kontrollikoja tähelepanekud on samad, mis on esitatud punktis 9.7. Kuna peasekretariaat nõuab igal aastal järjekindlalt uusi tõendavaid dokumente, ei ole õige järeldada, et kontrollikoja poolt leitud üksikutel juhtudel oleks kauakestev finantsmõju seoses personali töötasudega.

| | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Vt vastus punktile 9.7. |
| --- | --- |

EUROOPA KOHTU VASTUS

Vt vastus punktile 9.7.

| | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Palun tutvuge EMSK märkustega punkti 9.7 kohta. |
| --- | --- |

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Palun tutvuge EMSK märkustega punkti 9.7 kohta.

| 9.12. | Avastatud vigade iseloom ja liik kinnitasid puudusi ülalmainitud järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimises ning viitasid vajalikele parandustele. |
| --- | --- |

9.12.

Avastatud vigade iseloom ja liik kinnitasid puudusi ülalmainitud järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimises ning viitasid vajalikele parandustele.

Eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruanded ja avaldused

| 9.13. | 2004. aastal parandati eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruannete ja avalduste esitamisviisi. Mõned neist sisaldasid märkusi ning suurem osa teavitas mõningatest puudustest järelevalve- ja kontrollisüsteemides. Mõnede institutsioonide aasta tegevusaruandeid ei saanud kontrollikoda arvesse võtta, kuna need esitati alles peale kontrollikoja auditi läbiviimist. (8) |
| --- | --- |

9.13.

2004. aastal parandati eelarvevahendite volitatud käsutajate aasta tegevusaruannete ja avalduste esitamisviisi. Mõned neist sisaldasid märkusi ning suurem osa teavitas mõningatest puudustest järelevalve- ja kontrollisüsteemides. Mõnede institutsioonide aasta tegevusaruandeid ei saanud kontrollikoda arvesse võtta, kuna need esitati alles peale kontrollikoja auditi läbiviimist. (8)

| 9.13. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjon võtab arvesse kontrollikoja hinnangut oma talituste 2004. aasta aruannete edastamise paranemise kohta. Kõik aruanded esitati õigeaegselt.
  Komisjoni talituste aastaaruannetes olid mõned üksikud üldiste halduskuludega seotud reservatsioonid ja tähelepanekud. Komisjoni arvates ei mõjuta osutatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudused oluliselt raamatupidamiskirjete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

9.13.

KOMISJONI VASTUS

Komisjon võtab arvesse kontrollikoja hinnangut oma talituste 2004. aasta aruannete edastamise paranemise kohta. Kõik aruanded esitati õigeaegselt.

Komisjoni talituste aastaaruannetes olid mõned üksikud üldiste halduskuludega seotud reservatsioonid ja tähelepanekud. Komisjoni arvates ei mõjuta osutatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudused oluliselt raamatupidamiskirjete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 9.13. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Mis puudutab aasta tegevusaruannet, siis tuleb meenutada, et finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 ettenähtud tegevusaruannete kokkuvõtte eelarvepädevatele institutsioonidele saatmise lõpptähtaeg 15. juuni kehtib vaid komisjoni osas. Euroopa Kohtu eelarvevahendi käsutaja koostatud selle aasta tegevusaruanne saadeti institutsioonile 21. juunil 2005. Juhul, kui Kontrollikoda avaldab soovi saada iga-aastane aruanne teatud kuupäevaks, püüab Euroopa Kohus tulevikus sellele soovile vastu tulla. |
| --- | --- |

9.13.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Mis puudutab aasta tegevusaruannet, siis tuleb meenutada, et finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 ettenähtud tegevusaruannete kokkuvõtte eelarvepädevatele institutsioonidele saatmise lõpptähtaeg 15. juuni kehtib vaid komisjoni osas. Euroopa Kohtu eelarvevahendi käsutaja koostatud selle aasta tegevusaruanne saadeti institutsioonile 21. juunil 2005. Juhul, kui Kontrollikoda avaldab soovi saada iga-aastane aruanne teatud kuupäevaks, püüab Euroopa Kohus tulevikus sellele soovile vastu tulla.

Konkreetsed tähelepanekud

| 9.14. | Järgnevalt on esitatud konkreetsed tähelepanekud iga institutsiooni kohta. |
| --- | --- |

9.14.

Järgnevalt on esitatud konkreetsed tähelepanekud iga institutsiooni kohta.

Parlament

| 9.15. | Punktid 9.6 ja 9.9 kehtivad parlamendi kohta. Paljudel juhtudel ei toimunud hankekulude tõendamine ettenähtud viisil. Ühel juhul näidati sooritatud makset 0,7 miljoni euro võrra suuremana. |
| --- | --- |

9.15.

Punktid 9.6 ja 9.9 kehtivad parlamendi kohta. Paljudel juhtudel ei toimunud hankekulude tõendamine ettenähtud viisil. Ühel juhul näidati sooritatud makset 0,7 miljoni euro võrra suuremana.

| 9.15. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Punktidele 9.6 ja 9.9 on vastatud ülalpool. Mis puudutab nimetatud summat, siis see tuleneb hoone DA-D5 pikaajalise liisingulepingu käibemaksu arvutusbaasi alandamisest, mille pärast pikki ja veninud läbirääkimisi pakkusid välja Belgia pädevad riigivõimud. Poliitiline kokkulepe käibemaksu arvutusbaasi suhtes saavutati veidi aega enne lepingu sõlmimist. Selleks, et kõnealune ettevõtja saaks krediitarve ja uue arve välja anda, tuli oodata pädeva maksuhalduri teadet, mis saabus mõni päev pärast lepingujärgse makse tegemist. Seetõttu käsitati summat 701 537,76 eurot vastavalt kõnealuse ettevõtjaga sõlmitud lepingule ettemaksena. |
| --- | --- |

9.15.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Punktidele 9.6 ja 9.9 on vastatud ülalpool. Mis puudutab nimetatud summat, siis see tuleneb hoone DA-D5 pikaajalise liisingulepingu käibemaksu arvutusbaasi alandamisest, mille pärast pikki ja veninud läbirääkimisi pakkusid välja Belgia pädevad riigivõimud. Poliitiline kokkulepe käibemaksu arvutusbaasi suhtes saavutati veidi aega enne lepingu sõlmimist. Selleks, et kõnealune ettevõtja saaks krediitarve ja uue arve välja anda, tuli oodata pädeva maksuhalduri teadet, mis saabus mõni päev pärast lepingujärgse makse tegemist. Seetõttu käsitati summat 701 537,76 eurot vastavalt kõnealuse ettevõtjaga sõlmitud lepingule ettemaksena.

| 9.16. | Nagu varasemalt (vt 2002. aastaaruande punktid 9.21 ja 9.22), täheldati ka nüüd puudusi parlamendiliikmetele hüvitiste maksmise järelevalve- ja kontrollisüsteemides. Rakendatud kord ei taganud, et endiste parlamendiliikmete sissetulekud teatud tegevustest (tasustatud ametikoht rahvusvahelises institutsioonis; riikliku või regionaalse valitsuse liige jne) lahutatakse ajutisest teenistuse katkestamise hüvitisest. |
| --- | --- |

9.16.

Nagu varasemalt (vt 2002. aastaaruande punktid 9.21 ja 9.22), täheldati ka nüüd puudusi parlamendiliikmetele hüvitiste maksmise järelevalve- ja kontrollisüsteemides. Rakendatud kord ei taganud, et endiste parlamendiliikmete sissetulekud teatud tegevustest (tasustatud ametikoht rahvusvahelises institutsioonis; riikliku või regionaalse valitsuse liige jne) lahutatakse ajutisest teenistuse katkestamise hüvitisest.

| 9.16. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Seoses sekretariaadihüvitisega tuleb märkida, et 2004. aastal kinnitati Euroopa Parlamendiliikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja parandused, mille abil püütakse tõhustada kontrolli hüvitatavate kulude üle, eelkõige seoses teenuste osutamise lepingutega. 2005. aasta juulis kiitis kvestorite kogu heaks tegutsemiskorra, mille alusel asjaomased teenistused nimetatud parandusi rakendada saavad. Volituste lõppemise hüvitise puhul on parlament teadlik teatud riski olemasolust. Nimetatud riskide minimeerimiseks rakendatakse asjakohaseid sätteid ning kavandatakse uute meetmete võtmist. |
| --- | --- |

9.16.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Seoses sekretariaadihüvitisega tuleb märkida, et 2004. aastal kinnitati Euroopa Parlamendiliikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja parandused, mille abil püütakse tõhustada kontrolli hüvitatavate kulude üle, eelkõige seoses teenuste osutamise lepingutega. 2005. aasta juulis kiitis kvestorite kogu heaks tegutsemiskorra, mille alusel asjaomased teenistused nimetatud parandusi rakendada saavad. Volituste lõppemise hüvitise puhul on parlament teadlik teatud riski olemasolust. Nimetatud riskide minimeerimiseks rakendatakse asjakohaseid sätteid ning kavandatakse uute meetmete võtmist.

Nõukogu

| 9.17. | Punktid 9.4, 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 ja 9.11 kehtivad nõukogu kohta. Nõukogu ei kehtestanud minimaalseid sisekontrollistandardeid (finantsmääruse artikli 60 lõige 4) ega koostanud peaarvepidaja ja avansikontode haldaja ülesandeid, õigusi ja kohustusi kirjeldavaid eeskirju (rakenduseeskirjade artikkel 44). |
| --- | --- |

9.17.

Punktid 9.4, 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 ja 9.11 kehtivad nõukogu kohta. Nõukogu ei kehtestanud minimaalseid sisekontrollistandardeid (finantsmääruse artikli 60 lõige 4) ega koostanud peaarvepidaja ja avansikontode haldaja ülesandeid, õigusi ja kohustusi kirjeldavaid eeskirju (rakenduseeskirjade artikkel 44).

| 9.17. | NÕUKOGU VASTUS
  Peasekretariaadi reaktsioon punktidele 9.4, 9.6, 9.8, 9.9 ja 9.11 on toodud eespool. Lisaks sellele tuleks märkida, et nõukogu koostas hiljuti põhikirja, milles kirjeldatakse raamatupidaja ülesandeid, õigusi ja kohustusi, ja samuti avansikonto juhendi. |
| --- | --- |

9.17.

NÕUKOGU VASTUS

Peasekretariaadi reaktsioon punktidele 9.4, 9.6, 9.8, 9.9 ja 9.11 on toodud eespool. Lisaks sellele tuleks märkida, et nõukogu koostas hiljuti põhikirja, milles kirjeldatakse raamatupidaja ülesandeid, õigusi ja kohustusi, ja samuti avansikonto juhendi.

| 9.18. | Enne 31. detsembrit 1997 ületunnitöö kompensatsiooniks määratud lisapuhkus hüvitatakse ametniku pensionile jäämisel juhul, kui ametnik ei ole lisapuhkust välja võtnud. Kuna A ja B kategooriasse kuuluvatel töötajatel ei ole õigust ületunnitöö hüvitamisele, ei ole taolised maksed kooskõlas personalieeskirjade artikliga 56. 2004. aasta lõpus moodustas enne 31. detsembrit 1997 ületunnitöö kompensatsioonina määratud ja siiani välja võtmata lisapuhkus ligi 11 800 päeva. 2004. aasta septembris maksti kokku ligi 95 000 eurot välja võtmata jäänud lisapuhkuse hüvitamiseks A ja B kategooria ametnikele, kes selles kuus pensionile jäid. |
| --- | --- |

9.18.

Enne 31. detsembrit 1997 ületunnitöö kompensatsiooniks määratud lisapuhkus hüvitatakse ametniku pensionile jäämisel juhul, kui ametnik ei ole lisapuhkust välja võtnud. Kuna A ja B kategooriasse kuuluvatel töötajatel ei ole õigust ületunnitöö hüvitamisele, ei ole taolised maksed kooskõlas personalieeskirjade artikliga 56. 2004. aasta lõpus moodustas enne 31. detsembrit 1997 ületunnitöö kompensatsioonina määratud ja siiani välja võtmata lisapuhkus ligi 11 800 päeva. 2004. aasta septembris maksti kokku ligi 95 000 eurot välja võtmata jäänud lisapuhkuse hüvitamiseks A ja B kategooria ametnikele, kes selles kuus pensionile jäid.

| 9.18. | NÕUKOGU VASTUS
  Peasekretariaat näeb ette A- ja B-kategooria töötajatele enne 31. detsembrit 1997 antud hüvitava puhkuse varu järk-järgulise kaotamise; viimane samm selles protsessis on esitatud 17. mai 2005. aasta teatises nr 80/05. Alates 2005. aasta algusest on hüvitava puhkuse varu vähenenud 2 500 päeva võrra, mille tulemusena on hüvitava puhkuse varu 7. septembri 2005 seisuga 9 317,5 päeva. |
| --- | --- |

9.18.

NÕUKOGU VASTUS

Peasekretariaat näeb ette A- ja B-kategooria töötajatele enne 31. detsembrit 1997 antud hüvitava puhkuse varu järk-järgulise kaotamise; viimane samm selles protsessis on esitatud 17. mai 2005. aasta teatises nr 80/05. Alates 2005. aasta algusest on hüvitava puhkuse varu vähenenud 2 500 päeva võrra, mille tulemusena on hüvitava puhkuse varu 7. septembri 2005 seisuga 9 317,5 päeva.

Komisjon (9)

| 9.19. | Punkt 9.9 kehtib komisjoni kohta. Kontrollikoda tuvastas mõningaid puudusi ka väljaannete talituse järelevalve- ja kontrollisüsteemide töös, kus täheldati lahknevusi laoarvestuses näidatud paberikoguse ja tegeliku laoseisu vahel, oli tasutud kohaletoimetamata trükiste eest ning ei olnud tellitud hinnakontrolle, mis on paberi või toorme turuhinna langemise puhul lepingutega ette nähtud. |
| --- | --- |

9.19.

Punkt 9.9 kehtib komisjoni kohta. Kontrollikoda tuvastas mõningaid puudusi ka väljaannete talituse järelevalve- ja kontrollisüsteemide töös, kus täheldati lahknevusi laoarvestuses näidatud paberikoguse ja tegeliku laoseisu vahel, oli tasutud kohaletoimetamata trükiste eest ning ei olnud tellitud hinnakontrolle, mis on paberi või toorme turuhinna langemise puhul lepingutega ette nähtud.

| 9.19. | KOMISJONI VASTUS
  Ametlike Väljaannete Talitus nõustub kontrollikoja märkustega lahknevuse kohta laoarvestuse andmete ja tegeliku varu vahel, mida hoitakse kahes erinevas asukohas. Lahknevus tekkis ekslike andmete sisestamise tõttu laojuhtimissüsteemi. Laoarvestuse uus programm on välja töötamisel ning suurem osa ladustatavast kaubast on taas koondatud talituse peahoonesse. |
| --- | --- |

9.19.

KOMISJONI VASTUS

Ametlike Väljaannete Talitus nõustub kontrollikoja märkustega lahknevuse kohta laoarvestuse andmete ja tegeliku varu vahel, mida hoitakse kahes erinevas asukohas. Lahknevus tekkis ekslike andmete sisestamise tõttu laojuhtimissüsteemi. Laoarvestuse uus programm on välja töötamisel ning suurem osa ladustatavast kaubast on taas koondatud talituse peahoonesse.

Ametlike Väljaannete Talitus nõustub kontrollikoja märkustega 1,4 %-lise lahknevuse osas ühe trükise väljastamiskoguses ning võtab meetmeid teabeedastamise parandamiseks, et selliste vigade kordumist vältida.

Ametlike Väljaannete Talitus nõustub kontrollikoja märkustega hinnakontrolli osas ja pöörab sellele tulevikus rohkem tähelepanu.

Euroopa Kohus

| 9.20. | Punktid 9.4, 9.7, 9.9, 9.11 ja 9.13 kehtivad Euroopa Kohtu kohta. Euroopa Kohus võttis sisekontrollistandardid vastu 2004. aasta märtsis. Neist viit siiski ei rakendatud. Ühel juhul, mis puudutas rendi indekseerimist, viis rendi maksekorraldusele alusdokumentide lisamata jätmine ning ebapiisav rendilepingu järelkäsitlus selleni, et Euroopa Kohus oli alates 1999. aastast indekseerimata rendi tõttu kohustatud 2004. aasta septembris üürileandjale maksma 716 000 eurot tasumata jäänud rendi katteks. |
| --- | --- |

9.20.

Punktid 9.4, 9.7, 9.9, 9.11 ja 9.13 kehtivad Euroopa Kohtu kohta. Euroopa Kohus võttis sisekontrollistandardid vastu 2004. aasta märtsis. Neist viit siiski ei rakendatud. Ühel juhul, mis puudutas rendi indekseerimist, viis rendi maksekorraldusele alusdokumentide lisamata jätmine ning ebapiisav rendilepingu järelkäsitlus selleni, et Euroopa Kohus oli alates 1999. aastast indekseerimata rendi tõttu kohustatud 2004. aasta septembris üürileandjale maksma 716 000 eurot tasumata jäänud rendi katteks.

| 9.20. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Sisekontrollistandardite osas vt vastus punktile 9.4.
  Rendi indekseerimisega seonduvate märkuste osas antakse järgmised vastused. 1999. aastani, va aastatel 1983, 1984 ja 1994, mil kehtisid rendipiirangud, kohandas Euroopa Kohus peahoone rendi eest tegemata maksete summat omaniku, st Luksemburgi riigi talituste poolt saadetud kirja põhjal. (10) Enne nimetatud kirja saamist viidi iga-aastase esialgse eelarveprojekti koostamise käigus läbi asjaomase aasta rendi kalkulatsioon rendi kohandamiseks valitud näitaja eeldatava arengu alusel.
  1999. aasta kohtupalee tühjendamise tagajärjel tehti peahoone rendilepingusse teine muudatus eesmärgiga võtta arvesse asendava maja (T-maja) kasutamist peahoonega samadel tingimustel.
  Alates 2001. aastast saadeti Luksemburgi ametiasutustele mitu kirja, paludes neil seoses selle uue olukorraga võtta seisukoht rendilepingu III artikli kohaldamise osas, mis näeb ette rendi kohandamise vastavalt viiteindeksile. Receveur des domaines vastas sellele palvele alles 28. septembri 2004. aasta kirjaga nõudes nimetatud indeksi alusel teostatud kohandamisest tuleneva tasumata rendi tasumist aastate 1999–2004 eest. |
| --- | --- |

9.20.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Sisekontrollistandardite osas vt vastus punktile 9.4.

Rendi indekseerimisega seonduvate märkuste osas antakse järgmised vastused. 1999. aastani, va aastatel 1983, 1984 ja 1994, mil kehtisid rendipiirangud, kohandas Euroopa Kohus peahoone rendi eest tegemata maksete summat omaniku, st Luksemburgi riigi talituste poolt saadetud kirja põhjal. (10) Enne nimetatud kirja saamist viidi iga-aastase esialgse eelarveprojekti koostamise käigus läbi asjaomase aasta rendi kalkulatsioon rendi kohandamiseks valitud näitaja eeldatava arengu alusel.

1999. aasta kohtupalee tühjendamise tagajärjel tehti peahoone rendilepingusse teine muudatus eesmärgiga võtta arvesse asendava maja (T-maja) kasutamist peahoonega samadel tingimustel.

Alates 2001. aastast saadeti Luksemburgi ametiasutustele mitu kirja, paludes neil seoses selle uue olukorraga võtta seisukoht rendilepingu III artikli kohaldamise osas, mis näeb ette rendi kohandamise vastavalt viiteindeksile. Receveur des domaines vastas sellele palvele alles 28. septembri 2004. aasta kirjaga nõudes nimetatud indeksi alusel teostatud kohandamisest tuleneva tasumata rendi tasumist aastate 1999–2004 eest.

| 9.21. | Siseaudiitor täidab “tõendamisüksuse” juhi ülesandeid, kes teostab eelarvevahendite käsutajate tehingute eelkontrolli. Selline seotus finantstehingute teostamisega on vastuolus sõltumatu siseaudiitori ülesannetega. Alates oma ametissenimetamisest 2003. aastal ei lõpetanud siseaudiitor ühtki oma töökavas olnud auditit. |
| --- | --- |

9.21.

Siseaudiitor täidab “tõendamisüksuse” juhi ülesandeid, kes teostab eelarvevahendite käsutajate tehingute eelkontrolli. Selline seotus finantstehingute teostamisega on vastuolus sõltumatu siseaudiitori ülesannetega. Alates oma ametissenimetamisest 2003. aastal ei lõpetanud siseaudiitor ühtki oma töökavas olnud auditit.

| 9.21. | EUROOPA KOHTU VASTUS
  Eelkontrolli ja siseauditiga tegelevad erinevad isikud. Siinkohal tuletatakse meelde, et arvestades Euroopa Kohtu suurusega, otsustati seada järelevalveametnikud ühe ametniku, kes on ühtlasi ka siseaudiitor, alluvusse. Selline haldusvastutus ei kahjusta siseaudiitori sõltumatust auditi teostamisel.
  On tõsi, et 2004. aastal ei olnud siseauditi talituses piisavalt kvalifitseeritud töötajaid, mistõttu planeeritud auditeid ei olnud võimalik lõpetada. Nimetatud olukorra parandamiseks tehtud pingutuste tulemusena võeti 2004. aasta detsembris abiteenistujana tööle üks audiitor ja 2005. aasta juunis ajutise teenistujana teine audiitor. Lisaks sellele tuli 2005. aasta septembris sellele meeskonnale appi üks reservnimekirja alusel tööle võetud A* kategooria ametnik. Talitus on sellest alates võimeline täitma oma ülesandeid täies ulatuses. |
| --- | --- |

9.21.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Eelkontrolli ja siseauditiga tegelevad erinevad isikud. Siinkohal tuletatakse meelde, et arvestades Euroopa Kohtu suurusega, otsustati seada järelevalveametnikud ühe ametniku, kes on ühtlasi ka siseaudiitor, alluvusse. Selline haldusvastutus ei kahjusta siseaudiitori sõltumatust auditi teostamisel.

On tõsi, et 2004. aastal ei olnud siseauditi talituses piisavalt kvalifitseeritud töötajaid, mistõttu planeeritud auditeid ei olnud võimalik lõpetada. Nimetatud olukorra parandamiseks tehtud pingutuste tulemusena võeti 2004. aasta detsembris abiteenistujana tööle üks audiitor ja 2005. aasta juunis ajutise teenistujana teine audiitor. Lisaks sellele tuli 2005. aasta septembris sellele meeskonnale appi üks reservnimekirja alusel tööle võetud A* kategooria ametnik. Talitus on sellest alates võimeline täitma oma ülesandeid täies ulatuses.

Kontrollikoda

| 9.22. | Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline auditeerimisfirma, mis avaldas koos aruandega haldus- ja raamatupidamiskorra, finantsjuhtimise usaldusväärsuse ja sisekontrollisüsteemi kohta ka kinnituse finantsaruannete korrektsuse ja aususe kohta seisuga 31. detsember 2004. Aruandes märgitakse, et audiitori hinnangul praegu kehtivad sisekontrolli reeglid tagavad selle, et tegevuseesmärgid saavutatakse rahuldavad tasemel, finantsselgitused on koostatud usaldusväärselt ning järgitakse õiguslikku raamistikku. Kinnitus ja aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

9.22.

Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline auditeerimisfirma, mis avaldas koos aruandega haldus- ja raamatupidamiskorra, finantsjuhtimise usaldusväärsuse ja sisekontrollisüsteemi kohta ka kinnituse finantsaruannete korrektsuse ja aususe kohta seisuga 31. detsember 2004. Aruandes märgitakse, et audiitori hinnangul praegu kehtivad sisekontrolli reeglid tagavad selle, et tegevuseesmärgid saavutatakse rahuldavad tasemel, finantsselgitused on koostatud usaldusväärselt ning järgitakse õiguslikku raamistikku. Kinnitus ja aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Majandus- ja sotsiaalkomitee

| 9.23. | Punktid 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 ja 9.11 kehtivad majandus- ja sotsiaalkomitee kohta. Sisekontrollistandardid kiideti heaks 2004. aasta juulis. Kõiki nende täielikuks järgimiseks vajalikke meetmeid ei ole veel tarvitusele võetud. |
| --- | --- |

9.23.

Punktid 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 ja 9.11 kehtivad majandus- ja sotsiaalkomitee kohta. Sisekontrollistandardid kiideti heaks 2004. aasta juulis. Kõiki nende täielikuks järgimiseks vajalikke meetmeid ei ole veel tarvitusele võetud.

| 9.23. | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Palun tutvuge EMSK märkustega nende punktide ja punkti 9.4 kohta. |
| --- | --- |

9.23.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Palun tutvuge EMSK märkustega nende punktide ja punkti 9.4 kohta.

Regioonide komitee

| 9.24. | Punktid 9.6, 9.7, 9.9, 9.11 ja 9.13 kehtivad regioonide komitee kohta. Sisekontrollistandardid kiideti heaks alles 2004. aasta novembris, kuid kõiki nende täielikuks järgimiseks vajalikke meetmeid ei võetud tarvitusele. Siseauditi funktsiooni täitis ajutine töötaja, kes töötas pikendamisvõimalusega lühiajalise lepingu alusel. 2005. aasta mais nimetati siseaudiitoriks ametnik. |
| --- | --- |

9.24.

Punktid 9.6, 9.7, 9.9, 9.11 ja 9.13 kehtivad regioonide komitee kohta. Sisekontrollistandardid kiideti heaks alles 2004. aasta novembris, kuid kõiki nende täielikuks järgimiseks vajalikke meetmeid ei võetud tarvitusele. Siseauditi funktsiooni täitis ajutine töötaja, kes töötas pikendamisvõimalusega lühiajalise lepingu alusel. 2005. aasta mais nimetati siseaudiitoriks ametnik.

| 9.24. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  Regioonide Komitee tegi 2004. aastal kõik mis võimalik uue siseaudiitori ja ülejäänud sisekontrollitalituse personali töölevõtmiseks. Kuna vabadele töökohtadele kandideeris väga vähe nõuetele vastavaid ametnikke, ei olnud võimalik seekord töökohti täita alaliste ametnikega. |
| --- | --- |

9.24.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Regioonide Komitee tegi 2004. aastal kõik mis võimalik uue siseaudiitori ja ülejäänud sisekontrollitalituse personali töölevõtmiseks. Kuna vabadele töökohtadele kandideeris väga vähe nõuetele vastavaid ametnikke, ei olnud võimalik seekord töökohti täita alaliste ametnikega.

Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor

| 9.25. | Audit ei andnud alust tähelepanekutele. |
| --- | --- |

9.25.

Audit ei andnud alust tähelepanekutele.

Üldised järeldused ja soovitused

| 9.26. | Kõik institutsioonid on teinud parandusi, viimaks oma järelevalve- ja kontrollisüsteemid vastavusse uue finantsmääruse nõuetega. Siiski ei olnud 2004. aastal järelevalve- ja kontrollisüsteemid sügavuti käsitlenud riske, mis tuvastati 2003. aastal ja on seotud uue finantsmääruse (11) rakendamisega, koos nende riskidega, mis tulenevad uute personalieeskirjade rakendamisest ja palkade ning pensionide arvutamiseks mõeldud arvutisüsteemide (vt punkt 9.6) kasutuselevõtmisest. |
| --- | --- |

9.26.

Kõik institutsioonid on teinud parandusi, viimaks oma järelevalve- ja kontrollisüsteemid vastavusse uue finantsmääruse nõuetega. Siiski ei olnud 2004. aastal järelevalve- ja kontrollisüsteemid sügavuti käsitlenud riske, mis tuvastati 2003. aastal ja on seotud uue finantsmääruse (11) rakendamisega, koos nende riskidega, mis tulenevad uute personalieeskirjade rakendamisest ja palkade ning pensionide arvutamiseks mõeldud arvutisüsteemide (vt punkt 9.6) kasutuselevõtmisest.

| 9.26. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Täieliku kooskõla saavutamine uue finantsmääruse nõuetega võtab aega. Uue palgaarvestussüsteemi kasutuselevõtt ja uute personalieeskirjade kehtestamine 2004. aastal suurendas vigadeohtu, ent probleemid, millega asjaomastel teenistustel kokku tuli puutuda, tulenesid eelkõige palgaarvestussüsteemi esialgsetest tehnilistest puudustest või personalieeskirjadega seotud tõlgendamisraskustest. Ehkki nimetatud probleemide tõttu tuli teha rohkelt tagasimakseid, ei olnud tõelisi vigu sugugi palju ja seda eelkõige tänu ametisse nimetava ametiisiku otsuste allumisele asjakohasele järelevalvele. Sellest hoolimata tuleb järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning eelkõige palgaarvestuse järelkontrolli veelgi tõhustada. |
| --- | --- |

9.26.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Täieliku kooskõla saavutamine uue finantsmääruse nõuetega võtab aega. Uue palgaarvestussüsteemi kasutuselevõtt ja uute personalieeskirjade kehtestamine 2004. aastal suurendas vigadeohtu, ent probleemid, millega asjaomastel teenistustel kokku tuli puutuda, tulenesid eelkõige palgaarvestussüsteemi esialgsetest tehnilistest puudustest või personalieeskirjadega seotud tõlgendamisraskustest. Ehkki nimetatud probleemide tõttu tuli teha rohkelt tagasimakseid, ei olnud tõelisi vigu sugugi palju ja seda eelkõige tänu ametisse nimetava ametiisiku otsuste allumisele asjakohasele järelevalvele. Sellest hoolimata tuleb järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning eelkõige palgaarvestuse järelkontrolli veelgi tõhustada.

| 9.26. | KOMISJONI VASTUS
  2003. aastal ja 2004. aasta alguses võeti komisjonis palga arvestamiseks järk-järgult kasutusele uus arvutipõhine süsteem. Nagu uute rakendustega ikka, tõi ka see uuendus kaasa uued riskid. Komisjoni talitused on jälginud uue süsteemi toimimist, kontrollides käsitsi hulgaliselt esialgsete kuupalkade arvestusi ning parandades viivitamata infotehnoloogia spetsialistide leitud vead enne kuupalkade lõplikku arvestamist ja kinnitamist. Tagantjärele tuvastatud vigade arv oli tühine.
  NAPi rakendamise tõttu tekkis vajadus kontrollida töötasude arvestamise süsteemi sisestatavate andmete õigsuse asemel haldussüsteemi, mis registreerib teavet, mille alusel võimaldatakse töötajatele teatud õigusi ning mille andmed edastatakse edaspidi vastava liidese kaudu automaatselt NAPi. 2003. aasta jooksul hinnati toimivat kontrollisüsteemi ja korraldati see ümber, et tagada alates 1. jaanuarist 2004 selle vastavus finantsmääruse toimingu algatamist ning selle eelkontrolli käsitlevatele põhimõtetele. |
| --- | --- |

9.26.

KOMISJONI VASTUS

2003. aastal ja 2004. aasta alguses võeti komisjonis palga arvestamiseks järk-järgult kasutusele uus arvutipõhine süsteem. Nagu uute rakendustega ikka, tõi ka see uuendus kaasa uued riskid. Komisjoni talitused on jälginud uue süsteemi toimimist, kontrollides käsitsi hulgaliselt esialgsete kuupalkade arvestusi ning parandades viivitamata infotehnoloogia spetsialistide leitud vead enne kuupalkade lõplikku arvestamist ja kinnitamist. Tagantjärele tuvastatud vigade arv oli tühine.

NAPi rakendamise tõttu tekkis vajadus kontrollida töötasude arvestamise süsteemi sisestatavate andmete õigsuse asemel haldussüsteemi, mis registreerib teavet, mille alusel võimaldatakse töötajatele teatud õigusi ning mille andmed edastatakse edaspidi vastava liidese kaudu automaatselt NAPi. 2003. aasta jooksul hinnati toimivat kontrollisüsteemi ja korraldati see ümber, et tagada alates 1. jaanuarist 2004 selle vastavus finantsmääruse toimingu algatamist ning selle eelkontrolli käsitlevatele põhimõtetele.

| 9.27. | Kontrollikoda tuvastas sagedasi, peamiselt formaalseid vigu. Raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud tuvastatud vead ei mõjutanud olulisel määral halduskulusid üldiselt. |
| --- | --- |

9.27.

Kontrollikoda tuvastas sagedasi, peamiselt formaalseid vigu. Raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud tuvastatud vead ei mõjutanud olulisel määral halduskulusid üldiselt.

| 9.27. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjon märgib, et leitud formaalsed vead ei mõjutanud halduskulusid olulisel määral. Siiski jätkab komisjon vajalike meetmete võtmist, et vältida vigade kordumist. |
| --- | --- |

9.27.

KOMISJONI VASTUS

Komisjon märgib, et leitud formaalsed vead ei mõjutanud halduskulusid olulisel määral. Siiski jätkab komisjon vajalike meetmete võtmist, et vältida vigade kordumist.

| 9.28. | Oma auditi põhjal leiab kontrollikoda, et tuvastatud riskide kõrvaldamiseks tuleks parandada järelevalve- ja kontrollisüsteeme järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

9.28.

Oma auditi põhjal leiab kontrollikoda, et tuvastatud riskide kõrvaldamiseks tuleks parandada järelevalve- ja kontrollisüsteeme järgmistes valdkondades:

| 9.28. | |
| --- | --- |

9.28.

| a) | menetluste dokumenteerimine; |
| --- | --- |

a)

menetluste dokumenteerimine;

| a) | KOMISJONI VASTUS
  Kontrollikoja eespool esitatud tähelepanekutest lähtudes algatas komisjon erimeetme personalijuhtimise haldusmenetluste dokumenteerimiseks. Tulemused esitatakse täies mahus personali- ja haldustalituse uuel veebilehel, mis pannakse järk-järgult üles alates 2005. aasta lõpust. |
| --- | --- |

a)

KOMISJONI VASTUS

Kontrollikoja eespool esitatud tähelepanekutest lähtudes algatas komisjon erimeetme personalijuhtimise haldusmenetluste dokumenteerimiseks. Tulemused esitatakse täies mahus personali- ja haldustalituse uuel veebilehel, mis pannakse järk-järgult üles alates 2005. aasta lõpust.

| a) ja b) | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Nagu juba nimetati EMSK märkustes kontrollikoja 2003. aasta eelarvet puudutava majandusaasta aruande kohta (punkt 9.40.b)), on kasutusel mitmed menetlused ja neid ka dokumenteeritakse. EMSK riskianalüüsi juhis sätestab riskivähendamise normmeetmena kirjaliku menetluse sisseviimise. Seega on see püsiv. 2004. aasta lõpus vastu võetud konsolideeritud kavas on 2005. aastaks planeeritud mitmete menetluste kirjeldusi. |
| --- | --- |

a) ja b)

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Nagu juba nimetati EMSK märkustes kontrollikoja 2003. aasta eelarvet puudutava majandusaasta aruande kohta (punkt 9.40.b)), on kasutusel mitmed menetlused ja neid ka dokumenteeritakse. EMSK riskianalüüsi juhis sätestab riskivähendamise normmeetmena kirjaliku menetluse sisseviimise. Seega on see püsiv. 2004. aasta lõpus vastu võetud konsolideeritud kavas on 2005. aastaks planeeritud mitmete menetluste kirjeldusi.

| b) | alusdokumentide iseloomu määratlemine, mis võimaldaks kontrollida, kas kulutused on vastavuses lepingutingimuste või määruste ja reeglitega; |
| --- | --- |

b)

alusdokumentide iseloomu määratlemine, mis võimaldaks kontrollida, kas kulutused on vastavuses lepingutingimuste või määruste ja reeglitega;

| b) | KOMISJONI VASTUS
  Seda soovitust on juba arvesse võetud uute erilepingute projektide koostamisel, näiteks Jean Monnet’ hoones täiendavate kaablite ja lisaseadmete paigaldamise raamlepingus. Teenuste hinnad on täpsemalt määratud, et vältida kontrollikoja osutatud riski. |
| --- | --- |

b)

KOMISJONI VASTUS

Seda soovitust on juba arvesse võetud uute erilepingute projektide koostamisel, näiteks Jean Monnet’ hoones täiendavate kaablite ja lisaseadmete paigaldamise raamlepingus. Teenuste hinnad on täpsemalt määratud, et vältida kontrollikoja osutatud riski.

| c) | töötajate palgaastme määramine uute personalieeskirjade alusel; |
| --- | --- |

c)

töötajate palgaastme määramine uute personalieeskirjade alusel;

| c) ja d) | KOMISJONI VASTUS
  Vt vastuseid punktidele 9.7 ja 9.8. Komisjon jälgib omalt poolt uute sätete korrektset rakendamist. |
| --- | --- |

c) ja d)

KOMISJONI VASTUS

Vt vastuseid punktidele 9.7 ja 9.8. Komisjon jälgib omalt poolt uute sätete korrektset rakendamist.

| c) | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Palun tutvuge EMSK märkustega punkti 9.11 kohta. |
| --- | --- |

c)

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Palun tutvuge EMSK märkustega punkti 9.11 kohta.

| d) | töötasud, eelkõige toetuste maksmine ja kaalumiskoefitsientide kasutamine töötajate töötasude osade ülekandmisel teise riiki. |
| --- | --- |

d)

töötasud, eelkõige toetuste maksmine ja kaalumiskoefitsientide kasutamine töötajate töötasude osade ülekandmisel teise riiki.

| d) | MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS
  Palun tutvuge EMSK märkustega punkti 9.7 kohta. |
| --- | --- |

d)

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

Palun tutvuge EMSK märkustega punkti 9.7 kohta.

| 9.28. | REGIOONIDE KOMITEE VASTUS
  Regioonide Komitee rakendab kontrollikoja lõpparuande projekti punktis 9.28 esitatud soovitused täies ulatuses ning jätkab jõupingutusi kehtiva menetlusdokumentatsiooni parandamise osas, pöörates erilist tähelepanu järelkontrollile, kuna tegu on regulaarsete kulutustega. |
| --- | --- |

9.28.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

Regioonide Komitee rakendab kontrollikoja lõpparuande projekti punktis 9.28 esitatud soovitused täies ulatuses ning jätkab jõupingutusi kehtiva menetlusdokumentatsiooni parandamise osas, pöörates erilist tähelepanu järelkontrollile, kuna tegu on regulaarsete kulutustega.

Peamised tähelepanekud eriaruannetes

Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta

| 9.29. | Kontrollikoja eriaruanne koos komisjoni vastustega avaldati 18. augustil 2005. aastal Euroopa Liidu Teatajas C 202. |
| --- | --- |

9.29.

Kontrollikoja eriaruanne koos komisjoni vastustega avaldati 18. augustil 2005. aastal Euroopa Liidu Teatajas C 202.

Eriaruanne nr 5/2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu suulise tõlke kulude kohta

| 9.30. | Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata suulise tõlke teenuste finantsjuhtimise usaldusväärsust parlamendis, komisjonis ja nõukogus. |
| --- | --- |

9.30.

Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata suulise tõlke teenuste finantsjuhtimise usaldusväärsust parlamendis, komisjonis ja nõukogus.

| 9.30. | EUROOPA PARLAMENDI VASTUS
  Euroopa Parlamendi ideaaliks olev täielik mitmekeelsus toob kaasa suuri kulusid, mis tulenevad eelkõige parlamendi tegevust reguleerivatest poliitilistest otsustest (ajakavad, töökohad) ning vajadusest täita poliitilisi otsuseid raskesti ettekavandatavates olukordades. Sellest hoolimata on tarvis paremini reguleerida sünkroontõlketeenuste kasutamist ning Euroopa Parlament on sel eesmärgil kinnitanud 1999. aastal vastuvõetud ja 2004. aastal muudetud käitumisjuhendiga vastava raamistiku. |
| --- | --- |

9.30.

EUROOPA PARLAMENDI VASTUS

Euroopa Parlamendi ideaaliks olev täielik mitmekeelsus toob kaasa suuri kulusid, mis tulenevad eelkõige parlamendi tegevust reguleerivatest poliitilistest otsustest (ajakavad, töökohad) ning vajadusest täita poliitilisi otsuseid raskesti ettekavandatavates olukordades. Sellest hoolimata on tarvis paremini reguleerida sünkroontõlketeenuste kasutamist ning Euroopa Parlament on sel eesmärgil kinnitanud 1999. aastal vastuvõetud ja 2004. aastal muudetud käitumisjuhendiga vastava raamistiku.

Teisest küljest on Euroopa Parlamendi teenistused võtnud ülesandeks paremini kontrollida kulusid, mis on seotud sünkroontõlkide palkamise ja eriti nende reisikuludega, ning ühtse institutsioonidevahelise teenistuse loomine kõikide abiteenistujatest konverentsitõlkidele tehtavate maksete haldamiseks aitab sellele tõhusalt kaasa. Muuhulgas kavatsevad Euroopa Parlamendi teenistused, kes kasutavad suulise tõlke teenust, uurida teistes institutsioonides järgitavaid tavasid, et parandada töö planeerimist, austades siiski ülalviidatud poliitilisi imperatiive.

| 9.30. | NÕUKOGU VASTUS
  Peasekretariaat soovib märkida, et tõlkekulutuste osas täiendava kokkuhoiu saavutamine ei pea tulenema ainult koosolekukorraldajate suuremast eeltööst. Vastavalt kontrollikoja eriaruandele võib kokkuhoidu saavutada ka muul viisil, näiteks madalamate vabakutseliste tõlkijate (abitõlkide) kulude või parema institutsioonidevahelise koostöö abil. |
| --- | --- |

9.30.

NÕUKOGU VASTUS

Peasekretariaat soovib märkida, et tõlkekulutuste osas täiendava kokkuhoiu saavutamine ei pea tulenema ainult koosolekukorraldajate suuremast eeltööst. Vastavalt kontrollikoja eriaruandele võib kokkuhoidu saavutada ka muul viisil, näiteks madalamate vabakutseliste tõlkijate (abitõlkide) kulude või parema institutsioonidevahelise koostöö abil.

| 9.31. | Auditi käigus ilmnes, et suulise tõlke kvaliteet vastab enamasti vajadustele ja ootustele, kuid kulude vähendamiseks ja mittevajaliku suulise tõlke ärahoidmiseks on vaja võtta mitmeid meetmeid. Kuigi institutsioonidel on õnnestunud suulist tõlget piirata, oleks võimalik rohkem säästa, kui suudetaks ära hoida hilinenud tühistamisi ja viimasel minutil esitatud koosolekutaotlusi, koosolekute ebaühtlast jaotust nädala ja aasta lõikes ning abiteenistujatena värvatud tõlkide ülemäära suuri reisikulusid. Kuna need asjaolud ei ole üldjuhul suulise tõlke osakondade kontrolli all, saaks suuremat säästu saavutada üksnes suurema etteplaneerimise kaudu koosolekute korraldajate poolt. |
| --- | --- |

9.31.

Auditi käigus ilmnes, et suulise tõlke kvaliteet vastab enamasti vajadustele ja ootustele, kuid kulude vähendamiseks ja mittevajaliku suulise tõlke ärahoidmiseks on vaja võtta mitmeid meetmeid. Kuigi institutsioonidel on õnnestunud suulist tõlget piirata, oleks võimalik rohkem säästa, kui suudetaks ära hoida hilinenud tühistamisi ja viimasel minutil esitatud koosolekutaotlusi, koosolekute ebaühtlast jaotust nädala ja aasta lõikes ning abiteenistujatena värvatud tõlkide ülemäära suuri reisikulusid. Kuna need asjaolud ei ole üldjuhul suulise tõlke osakondade kontrolli all, saaks suuremat säästu saavutada üksnes suurema etteplaneerimise kaudu koosolekute korraldajate poolt.

| 9.31. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjon lähtub oma kulude kontrolli poliitikas jätkuvalt tegelikest vajadustest ja püüab vähendada suulise tõlke teenuse osutamist kui seda ei vajata. Komisjon püüab koostöös teiste institutsioonide suulise tõlke teenistusega parandada ka tööjõu kasutamist ning kuni nimetatud talituste kokkuleppe saavutamiseni kehtiva lepingu ülevaatamiseks, püüab vähendada abiteenistujatena värvatud tõlkide ülemäära suuri reisikulusid. |
| --- | --- |

9.31.

KOMISJONI VASTUS

Komisjon lähtub oma kulude kontrolli poliitikas jätkuvalt tegelikest vajadustest ja püüab vähendada suulise tõlke teenuse osutamist kui seda ei vajata. Komisjon püüab koostöös teiste institutsioonide suulise tõlke teenistusega parandada ka tööjõu kasutamist ning kuni nimetatud talituste kokkuleppe saavutamiseni kehtiva lepingu ülevaatamiseks, püüab vähendada abiteenistujatena värvatud tõlkide ülemäära suuri reisikulusid.

AGENTUURID JA MUUD DETSENTRALISEERITUD ASUTUSED

| 9.32. | Euroopa Liidu agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste auditi tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes. (12) Agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste eelarve oli 2004. aastal kokku 872,3 miljonit eurot, võrreldes 778 miljoniga 2003. aastal. Nende lubatud ametikohtade koguarv tõusis 2 009-lt 2003. aastal 2 233-le 2004. aastal. Agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste peamised andmed on esitatud
  tabelis 9.3
  . (13) |
| --- | --- |

9.32.

Euroopa Liidu agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste auditi tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes. (12) Agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste eelarve oli 2004. aastal kokku 872,3 miljonit eurot, võrreldes 778 miljoniga 2003. aastal. Nende lubatud ametikohtade koguarv tõusis 2 009-lt 2003. aastal 2 233-le 2004. aastal. Agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste peamised andmed on esitatud
  tabelis 9.3
  . (13)

Tabel 9.3 — Euroopa Liidu agentuurid ja detsentraliseeritud asutused — peamised andmed

| Euroopa Liidu agentuurid ja muud detsentraliseeritud asutused | Peakorterid | Asutamisaasta | Eelarve (miljonit eurot) | Lubatud ametikohad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2003 | 2004 | 2003 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | Thessaloníki | 1975 | 16,6 | 14,7 | 88 | 83 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | Dublin | 1975 | 18,1 | 16,8 | 91 | 88 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | Kopenhaagen | 1990 | 33,6 | 27,5 | 115 | 111 |
| Euroopa Koolitusfond | Torino | 1990 | 18,4 | 17,2 | 104 | 104 |
| Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus (14) | Lissabon | 1993 | 12,2 | 10,5 | 77 | 63 |
| Euroopa Ravimiamet | London | 1993 | 99,1 | 84,2 | 314 | 287 |
| Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus | Luxembourg | 1994 | 29,8 | 29,0 | 181 | 158 |
| Ühenduse Sordiamet | Angers | 1994 | 11,3 | 11,1 | 38 | 35 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | Alicante | 1994 | 190 | 157,4 | 675 | 675 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | Bilbao | 1995 | 10,7 | 14,6 | 38 | 33 |
| Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus | Viin | 1997 | 7,9 | 6,6 | 34 | 30 |
| Euroopa Ülesehitusamet (15) | Thessaloníki | 2000 | 374,6 | 358,6 | 114 | 120 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 9,3 | 8,1 | 76 | 53 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | Köln (16) | 2002 | 11,3 | 4,7 | 95 | 80 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | Lissabon (16) | 2002 | 13,3 | 4,5 | 55 | 40 |
| Euroopa Toiduohutusamet | Parma (16) | 2002 | 29,1 | 12,6 | 138 | 49 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturubeamet (17) | Heraklion (16) | 2003 | — | — | — | — |
| Euroopa Raudteeagentuur (17) | Lille-Valenciennes | 2003 | — | — | — | — |
| Kokku | 885,3 | 778,1 | 2 233 | 2 009 |

Euroopa Liidu agentuurid ja muud detsentraliseeritud asutused

Peakorterid

Asutamisaasta

Eelarve (miljonit eurot)

Lubatud ametikohad

2004

2003

2004

2003

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Thessaloníki

1975

16,6

14,7

88

83

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Dublin

1975

18,1

16,8

91

88

Euroopa Keskkonnaagentuur

Kopenhaagen

1990

33,6

27,5

115

111

Euroopa Koolitusfond

Torino

1990

18,4

17,2

104

104

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus (14)

Lissabon

1993

12,2

10,5

77

63

Euroopa Ravimiamet

London

1993

99,1

84,2

314

287

Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus

Luxembourg

1994

29,8

29,0

181

158

Ühenduse Sordiamet

Angers

1994

11,3

11,1

38

35

Siseturu Ühtlustamise Amet

Alicante

1994

190

157,4

675

675

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Bilbao

1995

10,7

14,6

38

33

Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus

Viin

1997

7,9

6,6

34

30

Euroopa Ülesehitusamet (15)

Thessaloníki

2000

374,6

358,6

114

120

Eurojust

Haag

2002

9,3

8,1

76

53

Euroopa Lennundusohutusamet

Köln (16)

2002

11,3

4,7

95

80

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Lissabon (16)

2002

13,3

4,5

55

40

Euroopa Toiduohutusamet

Parma (16)

2002

29,1

12,6

138

49

Euroopa Võrgu- ja Infoturubeamet (17)

Heraklion (16)

2003

—

—

—

—

Euroopa Raudteeagentuur (17)

Lille-Valenciennes

2003

—

—

—

—

Kokku

885,3

778,1

2 233

2 009

| 9.33. | Tuvastati eelarve aastasuse põhimõtte mittejärgimise juhtumeid; eelkõige ei olnud assigneeringute ülekanded piisavalt õigustatud. Lisaks avastas kontrollikoda mõned juhud, kus eirati sihtotstarbelisuse põhimõtet (ebakorrektne või ebapiisavalt põhjendatud assigneeringute ümberpaigutamine), kõikehõlmavuse põhimõtet (eelarvesse kantud krediidi ja negatiivsete kulude tasaarvestus), ja eelarve õigsuse põhimõtet (eelarvesse kanti summad, mis ei vastanud eelarveaasta nõuetele). |
| --- | --- |

9.33.

Tuvastati eelarve aastasuse põhimõtte mittejärgimise juhtumeid; eelkõige ei olnud assigneeringute ülekanded piisavalt õigustatud. Lisaks avastas kontrollikoda mõned juhud, kus eirati sihtotstarbelisuse põhimõtet (ebakorrektne või ebapiisavalt põhjendatud assigneeringute ümberpaigutamine), kõikehõlmavuse põhimõtet (eelarvesse kantud krediidi ja negatiivsete kulude tasaarvestus), ja eelarve õigsuse põhimõtet (eelarvesse kanti summad, mis ei vastanud eelarveaasta nõuetele).

| 9.33 ja 9.34. | KOMISJONI VASTUS
  Agentuurid ja muud detsentraliseeritud asutused on sõltumatud ja neil on eraldi halduskulude kinnitamismenetlus. Kontrollikoja tähelepanekud on seega suunatud agentuuridele endile. Komisjon omalt poolt võib osutada agentuuridele vajaliku abi määruste selgitamisel ja tõlgendamisel ning sisekontrolli sisseviimisel. |
| --- | --- |

9.33 ja 9.34.

KOMISJONI VASTUS

Agentuurid ja muud detsentraliseeritud asutused on sõltumatud ja neil on eraldi halduskulude kinnitamismenetlus. Kontrollikoja tähelepanekud on seega suunatud agentuuridele endile. Komisjon omalt poolt võib osutada agentuuridele vajaliku abi määruste selgitamisel ja tõlgendamisel ning sisekontrolli sisseviimisel.

| 9.34. | Kontrollikoda täheldas, et teatud juhtudel vajasid agentuurides ja muudes detsentraliseeritud asutustes loodud sisekontrollisüsteemid parandusi, seda eriti rahuldava riskianalüüsi puudumise tõttu. |
| --- | --- |

9.34.

Kontrollikoda täheldas, et teatud juhtudel vajasid agentuurides ja muudes detsentraliseeritud asutustes loodud sisekontrollisüsteemid parandusi, seda eriti rahuldava riskianalüüsi puudumise tõttu.

| 9.35. | Seoses personalivärbamise ja riigihankemenetlustega leidis kontrollikoda hulgaliselt puudusi: kandidaatide või lepingupartnerite valikuprotseduurid olid ebakorrektsed või mittenõuetekohased; kandidatuuride ja pakkumiste vastuvõtmise või tagasilükkamise otsused olid ebapiisavalt põhjendatud. Lisaks selgus töötajate isiklike toimikute uurimise käigus, et toetuste ja rahaliste õiguste aluseks olevaid dokumente ei täiendatud süstemaatiliselt. |
| --- | --- |

9.35.

Seoses personalivärbamise ja riigihankemenetlustega leidis kontrollikoda hulgaliselt puudusi: kandidaatide või lepingupartnerite valikuprotseduurid olid ebakorrektsed või mittenõuetekohased; kandidatuuride ja pakkumiste vastuvõtmise või tagasilükkamise otsused olid ebapiisavalt põhjendatud. Lisaks selgus töötajate isiklike toimikute uurimise käigus, et toetuste ja rahaliste õiguste aluseks olevaid dokumente ei täiendatud süstemaatiliselt.

| 9.35. | KOMISJONI VASTUS
  Agentuurid peavad hankekonkursside korraldamisel järgima finantsmääruse üldsätteid.
  2004. aasta on uue finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise teine aasta. Paljud agentuurid, eriti hiljuti asutatud agentuurid, pidid tulema toime üleminekuperioodi tingimustes. Komisjon toetas sel ajavahemikul agentuure ja ametiasutusi igati. Mitmed agentuurid, kuid siiski mitte kõik, on pakutud abi ka kasutanud. |
| --- | --- |

9.35.

KOMISJONI VASTUS

Agentuurid peavad hankekonkursside korraldamisel järgima finantsmääruse üldsätteid.

2004. aasta on uue finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaldamise teine aasta. Paljud agentuurid, eriti hiljuti asutatud agentuurid, pidid tulema toime üleminekuperioodi tingimustes. Komisjon toetas sel ajavahemikul agentuure ja ametiasutusi igati. Mitmed agentuurid, kuid siiski mitte kõik, on pakutud abi ka kasutanud.

| 9.36. | Ligi kolmandik agentuuridest ja muudest detsentraliseeritud asutustest esitas oma finantsselgitused tekkepõhise arvestuspõhimõtte alusel. Ülejäänud teevad üldiselt õigesti, koostades 2005. aastal raamatupidamisaruanded uues finantsmääruses sätestatud raamatupidamismeetodi alusel. Tekkepõhist arvestuspõhimõtet kasutavate agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste puhul täheldati probleeme eelarveaasta kulueraldistena käsitletavate ülekannete määratlemisel. |
| --- | --- |

9.36.

Ligi kolmandik agentuuridest ja muudest detsentraliseeritud asutustest esitas oma finantsselgitused tekkepõhise arvestuspõhimõtte alusel. Ülejäänud teevad üldiselt õigesti, koostades 2005. aastal raamatupidamisaruanded uues finantsmääruses sätestatud raamatupidamismeetodi alusel. Tekkepõhist arvestuspõhimõtet kasutavate agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste puhul täheldati probleeme eelarveaasta kulueraldistena käsitletavate ülekannete määratlemisel.

| 9.36. | KOMISJONI VASTUS
  2004. aasta detsembris komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud EÜ raamatupidamiseeskirja rakendamine on kohustuslik kõikidele finantsmääruse artikli 185 kohaldamisalasse kuuluvatele asutustele.
  Et tagada agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste valmisolek tekkepõhisele raamatupidamisele üleminekuks ja vastavus konsolideerimise nõuetele, jätkab komisjon neile korrapäraselt juhiste edastamist. Et aidata välja selgitada, milliseid kohandusi on vaja teha, edastas komisjon agentuuridele ja muudele detsentraliseeritud asutustele järgmised dokumendid: rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite küsimustiku, tulevase konsolideeritud aruande vormi ja juhendi ning algbilansi vormi 1. jaanuari 2005. aasta seisuga. Teabevahetust tõhustatakse veelgi 2005. aasta teisel poolaastal, et agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste esimese konsolideeritud aruande koostamine õnnestuks. |
| --- | --- |

9.36.

KOMISJONI VASTUS

2004. aasta detsembris komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud EÜ raamatupidamiseeskirja rakendamine on kohustuslik kõikidele finantsmääruse artikli 185 kohaldamisalasse kuuluvatele asutustele.

Et tagada agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste valmisolek tekkepõhisele raamatupidamisele üleminekuks ja vastavus konsolideerimise nõuetele, jätkab komisjon neile korrapäraselt juhiste edastamist. Et aidata välja selgitada, milliseid kohandusi on vaja teha, edastas komisjon agentuuridele ja muudele detsentraliseeritud asutustele järgmised dokumendid: rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite küsimustiku, tulevase konsolideeritud aruande vormi ja juhendi ning algbilansi vormi 1. jaanuari 2005. aasta seisuga. Teabevahetust tõhustatakse veelgi 2005. aasta teisel poolaastal, et agentuuride ja muude detsentraliseeritud asutuste esimese konsolideeritud aruande koostamine õnnestuks.

| 9.37. | Põhivara järelevalve kvaliteet on agentuuridel ja muudel detsentraliseeritud asutustel ebaühtlane. Mõned ei ole veel loonud sobivat järelevalvesüsteemi ning teised ei järgi rakendatud süsteemi nõudeid piisavalt. Selle tulemusel esineb erinevusi aruannete ja reaalselt olemasoleva vara vahel. |
| --- | --- |

9.37.

Põhivara järelevalve kvaliteet on agentuuridel ja muudel detsentraliseeritud asutustel ebaühtlane. Mõned ei ole veel loonud sobivat järelevalvesüsteemi ning teised ei järgi rakendatud süsteemi nõudeid piisavalt. Selle tulemusel esineb erinevusi aruannete ja reaalselt olemasoleva vara vahel.

| 9.37. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjon rõhutab, et iga agentuuri ja muu detsentraliseeritud asutuse aastaaruande koostamise eest vastutab selle peaarvepidaja. |
| --- | --- |

9.37.

KOMISJONI VASTUS

Komisjon rõhutab, et iga agentuuri ja muu detsentraliseeritud asutuse aastaaruande koostamise eest vastutab selle peaarvepidaja.

EUROOPA KOOLID

| 9.38. | Kontrollikoja läbiviidud Euroopa koolide auditit käsitletakse eriaruandes (mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas), mis esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile ja direktoritele. Koolide eelarvet suurusega 222,1 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetuste (118,4 miljonit eurot) ja liikmesriikide osamaksete (47,3 miljonit eurot) kaudu. Euroopa koolide peamised andmed on esitatud
  tabelis 9.4
  . |
| --- | --- |

9.38.

Kontrollikoja läbiviidud Euroopa koolide auditit käsitletakse eriaruandes (mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas), mis esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile ja direktoritele. Koolide eelarvet suurusega 222,1 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetuste (118,4 miljonit eurot) ja liikmesriikide osamaksete (47,3 miljonit eurot) kaudu. Euroopa koolide peamised andmed on esitatud
  tabelis 9.4
  .

Tabel 9.4 — Euroopa koolid — peamised andmed

| Euroopa koolid | Riik | Asutamisaasta | Eelarve (18)
   (19)

  (miljonit eurot) | Komisjonilt saadud toetus (19)

  (miljonit eurot) | Õpilaste arv (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 |
| Sekretariaat | Belgia | 1957 | 7,9 | 7,2 | 5,7 | 6,1 | — | — |
| Luxembourg I | Luksemburg | 1953 | 34,6 | 31,9 | 20,3 | 19,1 | 3 101 | 3 753 |
| Luxembourg II | Luksemburg | 2004 | 2,7 | — | 1,2 | — | 827 | — |
| Brüssel I (Uccle) | Belgia | 1958 | 26,0 | 24,3 | 17,0 | 15,8 | 2 394 | 2 289 |
| Brüssel II (Woluwé) | Belgia | 1974 | 27,1 | 25,0 | 17,7 | 15,9 | 2 917 | 2 769 |
| Brüssel III (Ixelles) | Belgia | 1999 | 24,2 | 22,7 | 15,7 | 15,0 | 2 773 | 2 592 |
| Mol | Belgia | 1960 | 10,9 | 10,7 | 6,4 | 6,5 | 643 | 641 |
| Varèse | Itaalia | 1960 | 15,8 | 15,3 | 7,8 | 7,5 | 1 317 | 1 323 |
| Karlsruhe | Saksamaa | 1962 | 11,8 | 11,5 | 3,9 | 4,1 | 1 074 | 1 091 |
| München | Saksamaa | 1977 | 18,6 | 16,4 | 1 | 1,0 | 1 504 | 1 455 |
| Frankfurt | Saksamaa | 2002 | 8,8 | 6,1 | 4,2 | 2,9 | 809 | 633 |
| Alicante | Hispaania | 2002 | 9,9 | 6,2 | 5,7 | 3,4 | 950 | 858 |
| Bergen | Madalmaad | 1963 | 11,5 | 11,9 | 6,3 | 6,4 | 664 | 695 |
| Culham | Ühendkuningriik | 1978 | 12,3 | 12,3 | 5,5 | 6,1 | 889 | 884 |
| Kokku | 222,1 | 201,5 | 118,4 | 109,8 | 19 862 | 18 983 |
| NB: Erinevused kogusummades tulenevad ümardamisest. |

Euroopa koolid

Riik

Asutamisaasta

Eelarve (18)
   (19)

(miljonit eurot)

Komisjonilt saadud toetus (19)

(miljonit eurot)

Õpilaste arv (20)

2004

2003

2004

2003

2004

2003

Sekretariaat

Belgia

1957

7,9

7,2

5,7

6,1

—

—

Luxembourg I

Luksemburg

1953

34,6

31,9

20,3

19,1

3 101

3 753

Luxembourg II

Luksemburg

2004

2,7

—

1,2

—

827

—

Brüssel I (Uccle)

Belgia

1958

26,0

24,3

17,0

15,8

2 394

2 289

Brüssel II (Woluwé)

Belgia

1974

27,1

25,0

17,7

15,9

2 917

2 769

Brüssel III (Ixelles)

Belgia

1999

24,2

22,7

15,7

15,0

2 773

2 592

Mol

Belgia

1960

10,9

10,7

6,4

6,5

643

641

Varèse

Itaalia

1960

15,8

15,3

7,8

7,5

1 317

1 323

Karlsruhe

Saksamaa

1962

11,8

11,5

3,9

4,1

1 074

1 091

München

Saksamaa

1977

18,6

16,4

1

1,0

1 504

1 455

Frankfurt

Saksamaa

2002

8,8

6,1

4,2

2,9

809

633

Alicante

Hispaania

2002

9,9

6,2

5,7

3,4

950

858

Bergen

Madalmaad

1963

11,5

11,9

6,3

6,4

664

695

Culham

Ühendkuningriik

1978

12,3

12,3

5,5

6,1

889

884

Kokku

222,1

201,5

118,4

109,8

19 862

18 983

NB: Erinevused kogusummades tulenevad ümardamisest.

| 9.39. | 2004. eelarveaastal läbiviidud kontrollikoja audit ei tuvastanud olulisi asjaolusid, mida kontrollikoja aastaaruandes kajastada. |
| --- | --- |

9.39.

2004. eelarveaastal läbiviidud kontrollikoja audit ei tuvastanud olulisi asjaolusid, mida kontrollikoja aastaaruandes kajastada.

| 9.39. | KOMISJONI VASTUS
  Komisjon arvestab kontrollikoja märkustega. |
| --- | --- |

9.39.

KOMISJONI VASTUS

Komisjon arvestab kontrollikoja märkustega.

---

(1)  Nõukogu ei kehtestanud ühtki sisekontrollistandardit, Euroopa Kohus jättis mitmed rakendamata, muud institutsioonid ei järgi veel täielikult kõiki kehtestatud sisekontrollistandardeid.

(2)  Parlament kuni 2005. aasta veebruarini ja regioonide komitee kuni 2004. aasta augustini.

(3)  Euroopa Kohus, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee ja nõukogu.

(4)  Majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee.

(5)  Nõukogu ning majandus- ja sotsiaalkomitee.

(6)  Nõukogu, majandus- ja sotsiaalkomitee ja regioonide komitee.

(7)  Majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee, Euroopa Kohus ja nõukogu.

(8)  Euroopa Kohus ja regioonide komitee.

(9)  Enamike halduskulude eest vastutavad komisjoni talitused on järgmised: personali ja halduse peadirektoraat, kirjaliku tõlke peadirektoraat, suulise tõlke peadirektoraat, meedia ja teabevahetuse peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat, infrastruktuuri- ja logistikatalitus — Luxembourg, infrastruktuuri- ja logistikatalitus — Brüssel, üksikute maksete haldamise ja arveldamise talitus, Euroopa Personalivaliku Büroo, väljaannete talitus.

(10)  Selline talitusviis ei ole sugugi eripärane, kui arvestada näiteks sellega, et GEOS-e maja rendilepingu punkti 5.1 neljandas lõigus on märgitud, et “indekseerimise kohaldamise tagajärjel võlgnetavad summad makstakse rendileandjale 45 päeva jooksul alates indekseerimise taotluse saamisest rentniku poolt.”

(11)  2003. eelarveaasta aastaaruande punkt 9.68.

(12)  Avaldamisel ELTs.

(13)  2004. aastal juhtis Euroopa Raudteeagentuuri ja Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti eelarvet otseselt komisjon. Sel põhjusel ei avaldata iga-aastast eriaruannet.

(14)  Hõlmab PHARE programme.

(15)  Ametikohtade koguarv koos kohalikele ametnikele mõeldud kohtadega on 2004. aastal 309 (2003. aastal 321).

(16)  2004. aastal oli selle asutuse ajutine peakorter osa aastast või kogu aasta vältel Brüsselis.

(17)  2004. eelarveaastal vastutas komisjon selle asutuse eelarve eest. Eelarve täitmise kohta ei olnud eriaruannet.

(18)  Iga Euroopa kooli ja sekretariaadi eelarves ettenähtud tulud ja kulud, sealhulgas algselt vastu võetud eelarvetesse tehtud muudatused.

(19)  Allikas: Euroopa koolid.

(20)  Allikas: Peasekretäri 2005. aasta aastaaruanne Euroopa koolide kuratooriumile.

NB: Erinevused kogusummades tulenevad ümardamisest.

---

10. PEATÜKK

Rahastamisvahendid ja pangandustegevus

SISUKORD

Sissejuhatus

Komisjoni järelevalve oma rahalise osaluse üle

Ülevaade finantseerimisasutuste poolt hallatavatest komisjoni varadest

Välistegevuse tagatisfond

Likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 10.1. | Ühenduse rahastamisvahendid, mis on seotud pangandustegevusega, on järgmised:






  — | eelarve- või laenuvahenditest antud laenud, |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

10.1.

Ühenduse rahastamisvahendid, mis on seotud pangandustegevusega, on järgmised:

—

eelarve- või laenuvahenditest antud laenud,

| — | eelarvevahenditest võimaldatavad intressitoetused, |
| --- | --- |

—

eelarvevahenditest võimaldatavad intressitoetused,

| — | tagatised märgitud laenudele ja kolmandate isikute antud laenudele, |
| --- | --- |

—

tagatised märgitud laenudele ja kolmandate isikute antud laenudele,

| — | osalused ühishuviasutustes (1) ja |
| --- | --- |

—

osalused ühishuviasutustes (1) ja

| — | osalemine eritehingutes, nt riskikapitali eraldised. |
| --- | --- |

—

osalemine eritehingutes, nt riskikapitali eraldised.

10.2.

| 10.2. | Need rahastamisvahendid toimivad nii liikmesriikides kui ka — ja seda isegi suuremal määral — välispoliitika raames väljaspool liitu. Nende põhieesmärkideks on edendada majanduse arengut, täiustada infrastruktuuri ja luua töökohti, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes) selliste meetmetega, mis suurendavad VKEde võimalusi rahastamise saamiseks. Niisuguste tehingutega on seotud likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus. |
| --- | --- |

Need rahastamisvahendid toimivad nii liikmesriikides kui ka — ja seda isegi suuremal määral — välispoliitika raames väljaspool liitu. Nende põhieesmärkideks on edendada majanduse arengut, täiustada infrastruktuuri ja luua töökohti, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes) selliste meetmetega, mis suurendavad VKEde võimalusi rahastamise saamiseks. Niisuguste tehingutega on seotud likvideerimisel olev Euroopa Söe- ja Teraseühendus.

10.3.

| 10.3. | Kontrollikoja audit hõlmas:






  — | komisjoni järelevalvet oma rahalise osaluse üle, |
| --- | --- | --- |

Kontrollikoja audit hõlmas:

—

komisjoni järelevalvet oma rahalise osaluse üle,

| — | ülevaadet finantseerimisasutuste poolt hallatavatest komisjoni varadest, |
| --- | --- |

—

ülevaadet finantseerimisasutuste poolt hallatavatest komisjoni varadest,

| — | välistegevuse tagatisfondi toimimist (vt
  tabel 10.1
  ) ja |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfondi toimimist (vt
  tabel 10.1
  ) ja

| — | likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse tegevust (likvideerimisel olev ESTÜ) (vt
  tabel 10.2
  ). |
| --- | --- |

—

likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse tegevust (likvideerimisel olev ESTÜ) (vt
  tabel 10.2
  ).

Tabel 10.1 — Tagatisfondi seis  (2)

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarveaasta | Kehtivad tagatised kokku 31. detsembril  (3) | Fondi vahendid kokku 31. detsembril  (4) | Kate (%) |
| 1994 | 6 017 | 294,2 | 4,9 |
| 1995 | 5 882 | 300,9 | 5,1 |
| 1996 | 6 715 | 557,4 | 8,3 |
| 1997 | 7 960 | 861,8 | 10,8 |
| 1998 | 9 834 | 1 280,7 | 13,0 |
| 1999 | 12 052 | 1 313,1 | 10,9 |
| 2000 | 14 069 | 1 431,6 | 10,2 |
| 2001 | 15 577 | 1 774,4 | 11,4 |
| 2002 | 15 358 | 1 645,5 | 10,7 |
| 2003 | 15 211 | 1 592,1 | 10,5 |
| 2004 | 12 068 | 1 273,3 (5) | 10,6 |
| Allikas: komisjon. |

(miljonit eurot)

Eelarveaasta

Kehtivad tagatised kokku 31. detsembril  (3)

Fondi vahendid kokku 31. detsembril  (4)

Kate (%)

1994

6 017

294,2

4,9

1995

5 882

300,9

5,1

1996

6 715

557,4

8,3

1997

7 960

861,8

10,8

1998

9 834

1 280,7

13,0

1999

12 052

1 313,1

10,9

2000

14 069

1 431,6

10,2

2001

15 577

1 774,4

11,4

2002

15 358

1 645,5

10,7

2003

15 211

1 592,1

10,5

2004

12 068

1 273,3 (5)

10,6

Allikas: komisjon.

Tabel 10.2 — Likvideerimisel oleva ESTÜ bilanss (kujunemine alates ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemisest) ja ESTÜ tegevuseelarve täitmata maksekohustused 31. detsembril 2004

Likvideerimisel oleva ESTÜ bilanss 31. detsembril 2004

| | 31. detsember 2004 | 31. detsember 2003 | 31. detsember 2002 | 23. juuli 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| miljonit eurot | % | miljonit eurot | % | miljonit eurot | % | miljonit eurot | % |
| Varad |
| Laenud ja ettemaksed pankadele | 103,38 | 4,82 | 133,43 | 6,49 | 113,57 | 4,75 | 155,62 | 6,36 |
| Laenud ja ettemaksed klientidele | 315,35 | 14,71 | 361,66 | 17,59 | 628,95 | 26,33 | 682,42 | 27,87 |
| Võlakirjad ja muud püsituluväärtpaberid | 1 488,96 | 69,46 | 1 485,91 | 72,25 | 1 551,46 | 64,94 | 1 528,90 | 62,44 |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluväärtpaberid | 7,09 | 0,33 | 15,75 | 0,77 | 18,77 | 0,79 | 28,00 | 1,14 |
| Muud varad | 171,68 | 8,01 | 3,28 | 0,16 | 3,31 | 0,14 | 6,02 | 0,25 |
| Ettemaksed ja viitlaekumised | 57,07 | 2,66 | 56,46 | 2,75 | 73,04 | 3,06 | 47,57 | 1,94 |
| Varad kokku | 2 143,53 | 100,00 | 2 056,49 | 100,00 | 2 389,10 | 100,00 | 2 448,53 | 100,00 |
| Kohustused |
| Kohustused kolmandate isikute suhtes | 456,34 | 21,29 | 468,33 | 22,77 | 764,13 | 31,98 | 801,68 | 32,74 |
| ESTÜ tegevuseelarve | 109,24 | 5,10 | 222,46 | 10,82 | 342,56 | 14,34 | 400,92 | 16,37 |
| Eraldised kohustusteks ja kuludeks | 213,22 | 9,95 | 247,15 | 12,02 | 554,74 | 23,22 | 586,01 | 23,93 |
| Söe ja terase alaste teadusuuringute rahastamise eelarve | 296,30 | 13,82 | 293,00 | 14,25 | 240,00 | 10,05 | 240,00 | 9,80 |
| Reservid ja ülejääk | 1 068,43 | 49,84 | 825,55 | 40,14 | 487,67 | 20,41 | 419,92 | 17,15 |
| Kohustused kokku | 2 143,53 | 100,00 | 2 056,49 | 100,00 | 2 389,10 | 100,00 | 2 448,53 | 100,00 |

31. detsember 2004

31. detsember 2003

31. detsember 2002

23. juuli 2002

miljonit eurot

%

miljonit eurot

%

miljonit eurot

%

miljonit eurot

%

Varad

Laenud ja ettemaksed pankadele

103,38

4,82

133,43

6,49

113,57

4,75

155,62

6,36

Laenud ja ettemaksed klientidele

315,35

14,71

361,66

17,59

628,95

26,33

682,42

27,87

Võlakirjad ja muud püsituluväärtpaberid

1 488,96

69,46

1 485,91

72,25

1 551,46

64,94

1 528,90

62,44

Aktsiad ja muud muutuvtuluväärtpaberid

7,09

0,33

15,75

0,77

18,77

0,79

28,00

1,14

Muud varad

171,68

8,01

3,28

0,16

3,31

0,14

6,02

0,25

Ettemaksed ja viitlaekumised

57,07

2,66

56,46

2,75

73,04

3,06

47,57

1,94

Varad kokku

2 143,53

100,00

2 056,49

100,00

2 389,10

100,00

2 448,53

100,00

Kohustused

Kohustused kolmandate isikute suhtes

456,34

21,29

468,33

22,77

764,13

31,98

801,68

32,74

ESTÜ tegevuseelarve

109,24

5,10

222,46

10,82

342,56

14,34

400,92

16,37

Eraldised kohustusteks ja kuludeks

213,22

9,95

247,15

12,02

554,74

23,22

586,01

23,93

Söe ja terase alaste teadusuuringute rahastamise eelarve

296,30

13,82

293,00

14,25

240,00

10,05

240,00

9,80

Reservid ja ülejääk

1 068,43

49,84

825,55

40,14

487,67

20,41

419,92

17,15

Kohustused kokku

2 143,53

100,00

2 056,49

100,00

2 389,10

100,00

2 448,53

100,00

ESTÜ tegevuseelarve täitmata kulukohustused 31. detsembril 2004

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Summa 23. juulil 2002 | Summa 31. detsembril 2002 | Summa 31. detsembril 2003 | Maksed 2004 | Tühistamised 2004 | Summa 31. detsembril 2004 |
| Taaskohanemistoetus | 132,61 | 121,24 | 75,76 | 22,24 | 9,78 | 43,74 |
| Teadusuuringud | 180,83 | 158,71 | 99,11 | 44,25 | 6,22 | 48,64 |
| Intressitoetused (artikkel 56) | 16,84 | 16,05 | 11,21 | 0,25 | 9,99 | 0,97 |
| Söepiirkondade sotsiaalmeetmed (RECHAR) | 70,64 | 46,56 | 36,39 | 17,54 | 2,96 | 15,89 |
| Kokku | 400,92 | 342,56 | 222,47 | 84,28 | 28,95 | 109,24 |
| Allikas: likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruanne seisuga 31. detsember 2004. |

(miljonit eurot)

Summa 23. juulil 2002

Summa 31. detsembril 2002

Summa 31. detsembril 2003

Maksed 2004

Tühistamised 2004

Summa 31. detsembril 2004

Taaskohanemistoetus

132,61

121,24

75,76

22,24

9,78

43,74

Teadusuuringud

180,83

158,71

99,11

44,25

6,22

48,64

Intressitoetused (artikkel 56)

16,84

16,05

11,21

0,25

9,99

0,97

Söepiirkondade sotsiaalmeetmed (RECHAR)

70,64

46,56

36,39

17,54

2,96

15,89

Kokku

400,92

342,56

222,47

84,28

28,95

109,24

Allikas: likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruanne seisuga 31. detsember 2004.

KOMISJONI JÄRELEVALVE OMA RAHALISE OSALUSE ÜLE

| 10.4. | ELil on osalus kahes finantseerimisasutuses, milleks on Euroopa Investeerimisfond (EIF) (6) ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD). (7) Kapitaliosalused nendes kahes ühenduse tegevusega seotud organisatsioonis moodustasid 31. detsembri 2004. aasta seisuga kokku 277,5 miljonit eurot. (8) |
| --- | --- |

10.4.

ELil on osalus kahes finantseerimisasutuses, milleks on Euroopa Investeerimisfond (EIF) (6) ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD). (7) Kapitaliosalused nendes kahes ühenduse tegevusega seotud organisatsioonis moodustasid 31. detsembri 2004. aasta seisuga kokku 277,5 miljonit eurot. (8)

10.5.

| 10.5. | Kontrollikoda auditeeris komisjoni teostatud järelevalvet (9) oma kahe osaluse üle finantseerimisasutustes, hinnates järgmisi aspekte:






  a) | kas komisjoni võetud järelevalvemeetmed (rahalises mõttes, aga ka tulevaste riskide osas) on piisavad tagamaks tõhusat, mõjusat ja säästlikku järelkontrolli oma kapitaliosaluse üle; |
| --- | --- | --- |

Kontrollikoda auditeeris komisjoni teostatud järelevalvet (9) oma kahe osaluse üle finantseerimisasutustes, hinnates järgmisi aspekte:

a)

kas komisjoni võetud järelevalvemeetmed (rahalises mõttes, aga ka tulevaste riskide osas) on piisavad tagamaks tõhusat, mõjusat ja säästlikku järelkontrolli oma kapitaliosaluse üle;

| b) | kas järelevalve- ja juhtimisteave annab komisjonile piisava kindluse selle kohta, et tema osalustegevus vastavates organisatsioonides on kooskõlas ELi poliitikaga ega ole vastuolus kohaldatavate ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

b)

kas järelevalve- ja juhtimisteave annab komisjonile piisava kindluse selle kohta, et tema osalustegevus vastavates organisatsioonides on kooskõlas ELi poliitikaga ega ole vastuolus kohaldatavate ELi õigusaktidega.

10.6.

| 10.6. | Komisjon nimetab kaks liiget (10) (ja kaks asendusliiget) Euroopa Investeerimisfondi direktorite nõukogusse, mille valib Euroopa Investeerimisfondi üldkoosolek, ning ühe liikme (ilma asendusliikmeta) Euroopa Investeerimisfondi kontrollnõukogusse. Liikmed alluvad rangetele konfidentsiaalsuseeskirjadele, mille kohaselt ei tohi nad teavet väljaspool Euroopa Investeerimisfondi avalikustada, välja arvatud isikutele, kes abistavad liikmeid nende ametikohustuste täitmisel. Puuduvad tõendid teiste komisjoni talituste teavitamise ja nendega konsulteerimise kohta vastavalt vajadusele, et kontrollida ühenduse poliitika ja eeskirjade järgimist. |
| --- | --- |

Komisjon nimetab kaks liiget (10) (ja kaks asendusliiget) Euroopa Investeerimisfondi direktorite nõukogusse, mille valib Euroopa Investeerimisfondi üldkoosolek, ning ühe liikme (ilma asendusliikmeta) Euroopa Investeerimisfondi kontrollnõukogusse. Liikmed alluvad rangetele konfidentsiaalsuseeskirjadele, mille kohaselt ei tohi nad teavet väljaspool Euroopa Investeerimisfondi avalikustada, välja arvatud isikutele, kes abistavad liikmeid nende ametikohustuste täitmisel. Puuduvad tõendid teiste komisjoni talituste teavitamise ja nendega konsulteerimise kohta vastavalt vajadusele, et kontrollida ühenduse poliitika ja eeskirjade järgimist.

| 10.6. | Euroopa Investeerimisfondi (EIF) meetmed toetavad esmajoones väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid). Komisjoni määratud esindajad EIFi nõukogus on nende kolme peadirektoraadi vanemametnikud, kellel on vastava sektori vastu suurim huvi ja suurimad teadmised sellest (ettevõtlus ja tööstus, majandus ja rahandus ning regionaalpoliitika). Nimetatud talitused kooskõlastavad oma seisukohad enne nõukogu iga istungit. Teiste talitustega peetakse aeg-ajalt vastavalt vajadusele mitteametlikult nõu konkreetsetes küsimustes (näiteks riigiabi), kuid komisjon ei pea vajalikuks regulaarset konsulteerimist nende talitustega.
  Mis aga puudutab vastavust ühenduse eesmärkidele, siis usub komisjon, et vastavusfunktsiooni loomine EIFis (direktorite nõukogu taotlusel koos komisjoni määratud esindajate tugeva toetusega) 2005. aasta keskel on järjekordne oluline samm vastavuse kindlustamiseks ühenduse poliitikaga. |
| --- | --- |

10.6.

Euroopa Investeerimisfondi (EIF) meetmed toetavad esmajoones väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid). Komisjoni määratud esindajad EIFi nõukogus on nende kolme peadirektoraadi vanemametnikud, kellel on vastava sektori vastu suurim huvi ja suurimad teadmised sellest (ettevõtlus ja tööstus, majandus ja rahandus ning regionaalpoliitika). Nimetatud talitused kooskõlastavad oma seisukohad enne nõukogu iga istungit. Teiste talitustega peetakse aeg-ajalt vastavalt vajadusele mitteametlikult nõu konkreetsetes küsimustes (näiteks riigiabi), kuid komisjon ei pea vajalikuks regulaarset konsulteerimist nende talitustega.

Mis aga puudutab vastavust ühenduse eesmärkidele, siis usub komisjon, et vastavusfunktsiooni loomine EIFis (direktorite nõukogu taotlusel koos komisjoni määratud esindajate tugeva toetusega) 2005. aasta keskel on järjekordne oluline samm vastavuse kindlustamiseks ühenduse poliitikaga.

| 10.7. | Euroopa Investeerimisfondi osaluse puhul usaldatakse täielikult aruandeid, (11) mis antakse osanikele Euroopa Investeerimisfondi üldkoosolekul. Kontrollikojale ei esitatud tõendeid selle kohta, et esile kerkinud oluliste küsimuste osas oleks hiljem järelevalvet teostatud. |
| --- | --- |

10.7.

Euroopa Investeerimisfondi osaluse puhul usaldatakse täielikult aruandeid, (11) mis antakse osanikele Euroopa Investeerimisfondi üldkoosolekul. Kontrollikojale ei esitatud tõendeid selle kohta, et esile kerkinud oluliste küsimuste osas oleks hiljem järelevalvet teostatud.

| 10.7. | Arvestades finantsaruandeid EIFi kohta, on komisjonil täielik usaldus sõltumatute sise- ja välisaudiitorite ning EIFi kontrollnõukogu töö vastu. Audiitorid ei ole tõstatanud EIFi finantsaruannete kohta ühtegi tõsisemat küsimust.
  Osanike iga-aastasel korralisel istungil tegeletakse aastaaruande ja sellega seotud finantsaruannete kinnitamise ning ametissemääramise küsimustega. Kõik erakorralised otsused langetab komisjon, olles eelnevalt talitustega ametlikult nõu pidanud. Direktorite nõukogu jälgib kõiki osanike otsuseid ning kontrollnõukogu aastaaruandest tulenevaid soovitusi. |
| --- | --- |

10.7.

Arvestades finantsaruandeid EIFi kohta, on komisjonil täielik usaldus sõltumatute sise- ja välisaudiitorite ning EIFi kontrollnõukogu töö vastu. Audiitorid ei ole tõstatanud EIFi finantsaruannete kohta ühtegi tõsisemat küsimust.

Osanike iga-aastasel korralisel istungil tegeletakse aastaaruande ja sellega seotud finantsaruannete kinnitamise ning ametissemääramise küsimustega. Kõik erakorralised otsused langetab komisjon, olles eelnevalt talitustega ametlikult nõu pidanud. Direktorite nõukogu jälgib kõiki osanike otsuseid ning kontrollnõukogu aastaaruandest tulenevaid soovitusi.

| 10.8. | Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanga asjassepuutuvate asutuste vahel toimub tihe koostöö. Euroopa Investeerimisfondi tegevus on kooskõlastatud Euroopa Investeerimispanga tegevuskavaga. Puuduvad tõendid samalaadse kooskõlastuse ja koostöö kohta komisjoniga. Vastutuse tagamiseks peaks komisjon suutma näidata, et saab sama teavet finantsasutuse (EIF) juhtimise kohta, mis suurosanik EIP. |
| --- | --- |

10.8.

Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanga asjassepuutuvate asutuste vahel toimub tihe koostöö. Euroopa Investeerimisfondi tegevus on kooskõlastatud Euroopa Investeerimispanga tegevuskavaga. Puuduvad tõendid samalaadse kooskõlastuse ja koostöö kohta komisjoniga. Vastutuse tagamiseks peaks komisjon suutma näidata, et saab sama teavet finantsasutuse (EIF) juhtimise kohta, mis suurosanik EIP.

| 10.8. | Euroopa Investeerimispangale (EIP) kui enamusosanikule, kellel on umbes 60 % osakutest, esitatakse erilisi rühmanõudeid, mida ei esitata 30 % osalusega komisjonile. See kehtib nii äriplaani kui konsolideerimiskorra kohta.
  EIFi direktorite nõukogu vaatab läbi ning kinnitab EIFi äriplaani enne selle kaasamist EIP rühmaplaani. Komisjoni määratud direktorite tugipersonal vaatab plaani kavandi enne nõukogule esitlemist eriti hoolikalt läbi.
  Arvestades EIP rühmaaruande väga spetsiifilist konsolideerimisvajadust, annavad EIFi raamatupidamistalitused EIP-le finantsandmete konsolideerimiseks andmeid. Muid erisusi osanike kohtlemises komisjonile teada ei ole. |
| --- | --- |

10.8.

Euroopa Investeerimispangale (EIP) kui enamusosanikule, kellel on umbes 60 % osakutest, esitatakse erilisi rühmanõudeid, mida ei esitata 30 % osalusega komisjonile. See kehtib nii äriplaani kui konsolideerimiskorra kohta.

EIFi direktorite nõukogu vaatab läbi ning kinnitab EIFi äriplaani enne selle kaasamist EIP rühmaplaani. Komisjoni määratud direktorite tugipersonal vaatab plaani kavandi enne nõukogule esitlemist eriti hoolikalt läbi.

Arvestades EIP rühmaaruande väga spetsiifilist konsolideerimisvajadust, annavad EIFi raamatupidamistalitused EIP-le finantsandmete konsolideerimiseks andmeid. Muid erisusi osanike kohtlemises komisjonile teada ei ole.

| 10.9. | Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (12) osaluse kohta tuleb märkida, et komisjonil on Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga direktorite nõukogus üks liige (13) ja üks asendusliige, kes annavad vastutavale volinikule ning majanduse ja rahanduse peadirektoraadi peadirektorile korrapäraselt aru olukorra ja arengute kohta. |
| --- | --- |

10.9.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (12) osaluse kohta tuleb märkida, et komisjonil on Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga direktorite nõukogus üks liige (13) ja üks asendusliige, kes annavad vastutavale volinikule ning majanduse ja rahanduse peadirektoraadi peadirektorile korrapäraselt aru olukorra ja arengute kohta.

10.10.

| 10.10. | Vastavalt komisjonile on ELi osaluse üheks eesmärgiks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas ELi poliitika järgimise tagamine, näiteks keskkonnastandardite järgimise osas, mis ei ole ELi-välistele riikidele juriidiliselt siduvad. Majanduse ja rahanduse peadirektoraat teostab korrapärast järelevalvet. Järelevalveprotsess komisjonis toimib ja tagab ka, et ühenduse poliitika ja eeskirjade järgimist hinnatakse ja võetakse arvesse direktorite nõukogu komisjoni liikme töös. |
| --- | --- |

Vastavalt komisjonile on ELi osaluse üheks eesmärgiks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas ELi poliitika järgimise tagamine, näiteks keskkonnastandardite järgimise osas, mis ei ole ELi-välistele riikidele juriidiliselt siduvad. Majanduse ja rahanduse peadirektoraat teostab korrapärast järelevalvet. Järelevalveprotsess komisjonis toimib ja tagab ka, et ühenduse poliitika ja eeskirjade järgimist hinnatakse ja võetakse arvesse direktorite nõukogu komisjoni liikme töös.

| 10.10. | ELi põhihuvi on saavutada Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale (EBRD) määratud eesmärgid, nimelt edendada üleminekut turumajandusele ning hoolitseda erasektori arengu eest. Oma osaluse kaudu tagab EL ka ELi õigusaktide järgimise, näiteks seoses keskkonna ja rahvusvaheliste standardite propageerimisega kolmandates riikides, kelle jaoks ELi õigusaktid ei ole siduvad. |
| --- | --- |

10.10.

ELi põhihuvi on saavutada Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale (EBRD) määratud eesmärgid, nimelt edendada üleminekut turumajandusele ning hoolitseda erasektori arengu eest. Oma osaluse kaudu tagab EL ka ELi õigusaktide järgimise, näiteks seoses keskkonna ja rahvusvaheliste standardite propageerimisega kolmandates riikides, kelle jaoks ELi õigusaktid ei ole siduvad.

| 10.11. | EBRD järelevalve kohta saadav teave on üksikasjalikum kui EIFi oma ning sisaldab teiste talitustega toimunud konsultatsioonide tulemusi, kuigi mõlema asutuse järelevalvet korraldab sama peadirektoraat. |
| --- | --- |

10.11.

EBRD järelevalve kohta saadav teave on üksikasjalikum kui EIFi oma ning sisaldab teiste talitustega toimunud konsultatsioonide tulemusi, kuigi mõlema asutuse järelevalvet korraldab sama peadirektoraat.

| 10.11. | Komisjon arvab, et tema EBRD ja EIFi osaluste järelevalvet tuleb läbi viia, arvestades igale institutsioonile ainuomast õiguslikku raamistikku.
  Nagu punktis 10.6 öeldud, ei pea komisjon EIFi suhtes vajalikuks regulaarseid konsultatsioone muude talitustega kui nendega, kelle esindajad on nõukogus. |
| --- | --- |

10.11.

Komisjon arvab, et tema EBRD ja EIFi osaluste järelevalvet tuleb läbi viia, arvestades igale institutsioonile ainuomast õiguslikku raamistikku.

Nagu punktis 10.6 öeldud, ei pea komisjon EIFi suhtes vajalikuks regulaarseid konsultatsioone muude talitustega kui nendega, kelle esindajad on nõukogus.

| 10.12. | Auditi käigus leiti, et Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka puudutav järelevalve- ja juhtimisteave annab komisjonile piisava kindluse, et tegevus on kooskõlas ELi poliitikaga ega ole vastuolus kohaldatavate ELi õigusaktidega. Võimaldamaks komisjonil saada sama kindlustase osaluse kohta EIFis tuleks täiustada EIFi puudutavat järelevalve- ja juhtimisteavet. |
| --- | --- |

10.12.

Auditi käigus leiti, et Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka puudutav järelevalve- ja juhtimisteave annab komisjonile piisava kindluse, et tegevus on kooskõlas ELi poliitikaga ega ole vastuolus kohaldatavate ELi õigusaktidega. Võimaldamaks komisjonil saada sama kindlustase osaluse kohta EIFis tuleks täiustada EIFi puudutavat järelevalve- ja juhtimisteavet.

| 10.12. | Nagu punktides 10.6 ja 10.11 öeldud, selgitab kolme EIFi meetmete vastu suurimat huvi tundva talituse vanemametnike osalemine direktorite nõukogus suurel määral erinevust EBRDst, mida on märkinud Euroopa Kohus. Nimetatud vanemametnike osalemine direktorite nõukogus on parim viis tagada ühenduse huvide kaitse.
  Vastavusfunktsiooni kasutuselevõtmine EIFis 2005. aasta keskel koos konkreetse volitusega luua asjakohane ELi poliitika ja õigusaktidega vastavuse tagamise kord pakub võimalust seda kindlust veelgi süvendada. Komisjon teeb tihedat koostööd EIFiga, et aidata tagada selle uue funktsiooni tõhusust.
  Lisaks vaatab komisjon läbi vajaduse täpsustada asjaomaste talituste sisemises menetluskorras punktis 10.6 viidatud vastavalt vajadusele peetavate nõupidamiste korda. |
| --- | --- |

10.12.

Nagu punktides 10.6 ja 10.11 öeldud, selgitab kolme EIFi meetmete vastu suurimat huvi tundva talituse vanemametnike osalemine direktorite nõukogus suurel määral erinevust EBRDst, mida on märkinud Euroopa Kohus. Nimetatud vanemametnike osalemine direktorite nõukogus on parim viis tagada ühenduse huvide kaitse.

Vastavusfunktsiooni kasutuselevõtmine EIFis 2005. aasta keskel koos konkreetse volitusega luua asjakohane ELi poliitika ja õigusaktidega vastavuse tagamise kord pakub võimalust seda kindlust veelgi süvendada. Komisjon teeb tihedat koostööd EIFiga, et aidata tagada selle uue funktsiooni tõhusust.

Lisaks vaatab komisjon läbi vajaduse täpsustada asjaomaste talituste sisemises menetluskorras punktis 10.6 viidatud vastavalt vajadusele peetavate nõupidamiste korda.

ÜLEVAADE FINANTSEERIMISASUTUSTE POOLT HALLATAVATEST KOMISJONI VARADEST

| 10.13. | Lisaks komisjoni osalustele vajavad täpset järelevalvet ka finantseerimisasutuste poolt hallatavad varad. Nimetatud varad on mõeldud meetmete jaoks, mida finantseerimisasutused viivad komisjoni nimel ellu teatud ELi põhimõtete rakendamisel. (14) |
| --- | --- |

10.13.

Lisaks komisjoni osalustele vajavad täpset järelevalvet ka finantseerimisasutuste poolt hallatavad varad. Nimetatud varad on mõeldud meetmete jaoks, mida finantseerimisasutused viivad komisjoni nimel ellu teatud ELi põhimõtete rakendamisel. (14)

10.14.

| 10.14. | Kontrollikoda hindas, kas komisjonil on täielik ja ajakohane ülevaade finantseerimisasutuste poolt hallatavatest komisjoni varadest. |
| --- | --- |

Kontrollikoda hindas, kas komisjonil on täielik ja ajakohane ülevaade finantseerimisasutuste poolt hallatavatest komisjoni varadest.

10.15.

| 10.15. | Lepingud on sõlmitud eelkõige järgmiste finantseerimisasutustega: Euroopa Investeerimispank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Investeerimisfond, Euroopa Nõukogu Arengupank ja Saksamaa Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). Komisjoni andmete kohaselt oli majanduse ja rahanduse peadirektoraadi järelevalve all olevatel usaldus- ja erikontodel (15) 2004. aasta lõpus kokku 360,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

Lepingud on sõlmitud eelkõige järgmiste finantseerimisasutustega: Euroopa Investeerimispank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Investeerimisfond, Euroopa Nõukogu Arengupank ja Saksamaa Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). Komisjoni andmete kohaselt oli majanduse ja rahanduse peadirektoraadi järelevalve all olevatel usaldus- ja erikontodel (15) 2004. aasta lõpus kokku 360,9 miljonit eurot.

10.16.

| 10.16. | Audit tõi esile järgmist: |
| --- | --- |

Audit tõi esile järgmist:

| 10.16. | |
| --- | --- |

10.16.

| a) | komisjonil on olemas teave kõigi kontode kohta Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas, kuid puudub täielik ülevaade kõikide peadirektoraatide kontodest Euroopa Investeerimisfondis ja Euroopa Investeerimispangas; |
| --- | --- |

a)

komisjonil on olemas teave kõigi kontode kohta Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas, kuid puudub täielik ülevaade kõikide peadirektoraatide kontodest Euroopa Investeerimisfondis ja Euroopa Investeerimispangas;

b)

| b) | komisjon ei olnud varana arvele võtnud ega seega ka raamatupidamiskontodele kirjendanud Kreditanstalt für Wiederaufbau poolt Bosnia ja Hertsegoviinas teostatava pangatoimingu osamakset, mille eest maksti 44,25 miljonit eurot; |
| --- | --- |

komisjon ei olnud varana arvele võtnud ega seega ka raamatupidamiskontodele kirjendanud Kreditanstalt für Wiederaufbau poolt Bosnia ja Hertsegoviinas teostatava pangatoimingu osamakset, mille eest maksti 44,25 miljonit eurot;

| b) | Kõnealused summad sisalduvad 2004. aasta lõpparuandes real “finantsvahendajad”. |
| --- | --- |

b)

Kõnealused summad sisalduvad 2004. aasta lõpparuandes real “finantsvahendajad”.

| c) | Euroopa Ülesehitusametile on antud kokku 16 miljoni euro väärtuses ELi vahendeid Kosovos, Montenegros ja Serbias Kreditanstalt für Wiederaufbau poolt hallatavate pangatoimingute tegemiseks, mis puudutavad eluasemelaene, samuti maakogukonna ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamist. Ei komisjon ega ka Euroopa Ülesehitusamet ei olnud hõlmanud neid summasid esialgsetesse 2004. aasta raamatupidamisaruannetesse. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Ülesehitusametile on antud kokku 16 miljoni euro väärtuses ELi vahendeid Kosovos, Montenegros ja Serbias Kreditanstalt für Wiederaufbau poolt hallatavate pangatoimingute tegemiseks, mis puudutavad eluasemelaene, samuti maakogukonna ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamist. Ei komisjon ega ka Euroopa Ülesehitusamet ei olnud hõlmanud neid summasid esialgsetesse 2004. aasta raamatupidamisaruannetesse.

| c) | Kõnealused summad sisalduvad 2004. aasta lõpparuandes real “finantsvahendajad”. |
| --- | --- |

c)

Kõnealused summad sisalduvad 2004. aasta lõpparuandes real “finantsvahendajad”.

Kuigi viimatinimetatud punktid on parandatud ning ei mõjuta seega raamatupidamisaruannete usaldusväärsust, osutavad need siiski täieliku ülevaate puudumisele ülalmainitud kontode kohta.

10.17.

| 10.17. | Komisjonil ei ole täielikku ülevaadet finantseerimisasutuste poolt komisjoni nimel hallatavatest varadest. |
| --- | --- |

Komisjonil ei ole täielikku ülevaadet finantseerimisasutuste poolt komisjoni nimel hallatavatest varadest.

| 10.17. | Iga eelarvevahendite käsutaja ülesanne on tagada, et tema kontrolli all olevad varad oleksid regulaarse ja piisava järelevalve all. Selliseid varasid haldab ja jälgib konkreetne vastutav peadirektoraat, kes tagab ka nende õige ja täieliku registreerimise raamatupidamissüsteemis. Eelarve peadirektoraat koostab aastaaruande peadirektoraatidelt saadud andmete põhjal. Seetõttu annab aruanne ülevaate komisjoni erinevast varast, kaasa arvatud finantsasutustes säilitatavast. Ometi ei esita komisjon aruannet finantsasutuste, vaid vastavalt raamatupidamisreeglitele bilansi varaliikide kaupa. |
| --- | --- |

10.17.

Iga eelarvevahendite käsutaja ülesanne on tagada, et tema kontrolli all olevad varad oleksid regulaarse ja piisava järelevalve all. Selliseid varasid haldab ja jälgib konkreetne vastutav peadirektoraat, kes tagab ka nende õige ja täieliku registreerimise raamatupidamissüsteemis. Eelarve peadirektoraat koostab aastaaruande peadirektoraatidelt saadud andmete põhjal. Seetõttu annab aruanne ülevaate komisjoni erinevast varast, kaasa arvatud finantsasutustes säilitatavast. Ometi ei esita komisjon aruannet finantsasutuste, vaid vastavalt raamatupidamisreeglitele bilansi varaliikide kaupa.

| 10.18. | Nimetatud ülevaade peaks tagama selle, et varade üle teostatakse korrapärast ja piisavat järelevalvet. Majanduse ja rahanduse peadirektoraadi pädevust tuleks ära kasutada asjaomaste konventsioonide ühtlustamiseks ja eelarvepädevate institutsioonide jaoks suurema läbipaistvuse tagamiseks. |
| --- | --- |

10.18.

Nimetatud ülevaade peaks tagama selle, et varade üle teostatakse korrapärast ja piisavat järelevalvet. Majanduse ja rahanduse peadirektoraadi pädevust tuleks ära kasutada asjaomaste konventsioonide ühtlustamiseks ja eelarvepädevate institutsioonide jaoks suurema läbipaistvuse tagamiseks.

| 10.18. | Juba praegu on iga eelarvevahendite käsutaja kohus tagada, et tema kontrolli all olevad varad oleksid regulaarse ja piisava järelevalve all (vt finantsmääruse artiklit 60). Samuti peavad eelarvevahendite käsutajad juba praegu registreerima selle teabe raamatupidamissüsteemis, et aastaaruandes oleks võimalik sellest aru anda.
  Seoses uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtuga 2005. aastal on eelarvevahendite käsutajatel kasutada paremad vahendid nende vastutusalasse kuuluvate varade järelevalveks, samuti on teave süsteemis paremini tsentraliseeritud. See annab olukorrast parema ülevaate ja peaks vältima Euroopa Kohtu poolt kirjeldatud juhtumeid. |
| --- | --- |

10.18.

Juba praegu on iga eelarvevahendite käsutaja kohus tagada, et tema kontrolli all olevad varad oleksid regulaarse ja piisava järelevalve all (vt finantsmääruse artiklit 60). Samuti peavad eelarvevahendite käsutajad juba praegu registreerima selle teabe raamatupidamissüsteemis, et aastaaruandes oleks võimalik sellest aru anda.

Seoses uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtuga 2005. aastal on eelarvevahendite käsutajatel kasutada paremad vahendid nende vastutusalasse kuuluvate varade järelevalveks, samuti on teave süsteemis paremini tsentraliseeritud. See annab olukorrast parema ülevaate ja peaks vältima Euroopa Kohtu poolt kirjeldatud juhtumeid.

VÄLISTEGEVUSE TAGATISFOND

| 10.19. | Eriti suur krediidirisk ühenduse eelarvele tuleneb kolmandatele riikidele antud laenude tagamisest. Välistegevuse tagatisfondi (16) eesmärgiks on maksta laen ühenduse võlausaldajatele (17) tagasi, kui laenusaaja oma kohustusi ei täida, ning vältida otseseid nõudeid ühenduse eelarve vastu. |
| --- | --- |

10.19.

Eriti suur krediidirisk ühenduse eelarvele tuleneb kolmandatele riikidele antud laenude tagamisest. Välistegevuse tagatisfondi (16) eesmärgiks on maksta laen ühenduse võlausaldajatele (17) tagasi, kui laenusaaja oma kohustusi ei täida, ning vältida otseseid nõudeid ühenduse eelarve vastu.

10.20.

| 10.20. | Majanduse ja rahanduse peadirektoraat teostab fondi haldusjuhtimist ja Euroopa Investeerimisfond vastutab sularahahalduse eest. Kontrollikoja audit keskendus fondi usaldusväärsele finantsjuhtimisele 2004. eelarveaastal. (18) |
| --- | --- |

Majanduse ja rahanduse peadirektoraat teostab fondi haldusjuhtimist ja Euroopa Investeerimisfond vastutab sularahahalduse eest. Kontrollikoja audit keskendus fondi usaldusväärsele finantsjuhtimisele 2004. eelarveaastal. (18)

10.21.

| 10.21. | Tabelis 10.1
  näidatakse fondi arengut kümne aasta jooksul kuni 2004. aasta lõpuni. 2004. aasta lõpus oli vastav sihtsumma (19) kokku 1 086 miljonit eurot. Ülejääk, mis tuli eelarvesse tagastada, oli seega 187 miljonit eurot. |
| --- | --- |

Tabelis 10.1
  näidatakse fondi arengut kümne aasta jooksul kuni 2004. aasta lõpuni. 2004. aasta lõpus oli vastav sihtsumma (19) kokku 1 086 miljonit eurot. Ülejääk, mis tuli eelarvesse tagastada, oli seega 187 miljonit eurot.

10.22.

| 10.22. | Kontrollikoda leidis, et tagatisfondi juhiti 2004. aastal rahuldavalt. |
| --- | --- |

Kontrollikoda leidis, et tagatisfondi juhiti 2004. aastal rahuldavalt.

10.23.

| 10.23. | Majanduse ja rahanduse peadirektoraat peaks ametlikult määratlema Euroopa Investeerimispangalt saadud andmete põhjal teostatud kontrollid ja need dokumenteerima, eriti kolmandatele isikutele ühenduse tagatisega antud laekumata laenusummade osas. |
| --- | --- |

Majanduse ja rahanduse peadirektoraat peaks ametlikult määratlema Euroopa Investeerimispangalt saadud andmete põhjal teostatud kontrollid ja need dokumenteerima, eriti kolmandatele isikutele ühenduse tagatisega antud laekumata laenusummade osas.

| 10.23. | Komisjon peab nõu EIPga, et saada tulevikus auditiaruanne tagatisfondi tagatud tagastamata laenude kohta. Seejärel täiendatakse menetluskorra käsiraamatut, lisades sellesse juba täide viidud dokumentide kontrollimised. |
| --- | --- |

10.23.

Komisjon peab nõu EIPga, et saada tulevikus auditiaruanne tagatisfondi tagatud tagastamata laenude kohta. Seejärel täiendatakse menetluskorra käsiraamatut, lisades sellesse juba täide viidud dokumentide kontrollimised.

LIKVIDEERIMISEL OLEV EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS

| 10.24. | Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivus lõppes 23. juulil 2002. ESTÜ varad ja kohustused anti üle Euroopa Ühendusele: (20) nende netoväärtus ehk likvideerimisel oleva ESTÜ likvideerimisväärtus eraldatakse teadusuuringutele söe- ja terasetööstusega seotud majandussektorites. |
| --- | --- |

10.24.

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivus lõppes 23. juulil 2002. ESTÜ varad ja kohustused anti üle Euroopa Ühendusele: (20) nende netoväärtus ehk likvideerimisel oleva ESTÜ likvideerimisväärtus eraldatakse teadusuuringutele söe- ja terasetööstusega seotud majandussektorites.

10.25.

| 10.25. | Kontrollikoja auditi eesmärgiks oli piisava kinnituse saamine likvideerimisel oleva ESTÜ tegevust reguleerivate õigusaktide nõuetekohase rakendamise kohta. |
| --- | --- |

Kontrollikoja auditi eesmärgiks oli piisava kinnituse saamine likvideerimisel oleva ESTÜ tegevust reguleerivate õigusaktide nõuetekohase rakendamise kohta.

10.26.

| 10.26. | Sarnaselt eelmiste aastatega kontrollis likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruandeid välisaudiitor, kes esitas märkusteta auditi järeldusotsuse. (21) |
| --- | --- |

Sarnaselt eelmiste aastatega kontrollis likvideerimisel oleva ESTÜ raamatupidamisaruandeid välisaudiitor, kes esitas märkusteta auditi järeldusotsuse. (21)

10.27.

| 10.27. | Tabelis 10.2
  esitatakse likvideerimisel oleva ESTÜ bilansi kujunemine ja tegevuseelarves täitmata kulukohustused. Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, kaasa arvatud nõukogu sätestatud mitmeaastaste finantssuunistega, millega määratakse kindlaks ranged eeskirjad likvideerimisel oleva ESTÜ varade haldamiseks. |
| --- | --- |

Tabelis 10.2
  esitatakse likvideerimisel oleva ESTÜ bilansi kujunemine ja tegevuseelarves täitmata kulukohustused. Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, kaasa arvatud nõukogu sätestatud mitmeaastaste finantssuunistega, millega määratakse kindlaks ranged eeskirjad likvideerimisel oleva ESTÜ varade haldamiseks.

10.28.

| 10.28. | Audit andis kontrollikojale piisava kinnituse selle kohta, et likvideerimisel oleva ESTÜ tegevust reguleerivaid õigusakte rakendatakse nõuetekohaselt. Kontrollikoda märgib siiski, et kõikide võlakirjade puhul peaks komisjon tagasimaksekuupäeva ja krediidireitingu piirangute osas täielikult järgima mitmeaastaseid finantssuuniseid. |
| --- | --- |

Audit andis kontrollikojale piisava kinnituse selle kohta, et likvideerimisel oleva ESTÜ tegevust reguleerivaid õigusakte rakendatakse nõuetekohaselt. Kontrollikoda märgib siiski, et kõikide võlakirjade puhul peaks komisjon tagasimaksekuupäeva ja krediidireitingu piirangute osas täielikult järgima mitmeaastaseid finantssuuniseid.

| 10.28. | Komisjon järgib juba kõiki pärast suuniste jõustumist tehtud investeeringute tähtajapiiranguid ja reitingu piirmäärasid ning kasutab vastavuse tagamiseks täpset menetluskorda. Enne suuniste jõustumist sõlmis komisjon kahe pikaajalise laenu vastavusse viimiseks riskikindlustustehingu AAA reitinguga vastaspoolega. See oli vajalik ESTÜ huvide kaitsmiseks pärast 1998. aastal läbi viidud suure infrastruktuurilaenu ümberstruktureerimist, mille juures kõiki laenuandjaid koheldi võrdselt ja mille tulemusena muudeti kolm ESTÜ laenu osamakset mitmesugusteks finantsinstrumentideks. |
| --- | --- |

10.28.

Komisjon järgib juba kõiki pärast suuniste jõustumist tehtud investeeringute tähtajapiiranguid ja reitingu piirmäärasid ning kasutab vastavuse tagamiseks täpset menetluskorda. Enne suuniste jõustumist sõlmis komisjon kahe pikaajalise laenu vastavusse viimiseks riskikindlustustehingu AAA reitinguga vastaspoolega. See oli vajalik ESTÜ huvide kaitsmiseks pärast 1998. aastal läbi viidud suure infrastruktuurilaenu ümberstruktureerimist, mille juures kõiki laenuandjaid koheldi võrdselt ja mille tulemusena muudeti kolm ESTÜ laenu osamakset mitmesugusteks finantsinstrumentideks.

---

(1)  Nt Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD).

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2728/94 näeb ette, et tagatisfondi vahendid peavad potentsiaalsete maksete tagamiseks saavutama eesmärgipärase taseme (sihtsumma), milleks on alates 1999. aastast 9 % tagatud summast. Fondi rahastatakse maksetega eelarvest eelarveaasta alguses ajutisuse põhimõttel. Eelarveaasta lõpus võivad fondi varad sihtsummat ületada. Sel juhul rakendatakse tagasimakseid.

(3)  Sealhulgas tekkinud, kuid maksmata viivised 31. detsembril.

(4)  Pärast Euroopa Investeerimispangale maksmata tasude mahaarvamist seisuga 31. detsember.

(5)  Pärast laienemist vähendati fondi sihtsummat nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2273/2004 338,8 miljoni euro võrra, mis kanti ühenduse eelarvesse üle nii, et väärtuspäevaks oli 10. jaanuar 2005.

Allikas: komisjon.

(6)  Osalus on 600 miljonit eurot (30 % kinnitatud 2 000 miljoni euro suurusest kapitalist), millest 20 % on sisse nõutud (120 miljonit eurot, mille väärtuseks ühenduste konsolideeritud bilansis 31. detsembri 2004. aasta seisuga hinnati 176 miljonit eurot).

(7)  Osalus on 600 miljonit eurot (3 % kinnitatud 20 000 miljoni euro suurusest kapitalist), millest 26,25 % on sisse nõutud (157,5 miljonit eurot: 138,9 miljonit eurot on makstud ja ülejäänud 18,6 miljonit eurot makstakse aastate 2005–2009 jooksul).

(8)  Lisaks nendele osalustele on ühendusel osalus ühisettevõttes Galileo, millest 282 miljonit eurot nõuti sisse 31. detsembril 2004 (ühenduste konsolideeritud bilansis 31. detsembri 2004. aasta seisuga hinnati väärtuseks 192,7 miljonit eurot). Osaluse koguväärtuseks on 520 miljonit eurot (90 % kogu 575 miljoni suurusest kapitalist). Peale selle sisaldab ühenduste konsolideeritud bilanss muid finantspõhivarasid kokku 1 810,9 miljoni euro väärtuses, mida järelaudit ei hõlmanud.

(9)  ELi osalusele Euroopa Investeerimisfondis kohaldatakse kontrollikoja, komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi vahelist kolmepoolset lepingut. Lepingut pikendati kahe aasta võrra nii, et see lõpeb 25. septembril 2005. aastal, ning seda on võimalik vaikival nõusolekul veel kahe aasta võrra pikendada.

(10)  Euroopa Investeerimisfondi direktorite nõukogu 2004. aasta esimehe nimetas komisjon. Praegu ta enam komisjonis ei tööta, sest jäi pensionile.

(11)  Näiteks aastaaruanne ja auditinõukogu aruanne.

(12)  Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga asutamisleping, allkirjastatud Pariisis 29. mail 1990. aastal (Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga alusdokumendid, aprill 1991).

(13)  Komisjoni poolt nimetatud Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga liige töötab Londonis.

(14)  Komisjon ja finantseerimisasutused sõlmivad omavahel lepinguid, milles kehtestatakse kord volituste üksikasjade kohta (nt protseduurid, aruandluskohustus ja üldeelarvest rahastamine).

(15)  Jooksevkontod, tähtajalised hoiused ja rahalised investeeringud.

(16)  Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1), muudetud määrusega nr 1149/1999 (EÜT L 139, 2.6.1999, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2273/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 28).

(17)  Peamiselt Euroopa Investeerimispank, kuid ka Euratomi välislaenud ja ELi makromajanduslik finantsabi kolmandatele riikidele.

(18)  Kontrollikoja audititegevus põhineb spetsiaalsel kontrollikoja, Euroopa Investeerimispanga ja komisjon poolt jaanuaris 1996 allkirjastatud kolmepoolsel lepingul.

(19)  Sihtsummaks on määratud 9 % tagatud laenude laekumata summast.

(20)  Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokoll.

(21)  Likvideerimisel oleva ESTÜ finantsaruandes seisuga 31. detsember 2004 leidis välisaudiitor, et raamatupidamisaruanded kajastavad tõepäraselt likvideerimisel oleva ESTÜ varasid ja finantsolukorda seisuga 31. detsember 2004, samuti sellel kuupäeval lõppeva eelarveaasta tulemust (Financial Report on the ECSC in liquidation as at 31 December 2004, lk 19).

---

| 30.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 301/249 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 301/249

---

AASTAARUANNE KUUENDAST, SEITSMENDAST, KAHEKSANDAST JA ÜHEKSANDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATUD TEGEVUSE KOHTA

(2005/C 301/02)

SISUKORD

| | Sissejuhatus |
| --- | --- |

| I peatükk | — | Kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi rakendamine |
| --- | --- | --- |

I peatükk

—

Kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi rakendamine

| II peatükk | — | Kontrollikoja kinnitav avaldus EAFide kohta |
| --- | --- | --- |

II peatükk

—

Kontrollikoja kinnitav avaldus EAFide kohta

| III peatükk | — | Eelnevate tähelepanekute järelaudit |
| --- | --- | --- |

III peatükk

—

Eelnevate tähelepanekute järelaudit

| IV peatükk | — | Pärast eelmist eelarve täitmise kinnitamismenetlust kontrollikoja poolt avaldatud eriaruannete peamised tähelepanekud |
| --- | --- | --- |

IV peatükk

—

Pärast eelmist eelarve täitmise kinnitamismenetlust kontrollikoja poolt avaldatud eriaruannete peamised tähelepanekud

---

AASTAARUANNE KUUENDAST, SEITSMENDAST, KAHEKSANDAST JA ÜHEKSANDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATUD TEGEVUSE KOHTA

SISUKORD

Sissejuhatus

I peatükk — Kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi rakendamine

Finantsjuhtimise aruande hiline edastamine

Vajadus täiendavate seletuste järele põhiküsimuste osas

Vajadus võetavate meetmete parema määratlemise järele

Vajadus parandada kommunikatsiooni finantsjuhtimise alal

Järeldused

II peatükk — Kontrollikoja kinnitav avaldus EAFide kohta

Kontrollikoja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) kohta 2004. eelarveaastal

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

Tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Muutused järelevalvesüsteemide ja kontrollide toimimises

III peatükk — Eelnevate tähelepanekute järelaudit

EAFi rahastatavad infrastruktuuritööd

Eelarve täitmist kinnitava asutuse seisukoht

Komisjoni järelkontroll

Järeldus

IV peatükk — Pärast eelmist eelarve täitmise kinnitamismenetlust kontrollikoja poolt avaldatud eriaruannete peamised tähelepanekud

Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta

Eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 1. | Euroopa Arengufondid (EAFid) põhinevad ühelt poolt Euroopa Liidu liikmesriikide ja teatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide vahelistel rahvusvahelistel konventsioonidel ja kokkulepetel (1) ning teisalt 20 ülemeremaa ja -territooriumi omavahelist seost käsitleval nõukogu otsusel. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

1.

Euroopa Arengufondid (EAFid) põhinevad ühelt poolt Euroopa Liidu liikmesriikide ja teatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikide vahelistel rahvusvahelistel konventsioonidel ja kokkulepetel (1) ning teisalt 20 ülemeremaa ja -territooriumi omavahelist seost käsitleval nõukogu otsusel.

| 2. | Komisjon koostöös AKV riikidega vastutab EAFide peamise osa — toetuste — eest ja juhib seda. EIP on alates 1. aprillist 2003 täielikult vastutanud EDFi ülejäänud osa — investeerimisrahastu — rakendamise eest, mida ei arvestata enam kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmise kinnitamisel Euroopa Parlamendis (2)
   (3)
   (4). |
| --- | --- |

2.

Komisjon koostöös AKV riikidega vastutab EAFide peamise osa — toetuste — eest ja juhib seda. EIP on alates 1. aprillist 2003 täielikult vastutanud EDFi ülejäänud osa — investeerimisrahastu — rakendamise eest, mida ei arvestata enam kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmise kinnitamisel Euroopa Parlamendis (2)
   (3)
   (4).

| 3. | Kõigi nelja 2004. aastal rakendatud EAFi rahalised eraldised, välja arvatud vahendid, mis on nüüd EIP ainuhaldusel, suunati peamiselt:






  a) | programmikohaseks abiks, (5) mis on mõeldud arenguprojektide elluviimiseks (umbes pool eraldiste kogusummast); |
| --- | --- | --- |

3.

Kõigi nelja 2004. aastal rakendatud EAFi rahalised eraldised, välja arvatud vahendid, mis on nüüd EIP ainuhaldusel, suunati peamiselt:

a)

programmikohaseks abiks, (5) mis on mõeldud arenguprojektide elluviimiseks (umbes pool eraldiste kogusummast);

| b) | programmikohaseks abiks, (5) mis on mõeldud eelarvetoetuseks abisaajariikidele (peaaegu veerand eraldiste kogusummast); |
| --- | --- |

b)

programmikohaseks abiks, (5) mis on mõeldud eelarvetoetuseks abisaajariikidele (peaaegu veerand eraldiste kogusummast);

| c) | programmiväliseks abiks, mis on suunatud konkreetsetele koostöövaldkondadele nagu humanitaar- ja hädaabi, eksporditulu toetus (Stabex ja Sysmin või praegu FLEX), või rahaliseks osaluseks, nagu riskikapital, (6) samuti võlakergenduseks (veidi üle veerandi eraldiste kogusummast). |
| --- | --- |

c)

programmiväliseks abiks, mis on suunatud konkreetsetele koostöövaldkondadele nagu humanitaar- ja hädaabi, eksporditulu toetus (Stabex ja Sysmin või praegu FLEX), või rahaliseks osaluseks, nagu riskikapital, (6) samuti võlakergenduseks (veidi üle veerandi eraldiste kogusummast).

| 4. | Kui programmitöö on lõpule viidud, mobiliseeritakse EAFi vahendid kahes järgus. Saades AKV riigilt taotluse, võtab komisjon kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja vastu rahastamisotsused (mida näidatakse raamatupidamisarvestuses kui rahalisi kohustusi), olles eelnevalt saanud nõusoleku liikmesriikide esindajatest koosnevalt EAFi komiteelt (7). Seejärel määravad komisjon ja AKV riik rahastamislepingute raames kindlaks eeskirjad, mille kohaselt kõnealuse riigi siseriiklik eelarvevahendite käsutaja (8) hakkab neid otsuseid ellu viima. Viimane sõlmib lepingud (näidatakse raamatupidamisarvestuses kui individuaalseid juriidilisi kulukohustusi) ja annab loa maksete tegemiseks, mida kontrollib ja sooritab komisjon vastavalt EAFi rakendamise menetlustele. |
| --- | --- |

4.

Kui programmitöö on lõpule viidud, mobiliseeritakse EAFi vahendid kahes järgus. Saades AKV riigilt taotluse, võtab komisjon kui juhtiv eelarvevahendite käsutaja vastu rahastamisotsused (mida näidatakse raamatupidamisarvestuses kui rahalisi kohustusi), olles eelnevalt saanud nõusoleku liikmesriikide esindajatest koosnevalt EAFi komiteelt (7). Seejärel määravad komisjon ja AKV riik rahastamislepingute raames kindlaks eeskirjad, mille kohaselt kõnealuse riigi siseriiklik eelarvevahendite käsutaja (8) hakkab neid otsuseid ellu viima. Viimane sõlmib lepingud (näidatakse raamatupidamisarvestuses kui individuaalseid juriidilisi kulukohustusi) ja annab loa maksete tegemiseks, mida kontrollib ja sooritab komisjon vastavalt EAFi rakendamise menetlustele.

| 5. | Eelarvetoetus ei kuulu sellesse ühise halduse süsteemi. Komisjon on ainsaks eelarvevahendite käsutajaks. Rahastamislepingud on juriidilised kulukohustused ning võivad põhjustada makseid ilma muude juriidiliste kulukohustuste võtmiseta. Olles kontrollinud, et Cotonou lepingu ja rahastamislepingu tingimused on täidetud, teeb komisjon ainult oma allkirja alusel vahendite esialgse ülekande abisaajariikide eelarvetesse. Kui see ülekanne on tehtud, muutuvad need vahendid osaks AKV riikide eelarvetest, kus neid kasutatakse ja auditeeritakse vastavalt abisaajariikides kehtivatele seadustele ja menetlustele. Komisjon ja teised peamised rahvusvahelised rahastajad hindavad nii riigi rahanduse juhtimise paranemist neis riikides kui ka tulemusi vaesuse vähendamisel. Enne uute osamaksete väljamaksmist kontrollib komisjon, kas rahastamislepingus seatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

5.

Eelarvetoetus ei kuulu sellesse ühise halduse süsteemi. Komisjon on ainsaks eelarvevahendite käsutajaks. Rahastamislepingud on juriidilised kulukohustused ning võivad põhjustada makseid ilma muude juriidiliste kulukohustuste võtmiseta. Olles kontrollinud, et Cotonou lepingu ja rahastamislepingu tingimused on täidetud, teeb komisjon ainult oma allkirja alusel vahendite esialgse ülekande abisaajariikide eelarvetesse. Kui see ülekanne on tehtud, muutuvad need vahendid osaks AKV riikide eelarvetest, kus neid kasutatakse ja auditeeritakse vastavalt abisaajariikides kehtivatele seadustele ja menetlustele. Komisjon ja teised peamised rahvusvahelised rahastajad hindavad nii riigi rahanduse juhtimise paranemist neis riikides kui ka tulemusi vaesuse vähendamisel. Enne uute osamaksete väljamaksmist kontrollib komisjon, kas rahastamislepingus seatud tingimused on täidetud.

| 6. | 2000. aastal otsustas komisjon delegeerida suure osa oma funktsioonidest ja vahenditest (välja arvatud eelkõige rahastamisettepanekute heakskiitmine, eelarvetoetuse maksmise otsus ja AKV riikide vahelise koostöö projektide juhtimine) oma delegatsioonidele AKV riikides. Seega tuli sooritada 80 % EAFi maksetest delegeerimise alusel. 2004. aasta lõpuks olid volitused üle andmata ainult neljale delegatsioonile 44 AKV riikide delegatsioonist. |
| --- | --- |

6.

2000. aastal otsustas komisjon delegeerida suure osa oma funktsioonidest ja vahenditest (välja arvatud eelkõige rahastamisettepanekute heakskiitmine, eelarvetoetuse maksmise otsus ja AKV riikide vahelise koostöö projektide juhtimine) oma delegatsioonidele AKV riikides. Seega tuli sooritada 80 % EAFi maksetest delegeerimise alusel. 2004. aasta lõpuks olid volitused üle andmata ainult neljale delegatsioonile 44 AKV riikide delegatsioonist.

| 6. | 2005. aasta juuli seisuga on kõik AKV riikides asuvad delegatsioonid detsentraliseeritud. |
| --- | --- |

6.

2005. aasta juuli seisuga on kõik AKV riikides asuvad delegatsioonid detsentraliseeritud.

I PEATÜKK — KUUENDA, SEITSMENDA, KAHEKSANDA JA ÜHEKSANDA EAF-I RAKENDAMINE (9)

Finantsjuhtimisaruande hiline edastamine

| 7. | 2004. eelarveaasta finantsjuhtimisaruanne 6., 7., 8. ja 9. EAFi kohta edastati komisjoni poolt kontrollikojale 7. juulil 2005, s.o. pärast 31. mai tähtaega, mis on sätestatud 9. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklites 102 ja 135. |
| --- | --- |

7.

2004. eelarveaasta finantsjuhtimisaruanne 6., 7., 8. ja 9. EAFi kohta edastati komisjoni poolt kontrollikojale 7. juulil 2005, s.o. pärast 31. mai tähtaega, mis on sätestatud 9. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklites 102 ja 135.

| 7. | Komisjon püüab pidada kinni tähtajast. |
| --- | --- |

7.

Komisjon püüab pidada kinni tähtajast.

Vajadus täiendavate seletuste järele põhiküsimuste osas

| 8. | Aruanne kajastab EAFi haldamise põhijooni 2004. aastal. Selles võrreldakse 2004. aasta saavutusi rahaliste ja juriidiliste kulukohustuste ning maksete osas (vt
  tabelid 1 ja 2
  ) eelmise aasta eesmärkide ja tulemustega, ning kirjeldatakse konkreetseid sündmusi, mis mõjutasid finantsjuhtimist kõigis komisjoni hallatavates valdkondades. Aruanne oleks siiski võinud olla veelgi selgem ja täpsem ning selle teavitav väärtus oleks olnud suurem, kui teatavad faktid oleksid olnud taustaga arusaadavamalt seostatud. Seoses EAFi finantsjuhtimisega 2004. aastal olid olulised eelkõige järgnevad punktid, mis oleksid väärinud mainimist ka aruandes: |
| --- | --- |

8.

Aruanne kajastab EAFi haldamise põhijooni 2004. aastal. Selles võrreldakse 2004. aasta saavutusi rahaliste ja juriidiliste kulukohustuste ning maksete osas (vt
  tabelid 1 ja 2
  ) eelmise aasta eesmärkide ja tulemustega, ning kirjeldatakse konkreetseid sündmusi, mis mõjutasid finantsjuhtimist kõigis komisjoni hallatavates valdkondades. Aruanne oleks siiski võinud olla veelgi selgem ja täpsem ning selle teavitav väärtus oleks olnud suurem, kui teatavad faktid oleksid olnud taustaga arusaadavamalt seostatud. Seoses EAFi finantsjuhtimisega 2004. aastal olid olulised eelkõige järgnevad punktid, mis oleksid väärinud mainimist ka aruandes:

| 8. | Praegu koosneb aruanne 35st leheküljest, hõlmates 8 lisa, milles käsitletakse kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi konkreetseid taotlusi lisateabe ja analüüside kohta, mis on esitatud seoses iga-aastase üldeelarve kinnitamismenetlusega. Siiski täpsustab komisjon oma vastustes allpool, et teatavate punktide kohta esitab ta lisateabe järgmise aasta aruandes. |
| --- | --- |

8.

Praegu koosneb aruanne 35st leheküljest, hõlmates 8 lisa, milles käsitletakse kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi konkreetseid taotlusi lisateabe ja analüüside kohta, mis on esitatud seoses iga-aastase üldeelarve kinnitamismenetlusega. Siiski täpsustab komisjon oma vastustes allpool, et teatavate punktide kohta esitab ta lisateabe järgmise aasta aruandes.

| a) | põhielemendid, mis suurendasid üheksanda EAFi vahendeid (täiendavad 105 miljonit eurot Kongo Demokraatlikule Vabariigile); |
| --- | --- |

a)

põhielemendid, mis suurendasid üheksanda EAFi vahendeid (täiendavad 105 miljonit eurot Kongo Demokraatlikule Vabariigile);

| a) | Finantsjuhtimise aruandes tuuakse esile kõige olulisemad sündmused ja üksikajalik teave esitatakse aruandele lisatud raamatupidamisaruannetes (üheksanda EAFi raames Kongo Demokraatliku Vabariigile suunatud vahendite suurendamise kohta vt raamatupidamisaruande 1. lisa). |
| --- | --- |

a)

Finantsjuhtimise aruandes tuuakse esile kõige olulisemad sündmused ja üksikajalik teave esitatakse aruandele lisatud raamatupidamisaruannetes (üheksanda EAFi raames Kongo Demokraatliku Vabariigile suunatud vahendite suurendamise kohta vt raamatupidamisaruande 1. lisa).

| b) | maksete kõrge tase (netosumma 2 414 miljonit eurot 2004. aastal), mis sarnaselt eelnevate aastatega oli osaliselt põhjustatud suurte summade kiiret väljamaksmist võimaldavate instrumentide kasutamisest (eelarvetoetus, võlakoormuse kergendamine jne); |
| --- | --- |

b)

maksete kõrge tase (netosumma 2 414 miljonit eurot 2004. aastal), mis sarnaselt eelnevate aastatega oli osaliselt põhjustatud suurte summade kiiret väljamaksmist võimaldavate instrumentide kasutamisest (eelarvetoetus, võlakoormuse kergendamine jne);

| b) | Andmed eelarvetoetusega seotud maksete kohta on esitatud aruande tabelis leheküljel 16 ning eelarvetoetuse kasutamise suundumused osas 2.2. Maksete rekordtase 2004. aastal annab tunnistust juhtimise paranemisest kõikide vahendite puhul. Tegelikult oli eelarvetoetuse, võlakoormuse kergendamise jms osatähtsus 2004. aastal väiksem kui 2003. aastal. 2004. aastal maksti suurtes võlgades olevate vaeste riikide, Stabexi, ülemaailmse tervisefondi ning makromajandusliku eelarvetoetuse vahendite raames välja ligikaudu 724 miljonit eurot (bruto). Varasematel aastatel olid vastavad näitajad järgmised: 2003 — 976 miljonit eurot, 2002 — 567 miljonit eurot, 2001 — 1 021 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

Andmed eelarvetoetusega seotud maksete kohta on esitatud aruande tabelis leheküljel 16 ning eelarvetoetuse kasutamise suundumused osas 2.2. Maksete rekordtase 2004. aastal annab tunnistust juhtimise paranemisest kõikide vahendite puhul. Tegelikult oli eelarvetoetuse, võlakoormuse kergendamise jms osatähtsus 2004. aastal väiksem kui 2003. aastal. 2004. aastal maksti suurtes võlgades olevate vaeste riikide, Stabexi, ülemaailmse tervisefondi ning makromajandusliku eelarvetoetuse vahendite raames välja ligikaudu 724 miljonit eurot (bruto). Varasematel aastatel olid vastavad näitajad järgmised: 2003 — 976 miljonit eurot, 2002 — 567 miljonit eurot, 2001 — 1 021 miljonit eurot.

Tabel 1 — EAFi vahendite kumulatiivne kasutamine 31. detsembri 2004 seisuga

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | | Olukord 2003.a lõpus (12) | Eelarve täitmine 2004. eelarveaastal (12) | Olukord 2004.a lõpus (12) |
| Kokku | Täitmismäär % (11) | 6. EAF | 7. EAF | 8. EAF | 9. EAF | Kokku | 6. EAF | 7. EAF | 8. EAF | 9. EAF | Kokku (12) | Täitmismäär % (11) |
| A — | Vahendid
   (10) | 43 408,7 | | –32,2 | –58,4 | – 172,3 | 656,0 | 393,1 | 7 439,4 | 10 867,7 | 11 590,6 | 13 904,1 | 43 801,8 | |
| B — |
| Kasutamine |
| | 1. Finantskohustused | 33 317,0 | 76,8 | –32,2 | –58,4 | – 172,3 | 2 638,1 | 2 375,2 | 7 439,4 | 10 867,7 | 11 590,6 | 5 794,5 | 35 692,2 | 81,5 |
| | 2. Individuaalsed juriidilised kohustused | 27 566,9 | 63,5 | 28,7 | 121,4 | 848,7 | 1 747,5 | 2 746,3 | 7 378,3 | 10 418,5 | 9 775,2 | 2 741,2 | 30 313,2 | 69,2 |
| | 3. Väljamaksed
   (11) | 23 504,1 | 54,1 | 30,0 | 244,5 | 1 191,9 | 947,6 | 2 413,9 | 7 312,1 | 9 849,6 | 7 531,1 | 1 225,2 | 25 918,0 | 59,2 |
| C — | Välja maksmata (B1–B3) | 9 812,9 | 22,6 | | | | | | 127,3 | 1 018,1 | 4 059,5 | 4 569,3 | 9 774,1 | 22,3 |
| D — | Kasutatav jääk (A–B1) | 10 091,7 | 23,2 | | | | | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 8 109,6 | 8 109,6 | 18,5 |
| Allikas: Kontrollikoda, EAFi 31. detsembri 2004. aasta finantsaruannete põhjal. |

(miljonit eurot)

Olukord 2003.a lõpus (12)

Eelarve täitmine 2004. eelarveaastal (12)

Olukord 2004.a lõpus (12)

Kokku

Täitmismäär % (11)

6. EAF

7. EAF

8. EAF

9. EAF

Kokku

6. EAF

7. EAF

8. EAF

9. EAF

Kokku (12)

Täitmismäär % (11)

A —

Vahendid
   (10)

43 408,7

–32,2

–58,4

– 172,3

656,0

393,1

7 439,4

10 867,7

11 590,6

13 904,1

43 801,8

B —

Kasutamine

1. Finantskohustused

33 317,0

76,8

–32,2

–58,4

– 172,3

2 638,1

2 375,2

7 439,4

10 867,7

11 590,6

5 794,5

35 692,2

81,5

2. Individuaalsed juriidilised kohustused

27 566,9

63,5

28,7

121,4

848,7

1 747,5

2 746,3

7 378,3

10 418,5

9 775,2

2 741,2

30 313,2

69,2

3. Väljamaksed
   (11)

23 504,1

54,1

30,0

244,5

1 191,9

947,6

2 413,9

7 312,1

9 849,6

7 531,1

1 225,2

25 918,0

59,2

C —

Välja maksmata (B1–B3)

9 812,9

22,6

127,3

1 018,1

4 059,5

4 569,3

9 774,1

22,3

D —

Kasutatav jääk (A–B1)

10 091,7

23,2

0,0

0,0

0,0

8 109,6

8 109,6

18,5

Allikas: Kontrollikoda, EAFi 31. detsembri 2004. aasta finantsaruannete põhjal.

Tabel 2 — Eelarve täitmine eelarveaastatel 2000–2004

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (13) | 2004 (13) |
| 1. Finantskohustused | 3 757,4 | 1 554,2 | 1 768,4 | 3 395,8 | 2 375,2 |
| 2. Individuaalsed juriidilised kohustused | 2 296,2 | 2 263,4 | 2 142,9 | 2 742,7 | 2 746,3 |
| 3. Väljamaksed | 1 547,7 | 2 067,9 | 1 852,7 | 2 293,1 | 2 413,9 |
| Allikas: Kontrollikoda. |

(miljonit eurot)

2000

2001

2002

2003 (13)

2004 (13)

1. Finantskohustused

3 757,4

1 554,2

1 768,4

3 395,8

2 375,2

2. Individuaalsed juriidilised kohustused

2 296,2

2 263,4

2 142,9

2 742,7

2 746,3

3. Väljamaksed

1 547,7

2 067,9

1 852,7

2 293,1

2 413,9

Allikas: Kontrollikoda.

| c) | ettepanekud rahaliste vahendite pideva puuduse probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

c)

ettepanekud rahaliste vahendite pideva puuduse probleemi lahendamiseks;

| c) | 2007. aasta lõpuni kehtiva finantsmääruse (üheksas EAF) raames ei ole võimalik teha suuri muudatusi. Komisjon on teinud ettepaneku kirjendada EAFi tulevikus (pärast üheksandat EAFi) üldeelarvesse. EAFi rahastatakse aastas 3 osamakse kaudu, mis kolmekordistab rahaliste vahendite puuduse ohtu, võrreldes üldeelarvega.
  Rõhutada tuleb, et komisjon ja liikmesriigid vastutavad piisavate rahaliste vahendite tagamise eest ühiselt. Liikmesriigid peavad otsustama ja sissemakseid tasuma õiguslikult siduvate tähtaegade jooksul. Rahaliste vahendite puudus 2003. ja 2004. aasta lõpus oli osaliselt seotud liikmesriikide sissemaksete hilinenud tasumisega.
  Komisjon on võtnud meetmed väljamaksete prognoosi parandamiseks ning kohandanud vastavalt sissemaksekorralduste esitamist 2005. aastal. |
| --- | --- |

c)

2007. aasta lõpuni kehtiva finantsmääruse (üheksas EAF) raames ei ole võimalik teha suuri muudatusi. Komisjon on teinud ettepaneku kirjendada EAFi tulevikus (pärast üheksandat EAFi) üldeelarvesse. EAFi rahastatakse aastas 3 osamakse kaudu, mis kolmekordistab rahaliste vahendite puuduse ohtu, võrreldes üldeelarvega.

Rõhutada tuleb, et komisjon ja liikmesriigid vastutavad piisavate rahaliste vahendite tagamise eest ühiselt. Liikmesriigid peavad otsustama ja sissemakseid tasuma õiguslikult siduvate tähtaegade jooksul. Rahaliste vahendite puudus 2003. ja 2004. aasta lõpus oli osaliselt seotud liikmesriikide sissemaksete hilinenud tasumisega.

Komisjon on võtnud meetmed väljamaksete prognoosi parandamiseks ning kohandanud vastavalt sissemaksekorralduste esitamist 2005. aastal.

| d) | suurte rahvusvaheliste organisatsioonide tegevusega seotud üha suurenevad summad (umbes 300 miljoni euro väärtuses uusi juriidilisi kulukohustusi 2004. aastal); |
| --- | --- |

d)

suurte rahvusvaheliste organisatsioonide tegevusega seotud üha suurenevad summad (umbes 300 miljoni euro väärtuses uusi juriidilisi kulukohustusi 2004. aastal);

| d) | Komisjon lisab kõnealuse teabe järgmisse finantsjuhtimise aruandesse. |
| --- | --- |

d)

Komisjon lisab kõnealuse teabe järgmisse finantsjuhtimise aruandesse.

| e) | EAFi juhtimise halduskulud, mille kohta pole ülevaadet esitatud, kuigi ühenduse üldeelarve on jagatud tegevuste kaupa, et võimaldada halduskulude kohta sellise ülevaate koostamist, ja ehkki komisjon on andnud nõusoleku sellist korraldust uurida (14). |
| --- | --- |

e)

EAFi juhtimise halduskulud, mille kohta pole ülevaadet esitatud, kuigi ühenduse üldeelarve on jagatud tegevuste kaupa, et võimaldada halduskulude kohta sellise ülevaate koostamist, ja ehkki komisjon on andnud nõusoleku sellist korraldust uurida (14).

| e) | Komisjon käsitleb kõnealust küsimust oma aruandes 2003. aasta eelarve kinnitamismenetluse järelmeetmete kohta. AKV riikide arenguabi rakendamisega seotud halduskulud on suures osas hõlmatud ELi üldeelarve poliitikavaldkonnaga 21 “Areng ja suhted AKV riikidega”. Kõnealuse poliitikavaldkonna kogukulu ulatus 2004. aastal 238,9 miljoni euroni. Selles kajastub nii peaasutuse, delegatsioonide kui ka koosseisuväliste töötajatega seotud kulud ning hoonete ja nendega seotud kulud.
  Kuna aga EAFiga seotud tegevus on integreeritud komisjoni muudesse tegevusvaldkondadesse, mis on seotud arenguabi ja arengumaadega sõlmitud poliitiliste suhetega, ei ole mõistlik kõiki üldeelarvest kaetavaid halduskulusid jagada EAFiga seotud tegevuse ja muude tegevusvaldkondade vahel.
  Lisaks tuleb märkida, et tänu üheksandale EAFile on võimalik rahastada teatavaid halduskulusid otse EAFist. Sellised kulud ulatuvad 233 miljoni euroni, hõlmates üheksanda EAFi viieaastalise ajavahemiku täies mahus. |
| --- | --- |

e)

Komisjon käsitleb kõnealust küsimust oma aruandes 2003. aasta eelarve kinnitamismenetluse järelmeetmete kohta. AKV riikide arenguabi rakendamisega seotud halduskulud on suures osas hõlmatud ELi üldeelarve poliitikavaldkonnaga 21 “Areng ja suhted AKV riikidega”. Kõnealuse poliitikavaldkonna kogukulu ulatus 2004. aastal 238,9 miljoni euroni. Selles kajastub nii peaasutuse, delegatsioonide kui ka koosseisuväliste töötajatega seotud kulud ning hoonete ja nendega seotud kulud.

Kuna aga EAFiga seotud tegevus on integreeritud komisjoni muudesse tegevusvaldkondadesse, mis on seotud arenguabi ja arengumaadega sõlmitud poliitiliste suhetega, ei ole mõistlik kõiki üldeelarvest kaetavaid halduskulusid jagada EAFiga seotud tegevuse ja muude tegevusvaldkondade vahel.

Lisaks tuleb märkida, et tänu üheksandale EAFile on võimalik rahastada teatavaid halduskulusid otse EAFist. Sellised kulud ulatuvad 233 miljoni euroni, hõlmates üheksanda EAFi viieaastalise ajavahemiku täies mahus.

Vajadus võetavate meetmete parema määratlemise järele

| 9. | Konsultatsioonifirma, kellele komisjon andis ülesande inventeerida Stabexi vahendite olukorda, leidis oma lõpparuandes, mis on olnud kättesaadav alates septembrist 2004, et kõikidest 31. detsembri 2002. aasta seisuga tehtud ülekannetest kogusummas 2 164 miljonit eurot puuduvad andmed üheksasse riiki sooritatud maksete kohta kogusummas 46,5 miljonit eurot. Ülejäänud 36 riigist on ainult üksikud suutnud saata täielikke ja usaldusväärseid andmeid. Suur osa nõutavatest andmetest jääbki saamata. Aruandes ei märgita, milliseid meetmeid peaks komisjon võtma nimetatud reservatsioonide käsitlemiseks (vt ka punkt 16 raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta). Samuti rõhutas kontrollikoda oma aastaaruandes 2003. eelarveaasta kohta, et AKV riigi poolt komisjonile saadetav aruanne vahendite kasutamise kohta (muudetud Lomé konventsiooni artikkel 212) on keskse tähtsusega. Aruandes puuduvad viited selle kohta, milliseid meetmeid võttis komisjon nimetatud aruannete saamiseks. |
| --- | --- |

9.

Konsultatsioonifirma, kellele komisjon andis ülesande inventeerida Stabexi vahendite olukorda, leidis oma lõpparuandes, mis on olnud kättesaadav alates septembrist 2004, et kõikidest 31. detsembri 2002. aasta seisuga tehtud ülekannetest kogusummas 2 164 miljonit eurot puuduvad andmed üheksasse riiki sooritatud maksete kohta kogusummas 46,5 miljonit eurot. Ülejäänud 36 riigist on ainult üksikud suutnud saata täielikke ja usaldusväärseid andmeid. Suur osa nõutavatest andmetest jääbki saamata. Aruandes ei märgita, milliseid meetmeid peaks komisjon võtma nimetatud reservatsioonide käsitlemiseks (vt ka punkt 16 raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse kohta). Samuti rõhutas kontrollikoda oma aastaaruandes 2003. eelarveaasta kohta, et AKV riigi poolt komisjonile saadetav aruanne vahendite kasutamise kohta (muudetud Lomé konventsiooni artikkel 212) on keskse tähtsusega. Aruandes puuduvad viited selle kohta, milliseid meetmeid võttis komisjon nimetatud aruannete saamiseks.

| 9. | Meetmed on võetud ja neid kõiki käsitletakse 2005. aasta aruandes. Komisjoni delegatsioonidele on tehtud ülesandeks tagada, et AKV riikide aastaaruanded koostataks ettenähtud vormis. Kui siseriikliku eelarvevahendite käsutaja enda töötajad ei ole suutelised seda ülesannet täitma, palgatakse üldjuhul aruannete ettevalmistamiseks kohalikud audiitorid. Loomulikult on selle ülesande täitmisel oluline roll kvaliteedikontrollil. Komisjon on seadnud oma töös prioriteediks Stabexi “esmaste” kohustuste kinnitamise. Selle saavutamiseks kiidetakse heaks uued vastastikuste kohustuste kokkulepped (FMO), vaadatakse läbi praegu kehtivad vastastikuste kohustuste kokkulepped ja lõpetatakse need, mis on vanad või aegunud. Selle ettevõtmise edukuse eeltingimus on, et 43 Stabexi vahenditest abi saavat riiki esitaksid usaldusväärsed aastaaruanded Stabexi kasutamise kohta. |
| --- | --- |

9.

Meetmed on võetud ja neid kõiki käsitletakse 2005. aasta aruandes. Komisjoni delegatsioonidele on tehtud ülesandeks tagada, et AKV riikide aastaaruanded koostataks ettenähtud vormis. Kui siseriikliku eelarvevahendite käsutaja enda töötajad ei ole suutelised seda ülesannet täitma, palgatakse üldjuhul aruannete ettevalmistamiseks kohalikud audiitorid. Loomulikult on selle ülesande täitmisel oluline roll kvaliteedikontrollil. Komisjon on seadnud oma töös prioriteediks Stabexi “esmaste” kohustuste kinnitamise. Selle saavutamiseks kiidetakse heaks uued vastastikuste kohustuste kokkulepped (FMO), vaadatakse läbi praegu kehtivad vastastikuste kohustuste kokkulepped ja lõpetatakse need, mis on vanad või aegunud. Selle ettevõtmise edukuse eeltingimus on, et 43 Stabexi vahenditest abi saavat riiki esitaksid usaldusväärsed aastaaruanded Stabexi kasutamise kohta.

| 10. | EAF peab 1. jaanuariks 2005 üle minema tekkepõhisele raamatupidamisele ja võtma kasutusele IPSAS (15) standardid. Lisaks komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastatud kvartali arenguaruannetes sisalduvale vajalikule ja üksikasjalikule tehnilisele teabele oleks antud finantsjuhtimise aruanne pidanud lühidalt sisaldama meetmeid, mida võeti nimetatud otsustavat tähtaega silmas pidades 2004. aastal, eriti 2005. eelarveaasta algbilansi koostamisel. |
| --- | --- |

10.

EAF peab 1. jaanuariks 2005 üle minema tekkepõhisele raamatupidamisele ja võtma kasutusele IPSAS (15) standardid. Lisaks komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastatud kvartali arenguaruannetes sisalduvale vajalikule ja üksikasjalikule tehnilisele teabele oleks antud finantsjuhtimise aruanne pidanud lühidalt sisaldama meetmeid, mida võeti nimetatud otsustavat tähtaega silmas pidades 2004. aastal, eriti 2005. eelarveaasta algbilansi koostamisel.

| 10. | Seda küsimust on lühidalt käsitletud 2004. aasta finantsjuhtimise aruande osas 5.1.1.2. Tekkepõhise raamatupidamise projekti raames tehtud edusamme käsitletakse täiendavalt 2005. aasta aruandes. |
| --- | --- |

10.

Seda küsimust on lühidalt käsitletud 2004. aasta finantsjuhtimise aruande osas 5.1.1.2. Tekkepõhise raamatupidamise projekti raames tehtud edusamme käsitletakse täiendavalt 2005. aasta aruandes.

Vajadus parandada kommunikatsiooni finantsjuhtimise alal

| 11. | Finantsjuhtimist puudutavas aruandes kommenteeritakse aastaaruandes sisalduvaid finantsandmeid. Praeguse praktika kohaselt (üheksanda EAFi finantsmääruse artiklid 102 ja 135) valmib aruande lõplik versioon juba 31. mail ja põhineb 30. aprillil avaldatud esialgsel raamatupidamisaruandel. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse 31. oktoobril. Seetõttu võib juhtuda, et finantsjuhtimisaruande finantsandmed ei ole enam kooskõlas lõpliku raamatupidamisaruande andmetega. Kontrollikoda soovitab aruande lõplik versioon koostada lõpliku raamatupidamisaruande põhjal ning avaldada see samaaegselt EAFi raamatupidamisaruandega. |
| --- | --- |

11.

Finantsjuhtimist puudutavas aruandes kommenteeritakse aastaaruandes sisalduvaid finantsandmeid. Praeguse praktika kohaselt (üheksanda EAFi finantsmääruse artiklid 102 ja 135) valmib aruande lõplik versioon juba 31. mail ja põhineb 30. aprillil avaldatud esialgsel raamatupidamisaruandel. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse 31. oktoobril. Seetõttu võib juhtuda, et finantsjuhtimisaruande finantsandmed ei ole enam kooskõlas lõpliku raamatupidamisaruande andmetega. Kontrollikoda soovitab aruande lõplik versioon koostada lõpliku raamatupidamisaruande põhjal ning avaldada see samaaegselt EAFi raamatupidamisaruandega.

| 11. | EAFi finantsmääruses kehtestatud tähtaegade alusel lisatakse kõnealune aruanne esialgsele ja mitte lõplikule raamatupidamisaruandele.
  Finantsjuhtimise aruandes käsitletakse peamiselt EAFi tulemuslikkust kõnealusel aastal, võrreldes püstitatud eesmärkidega. |
| --- | --- |

11.

EAFi finantsmääruses kehtestatud tähtaegade alusel lisatakse kõnealune aruanne esialgsele ja mitte lõplikule raamatupidamisaruandele.

Finantsjuhtimise aruandes käsitletakse peamiselt EAFi tulemuslikkust kõnealusel aastal, võrreldes püstitatud eesmärkidega.

Järeldused

| 12. | Kontrollikoja peamised järeldused on: |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja peamised järeldused on:

| 12. | |
| --- | --- |

12.

| a) | finantsjuhtimisaruandesse tuleks mitmeid olulisi andmeid lisada, neid täiendada või need paremini kontekstiga siduda; |
| --- | --- |

a)

finantsjuhtimisaruandesse tuleks mitmeid olulisi andmeid lisada, neid täiendada või need paremini kontekstiga siduda;

| a) | Finantsjuhtimise aruandes tuuakse esile kõige olulisemad sündmused ja üksikajalik teave esitatakse aruandele lisatud raamatupidamisaruannetes. |
| --- | --- |

a)

Finantsjuhtimise aruandes tuuakse esile kõige olulisemad sündmused ja üksikajalik teave esitatakse aruandele lisatud raamatupidamisaruannetes.

| b) | komisjon ei ole aruandes määratlenud keskseid meetmeid, mida tuleb võtta AKV riikides läbiviidud Stabexi inventeerimise tulemusel; |
| --- | --- |

b)

komisjon ei ole aruandes määratlenud keskseid meetmeid, mida tuleb võtta AKV riikides läbiviidud Stabexi inventeerimise tulemusel;

| b) | Komisjon on edastanud delegatsioonidele juhised ja püstitanud neile prioriteedid. Delegatsioonid peavad tegema koostööd 43 Stabexi vahenditest abi saava riigi siseriiklike eelarvevahendite käsutajatega, et koguda vajalikke andmeid ning tagada veel väljamaksmata Stabexi rahaliste vahendite nõuetekohane kasutamine. Kuna saadud teabe kvaliteet on kõikuv, on keeruline teha üldistusi seni saavutatud tulemuste kohta. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on edastanud delegatsioonidele juhised ja püstitanud neile prioriteedid. Delegatsioonid peavad tegema koostööd 43 Stabexi vahenditest abi saava riigi siseriiklike eelarvevahendite käsutajatega, et koguda vajalikke andmeid ning tagada veel väljamaksmata Stabexi rahaliste vahendite nõuetekohane kasutamine. Kuna saadud teabe kvaliteet on kõikuv, on keeruline teha üldistusi seni saavutatud tulemuste kohta.

| c) | finantsjuhtimisaruanne peaks olema kooskõlas lõplikus raamatupidamisaruandes sisalduvate andmetega ning need tuleks avaldada samaaegselt. |
| --- | --- |

c)

finantsjuhtimisaruanne peaks olema kooskõlas lõplikus raamatupidamisaruandes sisalduvate andmetega ning need tuleks avaldada samaaegselt.

| c) | Vaata vastust punktis 11. |
| --- | --- |

c)

Vaata vastust punktis 11.

II PEATÜKK — KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) kohta 2004. eelarveaastal

I.

| I. | Euroopa Kontrollikoda (edaspidi “kontrollikoda”) on läbi vaadanud kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi raamatupidamisaruanded ning nende aluseks olevad tehingud 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta osas. Raamatupidamisaruanded koosnevad finantsselgitustest, rahalise rakendamise aruannetest ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) esitatud finantsselgitustest ja muust teabest (16). Vastavalt finantsmäärustele peab kontrollikoda esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta selle osa EAFi vahendite suhtes, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon (17). Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete- ja standarditega, milles on üldtunnustatud rahvusvahelised auditistandardid kohandatud EAFi kontekstiga. Audit andis kontrollikojale piisava aluse alljärgnevate järeldusotsuste esitamiseks. |
| --- | --- |

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi “kontrollikoda”) on läbi vaadanud kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi raamatupidamisaruanded ning nende aluseks olevad tehingud 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta osas. Raamatupidamisaruanded koosnevad finantsselgitustest, rahalise rakendamise aruannetest ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) esitatud finantsselgitustest ja muust teabest (16). Vastavalt finantsmäärustele peab kontrollikoda esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta selle osa EAFi vahendite suhtes, mille finantsjuhtimise eest vastutab komisjon (17). Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete- ja standarditega, milles on üldtunnustatud rahvusvahelised auditistandardid kohandatud EAFi kontekstiga. Audit andis kontrollikojale piisava aluse alljärgnevate järeldusotsuste esitamiseks.

II.   Raamatupidamisaruannete usaldusväärsusArvesse võtmata järgmisi probleeme:





  a)

| a) | andmed varade kohta on ebatäielikud, sest komisjon ei ole piisavalt uurinud, kui suure osa sooritamata ettemaksetest peavad võlgnikud EAFile tagastama (vt punkt 14); |
| --- | --- |

andmed varade kohta on ebatäielikud, sest komisjon ei ole piisavalt uurinud, kui suure osa sooritamata ettemaksetest peavad võlgnikud EAFile tagastama (vt punkt 14);

| b) | andmed kahtlaste võlgade kohta on ebatäielikud ega näita lootusetute võlgade tegelikku taset (vt punkt 15); |
| --- | --- |

b)

andmed kahtlaste võlgade kohta on ebatäielikud ega näita lootusetute võlgade tegelikku taset (vt punkt 15);

| c) | finantsselgitustele lisatud aruandes esitatud Stabexi vahendite jääk on ebausaldusväärne (832 miljonit eurot) (vt punkt 16); |
| --- | --- |

c)

finantsselgitustele lisatud aruandes esitatud Stabexi vahendite jääk on ebausaldusväärne (832 miljonit eurot) (vt punkt 16);

III.   Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsusJärelevalvesüsteemide ja kontrollide analüüsKontrollikoda uuris komisjoni sisekontrollistandardite rakendamist ja testis järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust. Kuigi edasiminek on toimunud, tuleks veelgi täiustada järgnevaid valdkondi:





  a)

| a) | riskijuhtimine (vt punktid 20–22); |
| --- | --- |

riskijuhtimine (vt punktid 20–22);

| b) | kontrolliraamistik (vt punktid 23–33); |
| --- | --- |

b)

kontrolliraamistik (vt punktid 23–33);

| c) | vastutus delegatsioonide sisekontrolli eest (vt punktid 34–35); |
| --- | --- |

c)

vastutus delegatsioonide sisekontrolli eest (vt punktid 34–35);

| d) | EuropeAidi peadirektori tegevusaruanne (vt punkt 36). |
| --- | --- |

d)

EuropeAidi peadirektori tegevusaruanne (vt punkt 36).

28. september 2005

President

Hubert WEBER

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| Kinnitava avalduse aluseks olev teave |
| --- |
| Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus |
| 13. | Kinnitava avalduse II punktis esitatud tähelepanekud põhinevad järgmistel leidudel. |

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

13.

Kinnitava avalduse II punktis esitatud tähelepanekud põhinevad järgmistel leidudel.

| 14. | Väljastatud ja veel 2004. aasta lõpuks laekumata sissenõudekorralduste summa — 18 miljonit eurot — ei kajasta debitoorse võlgnevuse koguväärtust. Komisjon ei ole piisavalt uurinud (18) kõiki abisaajatele makstud ettemakseid ning ei ole seetõttu võimeline määratlema sissenõutavaid summasid. Uurimist vajavate sooritamata ettemaksete (19) summat ei ole komisjon 2004. aasta lõpuks määratlenud (20). |
| --- | --- |

14.

Väljastatud ja veel 2004. aasta lõpuks laekumata sissenõudekorralduste summa — 18 miljonit eurot — ei kajasta debitoorse võlgnevuse koguväärtust. Komisjon ei ole piisavalt uurinud (18) kõiki abisaajatele makstud ettemakseid ning ei ole seetõttu võimeline määratlema sissenõutavaid summasid. Uurimist vajavate sooritamata ettemaksete (19) summat ei ole komisjon 2004. aasta lõpuks määratlenud (20).

18

19

20

| 14. | Komisjon analüüsis ja jälgis korrapäraselt tagasinõutavaid ettemakseid vastavalt finantsmäärusele. Kõnealust järelevalvetööd käsitletakse juhtimisaruande peatükis.
  Komisjon jätkab alustatud tööd, et teha kindlaks kõik kõnealused tagasinõutavad ettemaksed. |
| --- | --- |

14.

Komisjon analüüsis ja jälgis korrapäraselt tagasinõutavaid ettemakseid vastavalt finantsmäärusele. Kõnealust järelevalvetööd käsitletakse juhtimisaruande peatükis.

Komisjon jätkab alustatud tööd, et teha kindlaks kõik kõnealused tagasinõutavad ettemaksed.

| 15. | Kontodele kirjendatud kahtlaste võlgade eraldiste määr (0,03 miljonit eurot) ei kajasta 18 miljoni euro ulatuses väljastatud sissenõudekorraldustega seotud lootusetute võlgade tegelikku taset (21). Seoses 2005. aastal kasutusele võetava tekkepõhise raamatupidamisega on veelgi olulisem määratleda lootusetud võlad ja nendega seonduvad eraldised (20). |
| --- | --- |

15.

Kontodele kirjendatud kahtlaste võlgade eraldiste määr (0,03 miljonit eurot) ei kajasta 18 miljoni euro ulatuses väljastatud sissenõudekorraldustega seotud lootusetute võlgade tegelikku taset (21). Seoses 2005. aastal kasutusele võetava tekkepõhise raamatupidamisega on veelgi olulisem määratleda lootusetud võlad ja nendega seonduvad eraldised (20).

21

20

| 15. | Komisjon nõustub kontrollikoja tähelepanekutega ja kavatseb neid rakendada 2005. eelarveaastal. |
| --- | --- |

15.

Komisjon nõustub kontrollikoja tähelepanekutega ja kavatseb neid rakendada 2005. eelarveaastal.

| 16. | Komisjon lõpetas 2004. aastal Stabexi vahendite inventeerimise. Kuigi nimetatud vahendid juba kuuluvad AKV riikidele, esitatakse need aruandes, mis on lisatud finantsselgitustele, (22) kuna komisjon osaleb nende vahendite jagatud halduses ja vastutab kohalikelt pangakontodelt tehtavate maksete kinnitamise eest. Stabexi vahendite inventeerimise tulemusel leiti, et mõnest AKV riigist ei tule enam täiendavat teavet ja mõne riigi puhul ei pruugi nõutav teave — konto väljavõtted või maksekorraldused — enam kättesaadav olla eelkõige seepärast, et on kulunud palju aega. Selle tulemusena pole selge, kui suur osa väidetavalt pangakontodel olevast 832 miljonist eurost on komisjoni poolt usaldusväärsete dokumentide alusel kinnitamata. |
| --- | --- |

16.

Komisjon lõpetas 2004. aastal Stabexi vahendite inventeerimise. Kuigi nimetatud vahendid juba kuuluvad AKV riikidele, esitatakse need aruandes, mis on lisatud finantsselgitustele, (22) kuna komisjon osaleb nende vahendite jagatud halduses ja vastutab kohalikelt pangakontodelt tehtavate maksete kinnitamise eest. Stabexi vahendite inventeerimise tulemusel leiti, et mõnest AKV riigist ei tule enam täiendavat teavet ja mõne riigi puhul ei pruugi nõutav teave — konto väljavõtted või maksekorraldused — enam kättesaadav olla eelkõige seepärast, et on kulunud palju aega. Selle tulemusena pole selge, kui suur osa väidetavalt pangakontodel olevast 832 miljonist eurost on komisjoni poolt usaldusväärsete dokumentide alusel kinnitamata.

22

| 16. | Komisjon püüab oma delegatsioonide kaudu saada selgemat ülevaadet Stabexi vahendite rakendamise kohta, kasutades selleks Stabexi aastaaruandeid, mis esitatakse üldise aruandluse hõlbustamise eesmärgil tüüpvormis. Nüüd, kus Stabexi vahendite inventeerimine on lõpule viidud, järgitakse riigipõhist lähenemist. See on kooskõlas komisjoni poliitikaga AKV riikides asuvate delegatsioonide detsentraliseerimise kohta. Selle eesmärk on saada olukorrast selge ülevaade ja siduda kõik Stabexi järelejäänud vahendid kulukohustustega ja maksta need välja. |
| --- | --- |

16.

Komisjon püüab oma delegatsioonide kaudu saada selgemat ülevaadet Stabexi vahendite rakendamise kohta, kasutades selleks Stabexi aastaaruandeid, mis esitatakse üldise aruandluse hõlbustamise eesmärgil tüüpvormis. Nüüd, kus Stabexi vahendite inventeerimine on lõpule viidud, järgitakse riigipõhist lähenemist. See on kooskõlas komisjoni poliitikaga AKV riikides asuvate delegatsioonide detsentraliseerimise kohta. Selle eesmärk on saada olukorrast selge ülevaade ja siduda kõik Stabexi järelejäänud vahendid kulukohustustega ja maksta need välja.

Tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| 17. | Kinnitava avalduse III punktis esitatud tähelepanekud põhinevad:






  a) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamisel nii komisjoni kesktalitustes Brüsselis (peakorter), eriti koostöötalituses EuropeAid, kui ka neljas delegatsioonis (Ouagadougou, Conakry, Abuja ja Georgetown) (23); |
| --- | --- | --- |

17.

Kinnitava avalduse III punktis esitatud tähelepanekud põhinevad:

a)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamisel nii komisjoni kesktalitustes Brüsselis (peakorter), eriti koostöötalituses EuropeAid, kui ka neljas delegatsioonis (Ouagadougou, Conakry, Abuja ja Georgetown) (23);

23

| b) | toimikute ja kohapealsete kontrollide põhjal teostataval üksikasjalikul tehingute auditil; |
| --- | --- |

b)

toimikute ja kohapealsete kontrollide põhjal teostataval üksikasjalikul tehingute auditil;

| c) | EuropeAidi peadirektori iga-aastasel tegevusaruandel ja avaldusel ning selle koostamise protsessi kontrollimisel. |
| --- | --- |

c)

EuropeAidi peadirektori iga-aastasel tegevusaruandel ja avaldusel ning selle koostamise protsessi kontrollimisel.

| 18. | Kontrollikoda rõhutab, et komisjoni kontrollikeskkonna väliselt toimuva tahtliku eeskirjade eiramise ja korruptsiooni iseloom ei võimalda nende süstemaatilist avastamist kontrollikoja auditipõhimõtete ja -standardite rakendamise abil. |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoda rõhutab, et komisjoni kontrollikeskkonna väliselt toimuva tahtliku eeskirjade eiramise ja korruptsiooni iseloom ei võimalda nende süstemaatilist avastamist kontrollikoja auditipõhimõtete ja -standardite rakendamise abil.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide üldine täiustamine

| 19. | 2004. aastal jätkati järjekindlalt komisjoni sisekontrollistandardite rakendamist nii peakorteris kui delegatsioonides, mis aitas kaasa järelevalve- ja kontrollisüsteemide paremale toimimisele. Järgnevad valdkonnad vajavad siiski veel täiustamist (vt punktid 20–36). |
| --- | --- |

19.

2004. aastal jätkati järjekindlalt komisjoni sisekontrollistandardite rakendamist nii peakorteris kui delegatsioonides, mis aitas kaasa järelevalve- ja kontrollisüsteemide paremale toimimisele. Järgnevad valdkonnad vajavad siiski veel täiustamist (vt punktid 20–36).

Riskijuhtimine: täiustatud, kuid ikka veel liiga üldine

| 20. | Igal aastal kasutatakse lugematu hulga üksuste kaudu umbes 2 500 miljonit eurot. Sellesse ülimalt keerukasse keskkonda kuulub viis peadirektoraati (välissuhete peadirektoraat, EuropeAid, humanitaarabiamet, arengu peadirektoraat ja eelarve peadirektoraat (24)), 44 delegatsiooni (peaaegu kõik detsentraliseeritud), (25) 76 puuduliku haldusstruktuuriga partnerriiki, kes kuuluvad maailma kõige vaesemate riikide hulka, (26) ja tuhandeid erineva haldussuutlikkusega rakendusüksusi (nt eraõiguslikud allhankijad, valitsusvälised organisatsioonid, rahvusvahelised organisatsioonid, kohalikud juhtimisüksused jne). |
| --- | --- |

20.

Igal aastal kasutatakse lugematu hulga üksuste kaudu umbes 2 500 miljonit eurot. Sellesse ülimalt keerukasse keskkonda kuulub viis peadirektoraati (välissuhete peadirektoraat, EuropeAid, humanitaarabiamet, arengu peadirektoraat ja eelarve peadirektoraat (24)), 44 delegatsiooni (peaaegu kõik detsentraliseeritud), (25) 76 puuduliku haldusstruktuuriga partnerriiki, kes kuuluvad maailma kõige vaesemate riikide hulka, (26) ja tuhandeid erineva haldussuutlikkusega rakendusüksusi (nt eraõiguslikud allhankijad, valitsusvälised organisatsioonid, rahvusvahelised organisatsioonid, kohalikud juhtimisüksused jne).

24

25

26

| 20. | Komisjon on teadlik, et EAFi haldamine on seotud teatavate riskidega. Tugevdatud sisekontrolli-, järelevalve- ja korrapäraste auditisüsteemide loomisega on võimalik need viia miinimumini. |
| --- | --- |

20.

Komisjon on teadlik, et EAFi haldamine on seotud teatavate riskidega. Tugevdatud sisekontrolli-, järelevalve- ja korrapäraste auditisüsteemide loomisega on võimalik need viia miinimumini.

| 21. | EuropeAid on püüdnud parandada oma operatiiv- ja finantsriskide juhtimist komisjoni vastavate juhiste järgimise abil. 2003. aastal viis EuropeAid läbi üldine riskihindamine välistegevuse kohta tervikuna (sh EAF); lisaks viis kõrgem juhtkond läbi riskide isehindamise. Seega on EuropeAid määratlenud oma ümberkorralduste (mis jõustusid 2005. aasta märtsi keskel) ja infrastruktuuriprojektide rakendamisega seonduvad riskid. |
| --- | --- |

21.

EuropeAid on püüdnud parandada oma operatiiv- ja finantsriskide juhtimist komisjoni vastavate juhiste järgimise abil. 2003. aastal viis EuropeAid läbi üldine riskihindamine välistegevuse kohta tervikuna (sh EAF); lisaks viis kõrgem juhtkond läbi riskide isehindamise. Seega on EuropeAid määratlenud oma ümberkorralduste (mis jõustusid 2005. aasta märtsi keskel) ja infrastruktuuriprojektide rakendamisega seonduvad riskid.

| 22. | Erilisi finantsriske (projekt tervikuna ja personali pädevus, riiklike eelarvevahendite käsutaja pädevus ja projekti haldussuutlikkus) tasandil ei ole piisavalt iga delegatsiooni poolt määratletud. Delegatsioone võidakse nimetatud riskidest teavitada, kuid neile ei anta juhiseid riskide hindamiseks ja nendest teatamiseks. Seega pole välistatud, et konkreetseid jääkriske (27) ei määratleta nõuetekohaselt ega võeta ka arvesse. |
| --- | --- |

22.

Erilisi finantsriske (projekt tervikuna ja personali pädevus, riiklike eelarvevahendite käsutaja pädevus ja projekti haldussuutlikkus) tasandil ei ole piisavalt iga delegatsiooni poolt määratletud. Delegatsioone võidakse nimetatud riskidest teavitada, kuid neile ei anta juhiseid riskide hindamiseks ja nendest teatamiseks. Seega pole välistatud, et konkreetseid jääkriske (27) ei määratleta nõuetekohaselt ega võeta ka arvesse.

27

| 22. | Komisjon on juba võtnud meetmeid kontrollikoja nimetatud riskide kindlaksmääramiseks, viies 2004. aastal eelkõige sisse standardiseeritud meetodid, mille alusel delegatsioonid annavad oma riskile enesehinnangu ning mida kohaldatakse alates 2005. aastast. Lisaks tuleks märkida, et projekti/programmi kindlaksmääramise ja rahastamise protsess sisaldab piirangute ja tingimuste analüüsi, mis on vajalikud projekti/programmi edukaks rakendamiseks, sealhulgas jätkusuutlikkuse aspekte (lõppabisaaja suutlikkus). Tänu projektide korrapärasele järelevalvele ja nende jooksvale läbivaatamisele on komisjonil võimalik võtta asjakohased meetmed projektide parandamiseks või nende kohandamiseks.
  Enne volituste delegeerimist hinnatakse kontrollimiste käigus kõiki vajalikke eeldusi, sealhulgas delegatsioonide suutlikkust. Vajaduse korral toetab komisjon siseriikliku eelarvekäsutaja suutlikkust konkreetsete suutlikkuse suurendamise meetmete kaudu. |
| --- | --- |

22.

Komisjon on juba võtnud meetmeid kontrollikoja nimetatud riskide kindlaksmääramiseks, viies 2004. aastal eelkõige sisse standardiseeritud meetodid, mille alusel delegatsioonid annavad oma riskile enesehinnangu ning mida kohaldatakse alates 2005. aastast. Lisaks tuleks märkida, et projekti/programmi kindlaksmääramise ja rahastamise protsess sisaldab piirangute ja tingimuste analüüsi, mis on vajalikud projekti/programmi edukaks rakendamiseks, sealhulgas jätkusuutlikkuse aspekte (lõppabisaaja suutlikkus). Tänu projektide korrapärasele järelevalvele ja nende jooksvale läbivaatamisele on komisjonil võimalik võtta asjakohased meetmed projektide parandamiseks või nende kohandamiseks.

Enne volituste delegeerimist hinnatakse kontrollimiste käigus kõiki vajalikke eeldusi, sealhulgas delegatsioonide suutlikkust. Vajaduse korral toetab komisjon siseriikliku eelarvekäsutaja suutlikkust konkreetsete suutlikkuse suurendamise meetmete kaudu.

Kontrolliraamistik vajab paremat riskijuhtimist

| 23. | Tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamine sõltub enamasti järgmiste süsteemide tõhusast toimimisest: AKV riikide, delegatsioonide ja EuropeAidi poolt sooritatav rahaline ja tehniline järelevalve, EuropeAidi eel- ja järelkontrollid, delegatsioonide ja EuropeAidi ning selle siseauditi suutlikkuse talituse poolt läbiviidavad auditid. Riskijuhtimise tõhustamine võimaldaks luua ühtlustatuma ja adekvaatsema kontrolliraamistiku. |
| --- | --- |

23.

Tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamine sõltub enamasti järgmiste süsteemide tõhusast toimimisest: AKV riikide, delegatsioonide ja EuropeAidi poolt sooritatav rahaline ja tehniline järelevalve, EuropeAidi eel- ja järelkontrollid, delegatsioonide ja EuropeAidi ning selle siseauditi suutlikkuse talituse poolt läbiviidavad auditid. Riskijuhtimise tõhustamine võimaldaks luua ühtlustatuma ja adekvaatsema kontrolliraamistiku.

| 23. | Komisjon töötab pidevalt selle nimel, et tugevdada ja parandada oma riskijuhtimise toimimist ja seostatust.
  Komisjoni arvates on EAFi jaoks sisseviidud kontrollisüsteemide abil, nagu seda on kirjeldanud kontrollikoda, võimalik tagada raamatupidamiskirjete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus. Kõnealuse süsteemi abil on võimalik korvata kohalike ametiasutuste nõrku külgi. Ka kontrollikojapoolne tehingute kontroll kinnitas, et tegemist ei ole sisuliste vigadega. |
| --- | --- |

23.

Komisjon töötab pidevalt selle nimel, et tugevdada ja parandada oma riskijuhtimise toimimist ja seostatust.

Komisjoni arvates on EAFi jaoks sisseviidud kontrollisüsteemide abil, nagu seda on kirjeldanud kontrollikoda, võimalik tagada raamatupidamiskirjete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus. Kõnealuse süsteemi abil on võimalik korvata kohalike ametiasutuste nõrku külgi. Ka kontrollikojapoolne tehingute kontroll kinnitas, et tegemist ei ole sisuliste vigadega.

Täiustatud tehniline ja finantsjärelevalve

| 24. | Esmane vastutus projektide tehnilise ja finantsjärelevalve eest anti detsentraliseerimise kaudu üle delegatsioonidele; üldise järelevalve eest vastutab EuropeAid. Järelevalve hõlmab mitmeid erinevaid tegevusi: dokumentide hindamist kuni nende kohapealse kontrollimiseni, raamatupidamissüsteemi andmete analüüsimist ja juhtimise hindamist kõikidel tasanditel. Paljud vahendid on kättesaadavad nii delegatsioonidele kui EuropeAidile: välisabi haldamise aruanded, elektrooniline infosüsteem CRIS, peakorterile ja iga kuue geograafilise piirkonna delegatsioonide korraldatavad iga-aastased seminarid, igapäevane teabevahetus delegatsioonide ja peakorteri juures töötavate geograafiliste koordinaatorite vahel, küsimustikud, peakorteri ja delegatsioonide omavahelised külastused. |
| --- | --- |

24.

Esmane vastutus projektide tehnilise ja finantsjärelevalve eest anti detsentraliseerimise kaudu üle delegatsioonidele; üldise järelevalve eest vastutab EuropeAid. Järelevalve hõlmab mitmeid erinevaid tegevusi: dokumentide hindamist kuni nende kohapealse kontrollimiseni, raamatupidamissüsteemi andmete analüüsimist ja juhtimise hindamist kõikidel tasanditel. Paljud vahendid on kättesaadavad nii delegatsioonidele kui EuropeAidile: välisabi haldamise aruanded, elektrooniline infosüsteem CRIS, peakorterile ja iga kuue geograafilise piirkonna delegatsioonide korraldatavad iga-aastased seminarid, igapäevane teabevahetus delegatsioonide ja peakorteri juures töötavate geograafiliste koordinaatorite vahel, küsimustikud, peakorteri ja delegatsioonide omavahelised külastused.

| 25. | Nimetatud vahendite kasutamise tulemusena on järelevalve tõhusus üldiselt rahuldav. Peakorteri ja delegatsioonide ülesannete ja vastutusvaldkondade üksikasjalikum määratlemine tõstaks nende tõhusust aga veelgi enam. |
| --- | --- |

25.

Nimetatud vahendite kasutamise tulemusena on järelevalve tõhusus üldiselt rahuldav. Peakorteri ja delegatsioonide ülesannete ja vastutusvaldkondade üksikasjalikum määratlemine tõstaks nende tõhusust aga veelgi enam.

| 25. | 2005. aasta alguses toimunud EuropeAidi ümberkorraldamise eesmärk on parandada peaasutuse järelevalve ja toetavat rolli. |
| --- | --- |

25.

2005. aasta alguses toimunud EuropeAidi ümberkorraldamise eesmärk on parandada peaasutuse järelevalve ja toetavat rolli.

Teise tasandi eelkontroll on rahuldav

| 26. | EuropeAid kehtestas 2003. aasta teisel poolel vabatahtliku eelkontrolli. Eelkontrolli käigus kontrollitakse toimikuid, mis sisaldavad valimit igapäevastest maksetest ja kohustustest, mis on juhuslikult valitud täitmise kinnitust ootavate maksete ja kohustuste seast, pärast eelarvevahendite käsutaja juhtimisel teostatud standardseid kontrolle (28). Selline teise tasandi kontroll on lisatud AKV riikide eest vastutava osakonna ülesannetesse, millega tagatakse enamike juhtumite puhul sõltumatus eelarvevahendite käsutajast (välja arvatud direktori enda poolt kinnitatud tehingud, eelkõige eelarvetoetus). Antud järelevalve eesmärk on aidata kaasa tõhusamale üleminekule täielikult tsentraliseeritud finantskontrollilt täielikult detsentraliseeritud finantskontrollile (st eelarvevahendite käsutaja juhtimisel) ja tõhusa järelkontrolli loomisele. Vabatahtlik eelkontroll katkestati 2005. aastal pärast EuropeAidi ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

26.

EuropeAid kehtestas 2003. aasta teisel poolel vabatahtliku eelkontrolli. Eelkontrolli käigus kontrollitakse toimikuid, mis sisaldavad valimit igapäevastest maksetest ja kohustustest, mis on juhuslikult valitud täitmise kinnitust ootavate maksete ja kohustuste seast, pärast eelarvevahendite käsutaja juhtimisel teostatud standardseid kontrolle (28). Selline teise tasandi kontroll on lisatud AKV riikide eest vastutava osakonna ülesannetesse, millega tagatakse enamike juhtumite puhul sõltumatus eelarvevahendite käsutajast (välja arvatud direktori enda poolt kinnitatud tehingud, eelkõige eelarvetoetus). Antud järelevalve eesmärk on aidata kaasa tõhusamale üleminekule täielikult tsentraliseeritud finantskontrollilt täielikult detsentraliseeritud finantskontrollile (st eelarvevahendite käsutaja juhtimisel) ja tõhusa järelkontrolli loomisele. Vabatahtlik eelkontroll katkestati 2005. aastal pärast EuropeAidi ümberkorraldamist.

28

| 27. | Eelkontrolli käigus kontrolliti 6 % 2004. aastal sooritatud tehingutest, millest 6 % puhul leiti erinevat tüüpi vigasid, mille puhul oli võimalik võtta parandusmeetmeid. Kuigi leitud vigasid ei järjestatud vastavalt nende potentsiaalsele mõjule, tundub, et enamikel juhtudel tulenevad vead vähemtähtsate sisemenetluste eiramisest. Kontrollikoda analüüsis teise tasandi eelkontrolli käigus kontrollitud 23 tehingust koosnevat juhuslikku valimit ning leidis, et peale mõne vähemtähtsa juhtumi toimis kontroll tõhusalt. |
| --- | --- |

27.

Eelkontrolli käigus kontrolliti 6 % 2004. aastal sooritatud tehingutest, millest 6 % puhul leiti erinevat tüüpi vigasid, mille puhul oli võimalik võtta parandusmeetmeid. Kuigi leitud vigasid ei järjestatud vastavalt nende potentsiaalsele mõjule, tundub, et enamikel juhtudel tulenevad vead vähemtähtsate sisemenetluste eiramisest. Kontrollikoda analüüsis teise tasandi eelkontrolli käigus kontrollitud 23 tehingust koosnevat juhuslikku valimit ning leidis, et peale mõne vähemtähtsa juhtumi toimis kontroll tõhusalt.

Järelkontroll tuleb paremini dokumenteerida

| 28. | EuropeAid kehtestas 2004. aasta juunis järelkontrolli juba sooritatud tehingute tõendamiseks. Kontroll põhineb alusdokumentide hindamisel ilma kohapealse kontrollita ning selle eesmärgiks on kontrollida 3 % maksudest, sh ettemaksete kontrollimist ja heakskiitmist, (29) avastamaks ühekordseid ja korduvaid vigu, määratlemaks menetluste täiustamise potentsiaali ja andmaks täiendavat kindlust maksete korrektsuse ja seaduslikkuse kohta. Kontrollide ulatus on paremini määratletud võrreldes vabatahtliku eelkontrolliga. |
| --- | --- |

28.

EuropeAid kehtestas 2004. aasta juunis järelkontrolli juba sooritatud tehingute tõendamiseks. Kontroll põhineb alusdokumentide hindamisel ilma kohapealse kontrollita ning selle eesmärgiks on kontrollida 3 % maksudest, sh ettemaksete kontrollimist ja heakskiitmist, (29) avastamaks ühekordseid ja korduvaid vigu, määratlemaks menetluste täiustamise potentsiaali ja andmaks täiendavat kindlust maksete korrektsuse ja seaduslikkuse kohta. Kontrollide ulatus on paremini määratletud võrreldes vabatahtliku eelkontrolliga.

29

| 29. | Personali nappuse tõttu oli 2005. aasta jaanuari lõpuks kontrollitud ainult 2004. aasta kolme esimese kvartali tehingud, mis moodustas 1 % maksetehingutest võrreldes eesmärgiks seatud 3 % ga. |
| --- | --- |

29.

Personali nappuse tõttu oli 2005. aasta jaanuari lõpuks kontrollitud ainult 2004. aasta kolme esimese kvartali tehingud, mis moodustas 1 % maksetehingutest võrreldes eesmärgiks seatud 3 % ga.

| 29. | Kuigi järelkontroll ei katnud eesmärgiks seatud 3 % läbi infosüsteemide tehtavatest tehingutest, hõlmas see 14 % 2004. aasta tehingute kogumahust. |
| --- | --- |

29.

Kuigi järelkontroll ei katnud eesmärgiks seatud 3 % läbi infosüsteemide tehtavatest tehingutest, hõlmas see 14 % 2004. aasta tehingute kogumahust.

| 30. | Kontrollikoda analüüsis järelkontrolli käigus kontrollitud 51 tehingust koosnevat valimit ning leidis, et peale vähemtähtsate juhtumite toimis kontroll piisavalt tõhusalt. Kontrolli abil oleks siiski võinud saada veelgi suuremat kindlust, kui seda oleks laiendatud finantskohustustele ning oleks koostatud üksikasjalikud küsimustikud, mis võimaldanuks kontrollide ühtlustatud ja dokumenteeritud läbiviimist. |
| --- | --- |

30.

Kontrollikoda analüüsis järelkontrolli käigus kontrollitud 51 tehingust koosnevat valimit ning leidis, et peale vähemtähtsate juhtumite toimis kontroll piisavalt tõhusalt. Kontrolli abil oleks siiski võinud saada veelgi suuremat kindlust, kui seda oleks laiendatud finantskohustustele ning oleks koostatud üksikasjalikud küsimustikud, mis võimaldanuks kontrollide ühtlustatud ja dokumenteeritud läbiviimist.

| 30. | Pärast jääkriski hindamist ja tehingute järelkontrolli sidumiseks teiste kontrollsüsteemi koostisosadega otsustati viia sisse tehingute tsentraliseeritud järelkontroll ning määratleda selle omadused.
  Seejuures on ette nähtud, et järelevalvefaili sisestatakse andmed nii kontrolli kui ka kõikide rakendamise etappide kohta. |
| --- | --- |

30.

Pärast jääkriski hindamist ja tehingute järelkontrolli sidumiseks teiste kontrollsüsteemi koostisosadega otsustati viia sisse tehingute tsentraliseeritud järelkontroll ning määratleda selle omadused.

Seejuures on ette nähtud, et järelevalvefaili sisestatakse andmed nii kontrolli kui ka kõikide rakendamise etappide kohta.

Audit juhtimise kontrollitegevuse osana

| 31. | Eeskirjade järgimisega seotud vead, mille tulemuseks on abikõlbmatud kulud, tekivad peamiselt projektijuhtimise tasandil, mille eest vastutavad enamikel juhtudest mitterahuldava haldussuutlikkusega AKV riikide haldusorganid. Raamatupidamisarvestuse kinnitamisel põhinev audit on selliste vigade leidmise peamiseks vahendiks ja süsteemiauditi põhjal on võimalik anda soovitusi projektijuhtidele finantsjuhtimise parandamise ja tulevaste vigade riski vähendamise kohta. Auditeid võivad algatada projektijuhid ise, riiklike eelarvevahendite käsutaja, delegatsioon või peakorter ning selle rahastamine toimub kahel esimesel juhul projekti vahenditest ja kahel teisel juhul EAFi haldusvahenditest (30). AKV riikidega sõlmitavad rahastamislepingud on üha suuremal määral projektijuhtide ja riiklike eelarvevahendite käsutaja poolt läbiviidava auditi aluseks, eelkõige nende auditite, mille eesmärgiks on saada kinnitus programmikavadega seotud raamatupidamisarvestusele. Lisaks võivad delegatsioonid ja peakorter uute lepingualaste üldtingimuste (31) kohaselt kasutada projekti vahendeid üheksanda EAFi auditite algatamiseks. |
| --- | --- |

31.

Eeskirjade järgimisega seotud vead, mille tulemuseks on abikõlbmatud kulud, tekivad peamiselt projektijuhtimise tasandil, mille eest vastutavad enamikel juhtudest mitterahuldava haldussuutlikkusega AKV riikide haldusorganid. Raamatupidamisarvestuse kinnitamisel põhinev audit on selliste vigade leidmise peamiseks vahendiks ja süsteemiauditi põhjal on võimalik anda soovitusi projektijuhtidele finantsjuhtimise parandamise ja tulevaste vigade riski vähendamise kohta. Auditeid võivad algatada projektijuhid ise, riiklike eelarvevahendite käsutaja, delegatsioon või peakorter ning selle rahastamine toimub kahel esimesel juhul projekti vahenditest ja kahel teisel juhul EAFi haldusvahenditest (30). AKV riikidega sõlmitavad rahastamislepingud on üha suuremal määral projektijuhtide ja riiklike eelarvevahendite käsutaja poolt läbiviidava auditi aluseks, eelkõige nende auditite, mille eesmärgiks on saada kinnitus programmikavadega seotud raamatupidamisarvestusele. Lisaks võivad delegatsioonid ja peakorter uute lepingualaste üldtingimuste (31) kohaselt kasutada projekti vahendeid üheksanda EAFi auditite algatamiseks.

30

31

| 32. | EuropeAid täiustas 2004. aastal oma auditifunktsiooni. Koostati EuropeAidi ja delegatsioonide poolt üheksanda EAFi projektides kasutamiseks mõeldud põhjalik auditistrateegia, määratleti riskikriteeriumid vajalike auditite väljaselgitamiseks, avaldati audiitoritele mõeldud standardsed juhendid, viidi läbi kuus auditeid toetavat külastust delegatsioonides, koostati kaks tegevusaruannet ja kehtestati auditite toetamiseks ja järelevalveks kasutatav elektrooniline CRIS-auditisüsteem. EuropeAidi poolt 2004. aastal lõpule viidud auditite (32) tulemusena avastati 2 % abikõlbmatuid kulusid. Konkreetsetel eeskirjade eiramist puudutavatel kahtlustel põhinevate täiendavate auditite tulemusena ilmnes abikõlbmatuse kõrge tase või dokumentide puudumine. Nimetatud audititega saadakse täiendavat teavet EAFi rakendamise seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

32.

EuropeAid täiustas 2004. aastal oma auditifunktsiooni. Koostati EuropeAidi ja delegatsioonide poolt üheksanda EAFi projektides kasutamiseks mõeldud põhjalik auditistrateegia, määratleti riskikriteeriumid vajalike auditite väljaselgitamiseks, avaldati audiitoritele mõeldud standardsed juhendid, viidi läbi kuus auditeid toetavat külastust delegatsioonides, koostati kaks tegevusaruannet ja kehtestati auditite toetamiseks ja järelevalveks kasutatav elektrooniline CRIS-auditisüsteem. EuropeAidi poolt 2004. aastal lõpule viidud auditite (32) tulemusena avastati 2 % abikõlbmatuid kulusid. Konkreetsetel eeskirjade eiramist puudutavatel kahtlustel põhinevate täiendavate auditite tulemusena ilmnes abikõlbmatuse kõrge tase või dokumentide puudumine. Nimetatud audititega saadakse täiendavat teavet EAFi rakendamise seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

32

| 32. | EuropeAid on püüdnud jätkuvalt parandada audititega seotud teabe esitamist ja selle konsolideerimist. Seda jälgitakse ka tsentraliseeritult. |
| --- | --- |

32.

EuropeAid on püüdnud jätkuvalt parandada audititega seotud teabe esitamist ja selle konsolideerimist. Seda jälgitakse ka tsentraliseeritult.

| 33. | Delegatsioonide ja siseriiklike eelarvevahendite käsutaja poolt algatatud auditite katvuse ega õigeaegsuse kohta ei tehta ühtset kokkuvõtet. Samuti ei teostata kesktasandil järelevalvet auditite järelkontrolli üle ega suudeta tõhusalt määratleda juhtumeid, kus auditile järgnenud tegevus on olnud ebapiisav (nt sissenõudekorralduse puudumine audiitorite poolt avastatud enammaksmise juhtumite korral). Auditi algatamise aluseks olev riskianalüüs põhineb peamiselt kvalitatiivsetel kriteeriumidel. CRIS-auditisüsteemi abil oleks võinud leida lahenduse mõnele ülalmainitud puudusele, eelkõige auditite katvuse ja järelkontrolli osas. Kuigi CRIS-auditisüsteem oli väidetavalt pilootprojekti staadiumis 2003. aastal, ei ole selle abil ikka veel võimalik saada kõiki oodatud tulemusi. |
| --- | --- |

33.

Delegatsioonide ja siseriiklike eelarvevahendite käsutaja poolt algatatud auditite katvuse ega õigeaegsuse kohta ei tehta ühtset kokkuvõtet. Samuti ei teostata kesktasandil järelevalvet auditite järelkontrolli üle ega suudeta tõhusalt määratleda juhtumeid, kus auditile järgnenud tegevus on olnud ebapiisav (nt sissenõudekorralduse puudumine audiitorite poolt avastatud enammaksmise juhtumite korral). Auditi algatamise aluseks olev riskianalüüs põhineb peamiselt kvalitatiivsetel kriteeriumidel. CRIS-auditisüsteemi abil oleks võinud leida lahenduse mõnele ülalmainitud puudusele, eelkõige auditite katvuse ja järelkontrolli osas. Kuigi CRIS-auditisüsteem oli väidetavalt pilootprojekti staadiumis 2003. aastal, ei ole selle abil ikka veel võimalik saada kõiki oodatud tulemusi.

| 33. | Riskianalüüsi alusel ja tsentraliseeritult hallatud auditikava hõlmas 2004. aastal üle 5 % maksetest, mis ületas EuropeAidi metoodikas soovitatud mahu. Peaasutuse auditikava koosnes 2004. aastal 35 auditist ning delegatsioonide auditikava hõlmas kokku 426 auditit.
  Auditi järelmeetmete ja tagasimaksekorralduse väljastamise eest vastutavad detsentraliseeritud delegatsioonid. Küll aga tagab EuropeAid valimi hindamise alusel kõnealuste auditite ja nende suhtes võetavate järelmeetmete (tagasimaksekorralduse väljastamine) piisava kvaliteedi.
  CRIS auditisüsteem oli 2003. aastal veel katsejärgus. See sai valmis aprillis 2004 ja tehti kõigile kasutajatele kättesaadavaks juunis 2004. Delegatsioonid AKV riikides saavad seda hakata täiel määral kasutama pärast seda, kui ka EAFi raamatupidamissüsteem on viidud üle CRISi. |
| --- | --- |

33.

Riskianalüüsi alusel ja tsentraliseeritult hallatud auditikava hõlmas 2004. aastal üle 5 % maksetest, mis ületas EuropeAidi metoodikas soovitatud mahu. Peaasutuse auditikava koosnes 2004. aastal 35 auditist ning delegatsioonide auditikava hõlmas kokku 426 auditit.

Auditi järelmeetmete ja tagasimaksekorralduse väljastamise eest vastutavad detsentraliseeritud delegatsioonid. Küll aga tagab EuropeAid valimi hindamise alusel kõnealuste auditite ja nende suhtes võetavate järelmeetmete (tagasimaksekorralduse väljastamine) piisava kvaliteedi.

CRIS auditisüsteem oli 2003. aastal veel katsejärgus. See sai valmis aprillis 2004 ja tehti kõigile kasutajatele kättesaadavaks juunis 2004. Delegatsioonid AKV riikides saavad seda hakata täiel määral kasutama pärast seda, kui ka EAFi raamatupidamissüsteem on viidud üle CRISi.

Aruandluskohustuse täitmine delegatsioonide sisekontrolli osas peaks finantsmäärusega suuremas kooskõlas olema

| 34. | Tasandijuhtimise põhimõtte kohaselt on EuropeAidi peadirektor delegeerinud volitused ja vastutuse EAFi finantsrakendamise eest direktorile. Seoses detsentraliseerimisega on direktor omakorda delegeerinud enamuse volitustest ja vastutusvaldkondadest, välja arvatud eelarvetoetuse maksmise otsus, delegatsioonide juhtidele. Sama põhimõtte kohaselt annavad delegatsioonide juhid oma tegevusest aru sellele direktorile, kes omakorda annab aru EuropeAidi peadirektorile (vt finantsmääruse artikli 21 lõige 1 ja artikkel 25). Aruandluskohustus hõlmab lisaks teistele aspektidele ka sisekontrollisüsteemi tõhusat toimimist, mille aluseks on komisjoni sisekontrollistandardid. |
| --- | --- |

34.

Tasandijuhtimise põhimõtte kohaselt on EuropeAidi peadirektor delegeerinud volitused ja vastutuse EAFi finantsrakendamise eest direktorile. Seoses detsentraliseerimisega on direktor omakorda delegeerinud enamuse volitustest ja vastutusvaldkondadest, välja arvatud eelarvetoetuse maksmise otsus, delegatsioonide juhtidele. Sama põhimõtte kohaselt annavad delegatsioonide juhid oma tegevusest aru sellele direktorile, kes omakorda annab aru EuropeAidi peadirektorile (vt finantsmääruse artikli 21 lõige 1 ja artikkel 25). Aruandluskohustus hõlmab lisaks teistele aspektidele ka sisekontrollisüsteemi tõhusat toimimist, mille aluseks on komisjoni sisekontrollistandardid.

| 35. | Delegatsioonid viivad läbi sisekontrolli isehindamise, kuid vastupidiselt ülalmainitud tasandijuhtimise põhimõttele ei anna delegatsioonide juhid selle osas aru EuropeAidi direktorile, vaid välissuhete peadirektoraadi direktorile, kelle alluvusse kuuluvad halduslikel põhjustel kõikide delegatsioonide töötajad. Selle põhjuseks on asjaolu, et delegatsiooni sisekontroll hõlmab lisaks tegevuskuludele (mis on suurimaks osaks) ka halduskulusid ning delegatsioonide töötajad võivad saada juhiseid teistelt peadirektoraatidelt, eekõige arengu ja kaubanduse peadirektoraatidelt. Kuna EuropeAid vastutab sisekontrolli rakendamise eest delegatsioonides ilma aruandluskohustuseta, ei pruugita seetõttu puudustega piisavalt tegeleda. |
| --- | --- |

35.

Delegatsioonid viivad läbi sisekontrolli isehindamise, kuid vastupidiselt ülalmainitud tasandijuhtimise põhimõttele ei anna delegatsioonide juhid selle osas aru EuropeAidi direktorile, vaid välissuhete peadirektoraadi direktorile, kelle alluvusse kuuluvad halduslikel põhjustel kõikide delegatsioonide töötajad. Selle põhjuseks on asjaolu, et delegatsiooni sisekontroll hõlmab lisaks tegevuskuludele (mis on suurimaks osaks) ka halduskulusid ning delegatsioonide töötajad võivad saada juhiseid teistelt peadirektoraatidelt, eekõige arengu ja kaubanduse peadirektoraatidelt. Kuna EuropeAid vastutab sisekontrolli rakendamise eest delegatsioonides ilma aruandluskohustuseta, ei pruugita seetõttu puudustega piisavalt tegeleda.

| 35. | Kuna vastutus on jaotatud erinevate peadirektoraatide vahel, saavad delegatsioonid praeguse korra alusel sisekontrolli enesehinnanguks üksnes neile mõeldud ja seostatud juhised.
  Delegatsioonide sisekontrolli enesehindamise metoodika valis välissuhete peadirektoraat koostöös finantstalitusega ja see põhineb talitustevahelise töörühma tööl, milles EuropeAid osales. Selle kasutamise tulemustest teavitatakse kõiki asjaomaseid talitusi (välissuhete peadirektoraat, EuropeAid, arengu peadirektoraat jms), et rakendada asjakohaseid järelmeetmeid.
  Iga-aastane enesehindamine ei ole ainuke vahend, mille abil tõendatakse delegatsiooni juhi usaldusväärsust edasivolitatud eelarvevahendite käsutajana EuropeAid pädeva direktori ees. |
| --- | --- |

35.

Kuna vastutus on jaotatud erinevate peadirektoraatide vahel, saavad delegatsioonid praeguse korra alusel sisekontrolli enesehinnanguks üksnes neile mõeldud ja seostatud juhised.

Delegatsioonide sisekontrolli enesehindamise metoodika valis välissuhete peadirektoraat koostöös finantstalitusega ja see põhineb talitustevahelise töörühma tööl, milles EuropeAid osales. Selle kasutamise tulemustest teavitatakse kõiki asjaomaseid talitusi (välissuhete peadirektoraat, EuropeAid, arengu peadirektoraat jms), et rakendada asjakohaseid järelmeetmeid.

Iga-aastane enesehindamine ei ole ainuke vahend, mille abil tõendatakse delegatsiooni juhi usaldusväärsust edasivolitatud eelarvevahendite käsutajana EuropeAid pädeva direktori ees.

Vastavalt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate hartale peab delegatsiooni juht korrapäraselt teavitama peaasutust meetmete rakendamisest ja vahenditest, mille puhul ta on volitused edasi delegeerinud, ning kõikidest probleemidest, mis võivad tekkida haldamises ja kontrollmehhanismides, mis ta on loonud oma ülesannete täitmiseks.

EuropeAid jälgib sisekontrolli rakendamist delegatsioonides ja tema ülesanne on ennetada välisabi rakendamisega seotud riske.

EuropeAidi peadirektori tegevusaruandes ei mainita olulisi sisekontrolli puudusi

| 36. | Sarnaselt EAFi eelmiste aastatega kinnitas EuropeAidi peadirektor piisava kindluse saamist raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Tegevusaruandes oleks aga siiski tulnud ära märkida kõige tähtsamad sisekontrolli puudused, nagu need, mis tuvastati kontrollikoja auditi käigus (vt punktid 19–35), ning delegatsioonide välistegevuse haldusaruannetes märgitud puudused. 2004. aastal oli selliseid aruandeid 52. Delegatsioonid juhtisid muuhulgas tähelepanu ebapiisavatele audititele ja järelkontrollile ning puudustele riiklike eelarvevahendite käsutaja haldussuutlikkuses, mis suurendasid delegatsioonide töötajate töökoormust. Nimetatud teemade konsolideerimisega ei suudetud siiski tagada nende piisavat ja põhjalikku käsitlemist EuropeAidi peadirektori tegevusaruandes. Seetõttu on võimalik, et nende mõju sisekontrollile pole selles tegevusaruandes täies mahus arvesse võetud. |
| --- | --- |

36.

Sarnaselt EAFi eelmiste aastatega kinnitas EuropeAidi peadirektor piisava kindluse saamist raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Tegevusaruandes oleks aga siiski tulnud ära märkida kõige tähtsamad sisekontrolli puudused, nagu need, mis tuvastati kontrollikoja auditi käigus (vt punktid 19–35), ning delegatsioonide välistegevuse haldusaruannetes märgitud puudused. 2004. aastal oli selliseid aruandeid 52. Delegatsioonid juhtisid muuhulgas tähelepanu ebapiisavatele audititele ja järelkontrollile ning puudustele riiklike eelarvevahendite käsutaja haldussuutlikkuses, mis suurendasid delegatsioonide töötajate töökoormust. Nimetatud teemade konsolideerimisega ei suudetud siiski tagada nende piisavat ja põhjalikku käsitlemist EuropeAidi peadirektori tegevusaruandes. Seetõttu on võimalik, et nende mõju sisekontrollile pole selles tegevusaruandes täies mahus arvesse võetud.

| 36. | Väljaspool ühendust suunatud abiga seotud tehinguid jälgib korrapäraselt kulusid ja tulusid heakskiitev pädev osakond peaasutuses. Vajaduse korral otsustakse koos delegatsioonidega, missuguseid parandusmeetmeid võtta. Edasivolitustega eelarvekäsutaja (direktorid) peaasutuses teavitavad järelmeetmetest, mis on võetud delegatsioonide püstitatud küsimuste suhtes, ja tõstatab vajaduse korral probleemid, millele EuropeAidi peadirektor peaks pöörama erilist tähelepanu. |
| --- | --- |

36.

Väljaspool ühendust suunatud abiga seotud tehinguid jälgib korrapäraselt kulusid ja tulusid heakskiitev pädev osakond peaasutuses. Vajaduse korral otsustakse koos delegatsioonidega, missuguseid parandusmeetmeid võtta. Edasivolitustega eelarvekäsutaja (direktorid) peaasutuses teavitavad järelmeetmetest, mis on võetud delegatsioonide püstitatud küsimuste suhtes, ja tõstatab vajaduse korral probleemid, millele EuropeAidi peadirektor peaks pöörama erilist tähelepanu.

Tehingute audit

| 37. | 74 makse ja vastava finantskohustuse valimit, mis koostati nende maksete ja finantskohustuste põhjal, mille suhtes teostati eelkontrolli (23) ja järelkontrolli (51) (vt punktid 27 ja 30), kasutas kontrollikoda ka seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks üksnes alusdokumentide põhjal. Lisaks sellele valis kontrollikoda kuues AKV riigis 2004. aastal tehtud 26 makse ja vastava finantskohustuse valimi ning kontrollis seaduslikkust ja korrektsust kohapealsete kontrollide käigus, mis ulatusid rakendusüksuse tasandini välja. Kontrollide eesmärgiks oli saada kindlus ka tööde, tarnete ja teenuste tegelikkusest. |
| --- | --- |

37.

74 makse ja vastava finantskohustuse valimit, mis koostati nende maksete ja finantskohustuste põhjal, mille suhtes teostati eelkontrolli (23) ja järelkontrolli (51) (vt punktid 27 ja 30), kasutas kontrollikoda ka seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks üksnes alusdokumentide põhjal. Lisaks sellele valis kontrollikoda kuues AKV riigis 2004. aastal tehtud 26 makse ja vastava finantskohustuse valimi ning kontrollis seaduslikkust ja korrektsust kohapealsete kontrollide käigus, mis ulatusid rakendusüksuse tasandini välja. Kontrollide eesmärgiks oli saada kindlus ka tööde, tarnete ja teenuste tegelikkusest.

Individuaalsete juriidiliste kohustuste ja maksetega seotud vead ei ole olulised

| 38. | Juriidiliste kohustuste ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimisel leitud vead ei ole oma esinemissageduse ja finantsmõju poolest olulised. Nendega seonduvad mitmed palju sagedasemad vead, mis on seotud menetluste rakendamisega. Kõik vead koos mõjutavad ülalmainitud sisekontrolli puudusi ja osutavad parandamist vajavatele valdkondadele. |
| --- | --- |

38.

Juriidiliste kohustuste ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimisel leitud vead ei ole oma esinemissageduse ja finantsmõju poolest olulised. Nendega seonduvad mitmed palju sagedasemad vead, mis on seotud menetluste rakendamisega. Kõik vead koos mõjutavad ülalmainitud sisekontrolli puudusi ja osutavad parandamist vajavatele valdkondadele.

| 39. | Individuaalsete finantskohustuste puhul leiti järgnevat tüüpi vigasid: avatud pakkumiste läbiviimist puudutava eeskirja mittejärgimine ilma eelneva asjassepuutuva volituseta; lepingute allkirjastamine pärast rahastamislepingus märgitud tähtaega või mittenõuetekohane allkirjastamine; ebatäpsete abikõlblikkuskriteeriumidega programmi eelkavad. |
| --- | --- |

39.

Individuaalsete finantskohustuste puhul leiti järgnevat tüüpi vigasid: avatud pakkumiste läbiviimist puudutava eeskirja mittejärgimine ilma eelneva asjassepuutuva volituseta; lepingute allkirjastamine pärast rahastamislepingus märgitud tähtaega või mittenõuetekohane allkirjastamine; ebatäpsete abikõlblikkuskriteeriumidega programmi eelkavad.

| 40. | Maksete puhul leiti järgnevat tüüpi vigasid: programmi eelkavade haldamiseks tehtud ettemaksete ajutine ilma volituseta investeerimine; abikõlbmatud kulutused; hilinenud maksed, millega kaasnevad võimalikud viivisenõuded; dokumenteerimata kulutused toetustele. |
| --- | --- |

40.

Maksete puhul leiti järgnevat tüüpi vigasid: programmi eelkavade haldamiseks tehtud ettemaksete ajutine ilma volituseta investeerimine; abikõlbmatud kulutused; hilinenud maksed, millega kaasnevad võimalikud viivisenõuded; dokumenteerimata kulutused toetustele.

| 38–40. | Olles teadlik riskidest, mis valitsevad EAFi rakendamise keskkonnas, hindab EuropeAid ümber ja kohandab korrapäraselt oma lähenemisviisi riskidele ja rahastamiskanaleid, et parandada oma sisekontrolli kvaliteeti ja tõhusust. Selle tõhusust kinnitavad ka kontrollikoja tuvastatud vähesed vead. |
| --- | --- |

38–40.

Olles teadlik riskidest, mis valitsevad EAFi rakendamise keskkonnas, hindab EuropeAid ümber ja kohandab korrapäraselt oma lähenemisviisi riskidele ja rahastamiskanaleid, et parandada oma sisekontrolli kvaliteeti ja tõhusust. Selle tõhusust kinnitavad ka kontrollikoja tuvastatud vähesed vead.

Eelarvetoetusega seotud tegevus

| 41. | Eelarvetoetuse osas jätab EAFi õiguslik raamistik märkimisväärselt palju ruumi tõlgendamiseks ja erandite tegemiseks. Seega on kontrollikoja poolt läbiviidavate raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollide sisuks kinnituse saamine, et komisjon on asjakohaseid tingimusi õigesti hinnanud. Algsetele hindamistele, mis viiakse läbi seoses rahaliste kohustuste vastuvõtmisega, ei ole antud piisavalt kindlat vormi Cotonou lepingu artikli 61 lõikes 2 loetletud kriteeriumide tähenduses. Sedalaadi vormistus on oluline eelkõige riigi rahanduse juhtimise läbipaistvuse, usaldatavuse ja mõjususe seisukohast, muidu pole hiljem võimalik otsustada, kas kõnealune juhtimine on paranenud, mis on edasise abi eelduseks. |
| --- | --- |

41.

Eelarvetoetuse osas jätab EAFi õiguslik raamistik märkimisväärselt palju ruumi tõlgendamiseks ja erandite tegemiseks. Seega on kontrollikoja poolt läbiviidavate raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollide sisuks kinnituse saamine, et komisjon on asjakohaseid tingimusi õigesti hinnanud. Algsetele hindamistele, mis viiakse läbi seoses rahaliste kohustuste vastuvõtmisega, ei ole antud piisavalt kindlat vormi Cotonou lepingu artikli 61 lõikes 2 loetletud kriteeriumide tähenduses. Sedalaadi vormistus on oluline eelkõige riigi rahanduse juhtimise läbipaistvuse, usaldatavuse ja mõjususe seisukohast, muidu pole hiljem võimalik otsustada, kas kõnealune juhtimine on paranenud, mis on edasise abi eelduseks.

| 41. | Komisjon on kehtestanud abi andmiseks tingimused, mis koosnevad osaliselt objektiivselt kontrollitavatest ja mõõdetavatest näitajatest, misläbi väheneb oht teha otsuseid omal äranägemisel.
  Edaspidi püütakse rahastamisettepanekutes veelgi paremini selgitada abi saava riigi abikõlblikkuse kriteeriumidele vastamist Cotonou lepingu artikli 61.2 tähenduses. Praegu on igas rahastamisettepanekus lisa, milles analüüsitakse riigi rahanduse haldamisega seotud põhiaspekte ja selles valdkonnas lahendamist vajavaid probleeme. Tegelikkuses on seega kõnealuses artiklis loetletud kriteeriumid täidetud, kuid on tõsi, et seda võiks teha selgemalt. |
| --- | --- |

41.

Komisjon on kehtestanud abi andmiseks tingimused, mis koosnevad osaliselt objektiivselt kontrollitavatest ja mõõdetavatest näitajatest, misläbi väheneb oht teha otsuseid omal äranägemisel.

Edaspidi püütakse rahastamisettepanekutes veelgi paremini selgitada abi saava riigi abikõlblikkuse kriteeriumidele vastamist Cotonou lepingu artikli 61.2 tähenduses. Praegu on igas rahastamisettepanekus lisa, milles analüüsitakse riigi rahanduse haldamisega seotud põhiaspekte ja selles valdkonnas lahendamist vajavaid probleeme. Tegelikkuses on seega kõnealuses artiklis loetletud kriteeriumid täidetud, kuid on tõsi, et seda võiks teha selgemalt.

Muutused järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimises

| 42. | Kõik eespool mainitud tähelepanekud lülitatakse näitajate tabelisse, et oleks võimalik hinnata muutusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimises (vt
  tabel 3
  ). |
| --- | --- |

42.

Kõik eespool mainitud tähelepanekud lülitatakse näitajate tabelisse, et oleks võimalik hinnata muutusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimises (vt
  tabel 3
  ).

tabel 3

| 42. | Komisjon soovib esitada järgmised tähelepanekud:






  — | Tabeli 3 punkti 1.2 kohta: Komisjon analüüsis ja jälgis korrapäraselt vastavalt finantsmäärusele tagasinõutavaid ettemakseid. Tulevikus, kui on võetud kasutusele tekkepõhine raamatupidamine, plaanib komisjon arvutada ebatõenäoliselt laekuvate võlgade katteks eraldatavate vahendite suuruse. |
| --- | --- | --- |

42.

Komisjon soovib esitada järgmised tähelepanekud:

—

Tabeli 3 punkti 1.2 kohta: Komisjon analüüsis ja jälgis korrapäraselt vastavalt finantsmäärusele tagasinõutavaid ettemakseid. Tulevikus, kui on võetud kasutusele tekkepõhine raamatupidamine, plaanib komisjon arvutada ebatõenäoliselt laekuvate võlgade katteks eraldatavate vahendite suuruse.

Tabel 3 — DAS 2004 EAFide osas: Audititöös ilmnenud näitajad

| 1 |
| --- |
| PÕHITÄHELEPANEKUD — MUUTUSED OLUKORRAS |
| | 2002 | 2003 | 2004 |
| Tähelepanekud | Tarvitusele võetavad meetmed | Tähelepanekud | Tarvitusele võetavad meetmed | Tähelepanekud | Tarvitusele võetavad meetmed |
| 1.1 | Eelarvetoetuse rakendamine | Kuna puuduvad piisavad andmed riikliku finantsjuhtimise kvaliteedi osas AKV riikides, ei saa kontrollikoda anda arvamust eelarvetoetuste kasutamise kohta | Tuleb parandada informeeritust riikliku finantsjuhtimise osas AKV riikides | Komisjoni on andnud rohkem infot riikliku finantsjuhtimise seire kohta AKV riikides, eriti oma 2003. eelarveaasta finantsjuhtimisaruandes | Tuleb jätkata infovahetuse täiustamist selles võtmetähtsusega valdkonnas | Komisjon maksab rahalisi vahendeid välja tingimuste täitmise hindamise põhjal (osaliselt tulemusnäitajate abil) | Meetmeid ei vajata enam |
| 1.2 | Ettemaksete ja erinevate sissenõutavate summade väljaselgitamine ning eraldis ebatõenäoliselt laekuvate võlgade jaoks | Ettemaksed ja sissenõutavad summad ei kajastu arvepidamises usaldusväärselt | Puudus tuleb kõrvaldada | Üle 18 kuu tasumata ettemaksete (400 miljonit eurot) väljaselgitamist ja tagasinõutavate summade (27,5 miljonit eurot) tagasisaamist hallatakse väga puudulikult | Tuleb täiustada väljaselgitamist nõudvate ettemaksete ning tagasinõutavate summade kindlakstegemise, registreerimise ja seire korda | Üle 18 kuu kinnitamata ettemaksete ja tagasisaadavate summade sissenõudmise haldamine on puudulik. Ebatõenäoliselt laekuvate võlgade eraldis ei peegelda lootusetute võlgade taset | Parandada järelevalvet tagastamata ettemaksete üle. Arvutada ja kohandada ebatõenäoliselt laekuvate võlgade eraldis |
| 1.3 | Stabexi vahendite inventeerimine ja kasutus | Arvepidamises puudub teave Stabexi vahendite kasutamise kohta | Puudus tuleb kõrvaldada, sest komisjon on kaasvastutav vahendite kasutamise eest | Komisjonil ei ole võimalik kontrollida Stabexi vahendite kasutamist (Lomé IV, artikkel 212); volitused pangaülekannete tegemiseks on ebapiisavad | Riiklike eelarvevahendite käsutajatelt tuleb saada kõik aruanded Stabexi vahendite kasutamise kohta; on vaja tugevdada sisekontrolli pangatehingute üle | Stabexi vahendite inventeerimine on lõpetatud, kuid pangakontodel olevate rahasummade suurused pole usaldusväärsed (832 miljonit eurot). Teave Stabexi vahendite kasutamise kohta on ebapiisav | Pankades olevate rahaliste vahendite kohta usaldusväärsemate andmete saamiseks tuleb jätkata uurimist. Hankida aruanded rahaliste vahendite kasutamise kohta |
| 1.4 | Riskijuhtimine | ei hinnatud | ei hinnatud | ei hinnatud | ei hinnatud | Peakontori poolt tehtav riskijuhtimine on liiga üldine määratlemaks riske, eriti AKV riikides | Parandada riskijuhtimist konkreetsete riskide määratlemiseks |
| 1.5 | Järelkontrollid | ei hinnatud | ei hinnatud | ei hinnatud | ei hinnatud | Kontrollitud tehingute vähesus oli tingitud piiratud inimressurssidest. Kontrollid olid piisavalt tõhusad, kuid ei olnud nõuetekohaselt dokumenteeritud | Parandada kontrollide dokumenteerimist |
| 1.6 | Audit juhtimise kontrollitegevuse osana | ei hinnatud | ei hinnatud | ei hinnatud | ei hinnatud | Auditite katvust ei ole tsentraliseeritult ühtlustatud ja nende järelkontrolli puhul ei teostata tsentraliseeritud järelevalvet | Parandada auditite toetamiseks ja järelevalveks loodud arvutipõhise CRIS-auditisüsteemi toimimist |
| 2 |
| JÄRELEVALVESÜSTEEMID JA KONTROLLID |
| | 2002 | 2003 | 2004 |
| FINANTSAUDITITE LÄBIVAATAMINE |
| | Sagedus (a) | Sagedus (a) | Sagedus (a) |
| 2.1 | Kasutatavad mõisted ei väljenda alati selgesti abikõlbmatute kulude iseloomu | sage | pisteline | pisteline |
| 2.2 | Auditiaruanne ei kajasta numbriliselt selgesti auditeeritud kulutusi ega abikõlblike ja -kõlbmatute kulude summasid | sage | pisteline | pisteline |
| 2.3 | Välisaudiitorite tuvastatavad puudujäägid abikõlbmatute kulude tagasinõudmisel | sage | sage | pisteline |
| BRÜSSELI SISEKONTROLLISÜSTEEMID |
| | Järelvalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b) | Järelvalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b) | Järelvalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b) |
| 2.4 | Tehingutega seonduvate teatud sisekontrollistandardite järgimise tegelik tase | B | B/A | B/A |
| | SISEKONTROLLISÜSTEEMID AKV RIIKIDES (DELEGATSIOONIDES JA SISERIIKLIKES ASUTUSTES) | (33) | (34) | (35) |
| 2.5 | Üldine hinnang pakkumiskutsetele | B | B/A | B/A |
| 2.6 | Üldine hinnang väljamaksetele | B | B/A | B/A |
| 2.7 | Üldine hinnang audititele | B | B | B |
| 2.8 | Üldine hinnang sissenõuetele | C | C | C/B |
| 2.9 | Üldine hinnang raamatupidamisele | B | B/A | B/A |
| 2.10 | Üldine hinnang kõikidele vaatlusalustele riikidele | B | B | B |
| (a) Sagedus (esinemus)

  harv
  pisteline
  sage

  (b) Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang

  A. Toimib hästi, vajab vähest parandamist
  B. Toimib, kuid vajab parandamist
  C. Ei toimi vastavalt soovitule

  Allikas: Kontrollikoda. |

1

PÕHITÄHELEPANEKUD — MUUTUSED OLUKORRAS

2002

2003

2004

Tähelepanekud

Tarvitusele võetavad meetmed

Tähelepanekud

Tarvitusele võetavad meetmed

Tähelepanekud

Tarvitusele võetavad meetmed

1.1

Eelarvetoetuse rakendamine

Kuna puuduvad piisavad andmed riikliku finantsjuhtimise kvaliteedi osas AKV riikides, ei saa kontrollikoda anda arvamust eelarvetoetuste kasutamise kohta

Tuleb parandada informeeritust riikliku finantsjuhtimise osas AKV riikides

Komisjoni on andnud rohkem infot riikliku finantsjuhtimise seire kohta AKV riikides, eriti oma 2003. eelarveaasta finantsjuhtimisaruandes

Tuleb jätkata infovahetuse täiustamist selles võtmetähtsusega valdkonnas

Komisjon maksab rahalisi vahendeid välja tingimuste täitmise hindamise põhjal (osaliselt tulemusnäitajate abil)

Meetmeid ei vajata enam

1.2

Ettemaksete ja erinevate sissenõutavate summade väljaselgitamine ning eraldis ebatõenäoliselt laekuvate võlgade jaoks

Ettemaksed ja sissenõutavad summad ei kajastu arvepidamises usaldusväärselt

Puudus tuleb kõrvaldada

Üle 18 kuu tasumata ettemaksete (400 miljonit eurot) väljaselgitamist ja tagasinõutavate summade (27,5 miljonit eurot) tagasisaamist hallatakse väga puudulikult

Tuleb täiustada väljaselgitamist nõudvate ettemaksete ning tagasinõutavate summade kindlakstegemise, registreerimise ja seire korda

Üle 18 kuu kinnitamata ettemaksete ja tagasisaadavate summade sissenõudmise haldamine on puudulik. Ebatõenäoliselt laekuvate võlgade eraldis ei peegelda lootusetute võlgade taset

Parandada järelevalvet tagastamata ettemaksete üle. Arvutada ja kohandada ebatõenäoliselt laekuvate võlgade eraldis

1.3

Stabexi vahendite inventeerimine ja kasutus

Arvepidamises puudub teave Stabexi vahendite kasutamise kohta

Puudus tuleb kõrvaldada, sest komisjon on kaasvastutav vahendite kasutamise eest

Komisjonil ei ole võimalik kontrollida Stabexi vahendite kasutamist (Lomé IV, artikkel 212); volitused pangaülekannete tegemiseks on ebapiisavad

Riiklike eelarvevahendite käsutajatelt tuleb saada kõik aruanded Stabexi vahendite kasutamise kohta; on vaja tugevdada sisekontrolli pangatehingute üle

Stabexi vahendite inventeerimine on lõpetatud, kuid pangakontodel olevate rahasummade suurused pole usaldusväärsed (832 miljonit eurot). Teave Stabexi vahendite kasutamise kohta on ebapiisav

Pankades olevate rahaliste vahendite kohta usaldusväärsemate andmete saamiseks tuleb jätkata uurimist. Hankida aruanded rahaliste vahendite kasutamise kohta

1.4

Riskijuhtimine

ei hinnatud

ei hinnatud

ei hinnatud

ei hinnatud

Peakontori poolt tehtav riskijuhtimine on liiga üldine määratlemaks riske, eriti AKV riikides

Parandada riskijuhtimist konkreetsete riskide määratlemiseks

1.5

Järelkontrollid

ei hinnatud

ei hinnatud

ei hinnatud

ei hinnatud

Kontrollitud tehingute vähesus oli tingitud piiratud inimressurssidest. Kontrollid olid piisavalt tõhusad, kuid ei olnud nõuetekohaselt dokumenteeritud

Parandada kontrollide dokumenteerimist

1.6

Audit juhtimise kontrollitegevuse osana

ei hinnatud

ei hinnatud

ei hinnatud

ei hinnatud

Auditite katvust ei ole tsentraliseeritult ühtlustatud ja nende järelkontrolli puhul ei teostata tsentraliseeritud järelevalvet

Parandada auditite toetamiseks ja järelevalveks loodud arvutipõhise CRIS-auditisüsteemi toimimist

2

JÄRELEVALVESÜSTEEMID JA KONTROLLID

2002

2003

2004

FINANTSAUDITITE LÄBIVAATAMINE

Sagedus (a)

Sagedus (a)

Sagedus (a)

2.1

Kasutatavad mõisted ei väljenda alati selgesti abikõlbmatute kulude iseloomu

sage

pisteline

pisteline

2.2

Auditiaruanne ei kajasta numbriliselt selgesti auditeeritud kulutusi ega abikõlblike ja -kõlbmatute kulude summasid

sage

pisteline

pisteline

2.3

Välisaudiitorite tuvastatavad puudujäägid abikõlbmatute kulude tagasinõudmisel

sage

sage

pisteline

BRÜSSELI SISEKONTROLLISÜSTEEMID

Järelvalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b)

Järelvalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b)

Järelvalvesüsteemide ja kontrollide hinnang (b)

2.4

Tehingutega seonduvate teatud sisekontrollistandardite järgimise tegelik tase

B

B/A

B/A

SISEKONTROLLISÜSTEEMID AKV RIIKIDES (DELEGATSIOONIDES JA SISERIIKLIKES ASUTUSTES)

SISEKONTROLLISÜSTEEMID AKV RIIKIDES (DELEGATSIOONIDES JA SISERIIKLIKES ASUTUSTES)

(33)

33

(34)

34

(35)

35

2.5

Üldine hinnang pakkumiskutsetele

B

B/A

B/A

2.6

Üldine hinnang väljamaksetele

B

B/A

B/A

2.7

Üldine hinnang audititele

B

B

B

2.8

Üldine hinnang sissenõuetele

C

C

C/B

2.9

Üldine hinnang raamatupidamisele

B

B/A

B/A

2.10

Üldine hinnang kõikidele vaatlusalustele riikidele

B

B

B

(a) Sagedus (esinemus)

(a) Sagedus (esinemus)

harv

pisteline

sage

(b) Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang

(b) Järelevalvesüsteemide ja kontrollide hinnang

A. Toimib hästi, vajab vähest parandamist

B. Toimib, kuid vajab parandamist

C. Ei toimi vastavalt soovitule

Allikas: Kontrollikoda.

Allikas:

| — | Tabeli 3 punkti 1.6 kohta: Riskianalüüsi alusel ja tsentraliseeritult hallatud auditikava hõlmas 2004. aastal üle 5 % maksetest, mis ületas EuropeAidi metoodikas soovitatud mahu. Peaasutuse auditikava koosnes 2004. aastal 35 auditist ning delegatsioonide auditikava hõlmas kokku 426 auditit. |
| --- | --- |

—

Tabeli 3 punkti 1.6 kohta: Riskianalüüsi alusel ja tsentraliseeritult hallatud auditikava hõlmas 2004. aastal üle 5 % maksetest, mis ületas EuropeAidi metoodikas soovitatud mahu. Peaasutuse auditikava koosnes 2004. aastal 35 auditist ning delegatsioonide auditikava hõlmas kokku 426 auditit.

III PEATÜKK — EELNEVATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELAUDIT

EAFi rahastatavad infrastruktuuritööd

| 43. | Kontrollikoda rõhutas oma eriaruandes nr 8/2003 (36) EAFi rahastatavate infrastruktuuritööde teostamise kohta töölepingute rakendamise järelevalve parandamise vajadust ning eriti vajadust vähendada erinevusi lepingute algse sisu ja nende tegeliku täitmise vahel. Selleks soovitas kontrollikoda komisjonil:






  a) | anda lepingute aluseks olevaid uuringuid teostavatele konsultantidele parem raamistik ja suurendada nende vastutusvaldkonda; |
| --- | --- | --- |

43.

Kontrollikoda rõhutas oma eriaruandes nr 8/2003 (36) EAFi rahastatavate infrastruktuuritööde teostamise kohta töölepingute rakendamise järelevalve parandamise vajadust ning eriti vajadust vähendada erinevusi lepingute algse sisu ja nende tegeliku täitmise vahel. Selleks soovitas kontrollikoda komisjonil:

36

a)

anda lepingute aluseks olevaid uuringuid teostavatele konsultantidele parem raamistik ja suurendada nende vastutusvaldkonda;

| b) | pöörata suuremat tähelepanu tööde käigus tehtud muudatustele ja käsitleda rakendamisega seotud probleeme ja kaebusi vähema ajakuluga; |
| --- | --- |

b)

pöörata suuremat tähelepanu tööde käigus tehtud muudatustele ja käsitleda rakendamisega seotud probleeme ja kaebusi vähema ajakuluga;

| c) | teha ümberkorraldusi oma kesktalitustes, andes sellega detsentraliseerimisprotsessi raames suuremat tuge delegatsioonidele; |
| --- | --- |

c)

teha ümberkorraldusi oma kesktalitustes, andes sellega detsentraliseerimisprotsessi raames suuremat tuge delegatsioonidele;

| d) | pöörata suuremat tähelepanu kaasnevatele meetmetele, mis mõjutavad tööde elluviidavust ja kestust ning uuesti läbi vaadata töölepingute täitmise üldtingimused (37). |
| --- | --- |

d)

pöörata suuremat tähelepanu kaasnevatele meetmetele, mis mõjutavad tööde elluviidavust ja kestust ning uuesti läbi vaadata töölepingute täitmise üldtingimused (37).

37

Eelarve täitmist kinnitava asutuse seisukoht

| 44. | Euroopa Parlament võttis kontrollikoja soovitusi arvesse ja nõukogu (38) suhtus positiivselt sellesse, et komisjon oli juba alustanud nende põhjal järelkontrolli. Eriti soovitas nõukogu suurendada AKV riikidele antavat toetust (eelkõige olemasolevate infrastruktuuride säilitamiseks) ja täiustada ettevalmistavate uuringute kontrolle (konsultantide finantsvastutuse, suurendatud järelevalve ja täpsemate juhiste osas). |
| --- | --- |

44.

Euroopa Parlament võttis kontrollikoja soovitusi arvesse ja nõukogu (38) suhtus positiivselt sellesse, et komisjon oli juba alustanud nende põhjal järelkontrolli. Eriti soovitas nõukogu suurendada AKV riikidele antavat toetust (eelkõige olemasolevate infrastruktuuride säilitamiseks) ja täiustada ettevalmistavate uuringute kontrolle (konsultantide finantsvastutuse, suurendatud järelevalve ja täpsemate juhiste osas).

38

Komisjoni järelkontroll

| 45. | Komisjoni aruanne kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAFid) finantsjuhtimise kohta 2003. eelarveaastal ja kontrollikoja teostatud piiratud ulatusega läbivaatus antud valdkonnas osutavad, et komisjon kavatses järgida kontrollikoja peamisi soovitusi. |
| --- | --- |

45.

Komisjoni aruanne kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAFid) finantsjuhtimise kohta 2003. eelarveaastal ja kontrollikoja teostatud piiratud ulatusega läbivaatus antud valdkonnas osutavad, et komisjon kavatses järgida kontrollikoja peamisi soovitusi.

| 46. | Komisjon on suurendanud konsultantide vastutusvaldkonda, andes ühele konsultandile ülesandeks nii töö kavandamise kui selle teostamise järelevalve. Samuti otsustas komisjon kõik uuringud enne EAFi komiteele rahastamisettepanekute esitamist lõpule viia. Mõned delegatsioonid ei soovinud küll uut lähenemisviisi kasutusele võtta, kuna see tähendanuks viivitusi tehingute kulukohustustena raamatupidamisarvestusse kandmisel; peakontor otsustas aga siiski kohustada delegatsioone nimetatud meedet rakendada, lükates edasi mitmete finantsotsuste tegemise projektide kohta, mille uuringuid ei oldud lõpule viidud. Selle tulemusena vähenes kulukohustuste arv. |
| --- | --- |

46.

Komisjon on suurendanud konsultantide vastutusvaldkonda, andes ühele konsultandile ülesandeks nii töö kavandamise kui selle teostamise järelevalve. Samuti otsustas komisjon kõik uuringud enne EAFi komiteele rahastamisettepanekute esitamist lõpule viia. Mõned delegatsioonid ei soovinud küll uut lähenemisviisi kasutusele võtta, kuna see tähendanuks viivitusi tehingute kulukohustustena raamatupidamisarvestusse kandmisel; peakontor otsustas aga siiski kohustada delegatsioone nimetatud meedet rakendada, lükates edasi mitmete finantsotsuste tegemise projektide kohta, mille uuringuid ei oldud lõpule viidud. Selle tulemusena vähenes kulukohustuste arv.

| 47. | On liiga vara teha oletusi selle kohta, kas soovitust vaidluste varase käsitlemise kohta on järgitud või mitte: elektrooniline haldussüsteem (CRIS) ei sisalda sellealast teavet ning peakontor ei ole ka antud valdkonnas järelevalvet teostanud. |
| --- | --- |

47.

On liiga vara teha oletusi selle kohta, kas soovitust vaidluste varase käsitlemise kohta on järgitud või mitte: elektrooniline haldussüsteem (CRIS) ei sisalda sellealast teavet ning peakontor ei ole ka antud valdkonnas järelevalvet teostanud.

| 48. | EuropeAidi erinevate osakondade ümberkorraldused jõustusid 16. märtsil 2005. Delegatsioonide järelevalve ja nõustamise eest vastutab peamiselt infrastruktuuriüksus. Ümberkorraldus on kasulikuks täienduseks lõppevale detsentraliseerimisprotsessile ning koos pakutava koolitusega peaks võimaldama kontrollikoja soovitusi lihtsamini rakendada. |
| --- | --- |

48.

EuropeAidi erinevate osakondade ümberkorraldused jõustusid 16. märtsil 2005. Delegatsioonide järelevalve ja nõustamise eest vastutab peamiselt infrastruktuuriüksus. Ümberkorraldus on kasulikuks täienduseks lõppevale detsentraliseerimisprotsessile ning koos pakutava koolitusega peaks võimaldama kontrollikoja soovitusi lihtsamini rakendada.

| 49. | Nõukogu võttis arvesse kaasnevate meetmete (hooldus, teljekoormuste kontrollimine, liiklusohutus ja keskkond) kohta antud kontrollikoja soovitust, kuid komisjon ei kehtestanud uusi eeskirju, leides, et nimetatud meetmeid on juba rakendatud. Ehkki teederahastutel (spetsiaalsed teedehoolduse rahastud) ei ole alati piisavalt ressursse, tehakse nad üldjuhul kättesaadavaks; komisjon kontrollib nimetatud menetlust eeskätt seoses eelarvetoetusega. Nimetatud rahastutel on siiski märkimisväärseid organisatsioonilisi probleeme (näiteks kui vahendeid kasutatakse pigem infrastruktuuri rahastamiseks kui selle hoolduseks). |
| --- | --- |

49.

Nõukogu võttis arvesse kaasnevate meetmete (hooldus, teljekoormuste kontrollimine, liiklusohutus ja keskkond) kohta antud kontrollikoja soovitust, kuid komisjon ei kehtestanud uusi eeskirju, leides, et nimetatud meetmeid on juba rakendatud. Ehkki teederahastutel (spetsiaalsed teedehoolduse rahastud) ei ole alati piisavalt ressursse, tehakse nad üldjuhul kättesaadavaks; komisjon kontrollib nimetatud menetlust eeskätt seoses eelarvetoetusega. Nimetatud rahastutel on siiski märkimisväärseid organisatsioonilisi probleeme (näiteks kui vahendeid kasutatakse pigem infrastruktuuri rahastamiseks kui selle hoolduseks).

| 46–49. | Jätkuks kontrollikoja 2003. aasta juuli eriaruandele infrastruktuuriprojektide kohta kutsus komisjon 2004. aasta veebruaris delegatsioone üles kontrollikoja väljatoodud vigade kordumise vältimiseks järgima peamiselt nelja järgmist meedet: 1) viia lõpule kõik uuringud enne rahastamisettepaneku esitamist EAFi komiteele, 2) määrata tööde projekteerimiseks ja järelevalveks sama konsultant, 3) vajaduse korral kasutada peatamissätet, 4) vaadata ettevõtjate kaebused läbi nende saabumisjärjekorras. |
| --- | --- |

46–49.

Jätkuks kontrollikoja 2003. aasta juuli eriaruandele infrastruktuuriprojektide kohta kutsus komisjon 2004. aasta veebruaris delegatsioone üles kontrollikoja väljatoodud vigade kordumise vältimiseks järgima peamiselt nelja järgmist meedet: 1) viia lõpule kõik uuringud enne rahastamisettepaneku esitamist EAFi komiteele, 2) määrata tööde projekteerimiseks ja järelevalveks sama konsultant, 3) vajaduse korral kasutada peatamissätet, 4) vaadata ettevõtjate kaebused läbi nende saabumisjärjekorras.

| 50. | Samuti soovitas kontrollikoda eeskirjad uuesti läbi vaadata, mis oleks võimaldanud pakkumiskutseid avaldada nii, et neisse lisataks edasilükkamise klausel enne rahastamisettepanekute edastamist EAFi komiteele. Kehtivad eeskirjad (39) piiravad edasilükkamise klausli kasutamist ning seda on võimalik kasutada ainult nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. Kuigi eeskirjade läbivaatamine algas 2002. aastal, ei oldud seda lõpule viidud 2004. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

50.

Samuti soovitas kontrollikoda eeskirjad uuesti läbi vaadata, mis oleks võimaldanud pakkumiskutseid avaldada nii, et neisse lisataks edasilükkamise klausel enne rahastamisettepanekute edastamist EAFi komiteele. Kehtivad eeskirjad (39) piiravad edasilükkamise klausli kasutamist ning seda on võimalik kasutada ainult nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. Kuigi eeskirjade läbivaatamine algas 2002. aastal, ei oldud seda lõpule viidud 2004. aasta lõpuks.

39

| 50. | Cotonou lepingu muutmine 2005. aasta juunis hõlmab uut artiklit 19b, mis on kooskõlas kontrollikoja soovitusega (peatamissätet sisaldav hankemenetlus). |
| --- | --- |

50.

Cotonou lepingu muutmine 2005. aasta juunis hõlmab uut artiklit 19b, mis on kooskõlas kontrollikoja soovitusega (peatamissätet sisaldav hankemenetlus).

Järeldus

| 51. | Komisjon oli algselt määratlenud kontrollikoja soovituste elluviimiseks vajalikud põhimeetmed. Komisjon peaks viivitamatult kindlustama, et kõik kinnitatud meetmed ka tegelikkuses ellu viiakse, ja konkreetsemalt arvesse võtma nõukogu soovitust, mille kohaselt abisaajariikidele tuleks anda institutsioonilist toetust nende haldussuutlikkuse ja tehnilise suutlikkuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

51.

Komisjon oli algselt määratlenud kontrollikoja soovituste elluviimiseks vajalikud põhimeetmed. Komisjon peaks viivitamatult kindlustama, et kõik kinnitatud meetmed ka tegelikkuses ellu viiakse, ja konkreetsemalt arvesse võtma nõukogu soovitust, mille kohaselt abisaajariikidele tuleks anda institutsioonilist toetust nende haldussuutlikkuse ja tehnilise suutlikkuse suurendamiseks.

| 51. | Komisjon nõustub täielikult käesoleva soovitusega ja on selle suhtes võtnud või võtab eespool kirjeldatud meetmed. Projektide kindlaksmääramise ja koostamise etapis võetakse korrapäraselt arvesse institutsioonide toetuse vajadusi. Kui see on põhjendatud, nagu tihti juhtub, lülitatakse see automaatselt projekti. |
| --- | --- |

51.

Komisjon nõustub täielikult käesoleva soovitusega ja on selle suhtes võtnud või võtab eespool kirjeldatud meetmed. Projektide kindlaksmääramise ja koostamise etapis võetakse korrapäraselt arvesse institutsioonide toetuse vajadusi. Kui see on põhjendatud, nagu tihti juhtub, lülitatakse see automaatselt projekti.

IV PEATÜKK — PÄRAST EELMIST EELARVE TÄITMISE KINNITAMISMENETLUST KONTROLLIKOJA POOLT AVALDATUD ERIARUANNETE PEAMISED TÄHELEPANEKUD

Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta

| 52. | Nimetatud eriaruande kokkuvõte on esitatud kontrollikoja aastaaruande 7. peatükis üldeelarvest rahastatavate tegevuste kohta. |
| --- | --- |

52.

Nimetatud eriaruande kokkuvõte on esitatud kontrollikoja aastaaruande 7. peatükis üldeelarvest rahastatavate tegevuste kohta.

Eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine

| 53. | Komisjon maksab teatud AKV riikidele eelarvetoetust tingimusel, et neis riikides viiakse läbi reforme finantsjuhtimissüsteemide parandamiseks. Komisjon on välja töötanud vahendid, mille eesmärgiks on teha riigi rahanduse juhtimise ja esitatud reformide kvaliteedi esialgne analüüs ning samuti hinnata muudatusi juhtimises ja reformide edenemist. |
| --- | --- |

53.

Komisjon maksab teatud AKV riikidele eelarvetoetust tingimusel, et neis riikides viiakse läbi reforme finantsjuhtimissüsteemide parandamiseks. Komisjon on välja töötanud vahendid, mille eesmärgiks on teha riigi rahanduse juhtimise ja esitatud reformide kvaliteedi esialgne analüüs ning samuti hinnata muudatusi juhtimises ja reformide edenemist.

| 54. | Nimetatud analüüsi ja järelkontrolli vahendid, mida komisjon kasutab kooskõlas teiste rahastajatega, eelkõige Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, annavad piisavalt põhjalikku teavet asjakohaste meetmete võtmiseks. Nimetatud vahendid ei võimalda siiski täpsemat analüüsi ega järelkontrolli aruandeid; lisaks sellele ei ole meetmeid piisavalt kooskõlastatud teiste rahastajatega kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

54.

Nimetatud analüüsi ja järelkontrolli vahendid, mida komisjon kasutab kooskõlas teiste rahastajatega, eelkõige Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, annavad piisavalt põhjalikku teavet asjakohaste meetmete võtmiseks. Nimetatud vahendid ei võimalda siiski täpsemat analüüsi ega järelkontrolli aruandeid; lisaks sellele ei ole meetmeid piisavalt kooskõlastatud teiste rahastajatega kohalikul tasandil.

| 54. | 1) | Komisjon on võtnud kohustuse arvestada kontrollikoja soovitustega, mille eesmärk on tugevdada riigi rahanduse aspekte rahastamisettepanekutes ning muuta delegatsioonide poolaastaaruanded paremaks analüüsivahendiks. |
| --- | --- | --- |

54.

1)

Komisjon on võtnud kohustuse arvestada kontrollikoja soovitustega, mille eesmärk on tugevdada riigi rahanduse aspekte rahastamisettepanekutes ning muuta delegatsioonide poolaastaaruanded paremaks analüüsivahendiks.

| 2) | Komisjon püüab pidevalt jälgida oma tegevuse kooskõlastamist teiste rahastajatega nii peaasutuse kui ka kohalikul tasandil. Komisjoni algatusel on loodud mitmeid ühiseid raamistikke, et kooskõlastada kohapeal paremini eelarvetoetuse rahastajate tegevust. |
| --- | --- |

2)

Komisjon püüab pidevalt jälgida oma tegevuse kooskõlastamist teiste rahastajatega nii peaasutuse kui ka kohalikul tasandil. Komisjoni algatusel on loodud mitmeid ühiseid raamistikke, et kooskõlastada kohapeal paremini eelarvetoetuse rahastajate tegevust.

| 55. | Kontrollikoda soovitab komisjonil kaasajastada metoodikajuhendit eelarvetoetuste kohta ja muuhulgas täiustada seda järelevalvearuannete osas, anda abisaajariikide abikõlblikkuse kohta selgemaid tõendusmaterjale, võtta kasutusele motiveerivamad riigi rahanduse tulemusnäitajad, töötada välja uus riigi rahanduse juhtimise kvaliteedi hindamisvahend ja soodustada selle heakskiitmist võimalikult paljude rahastajate poolt, tugevdada kohalikku koostööd rahastajate vahel, tugevdada oma suhteid abisaajariikide parlamentide ja kõrgeimate kontrolliasutustega. |
| --- | --- |

55.

Kontrollikoda soovitab komisjonil kaasajastada metoodikajuhendit eelarvetoetuste kohta ja muuhulgas täiustada seda järelevalvearuannete osas, anda abisaajariikide abikõlblikkuse kohta selgemaid tõendusmaterjale, võtta kasutusele motiveerivamad riigi rahanduse tulemusnäitajad, töötada välja uus riigi rahanduse juhtimise kvaliteedi hindamisvahend ja soodustada selle heakskiitmist võimalikult paljude rahastajate poolt, tugevdada kohalikku koostööd rahastajate vahel, tugevdada oma suhteid abisaajariikide parlamentide ja kõrgeimate kontrolliasutustega.

| 55. | 1) | Suuniste ajakohastamine ja redigeerimine on käsil. See on eelkõige seotud poolaastaaruannete ja riigi rahanduse analüüsiga rahastamisettepanekutes (vt vastust punktis 41). Viimane hõlmab abikõlblikkuse kriteeriume. |
| --- | --- | --- |

55.

1)

Suuniste ajakohastamine ja redigeerimine on käsil. See on eelkõige seotud poolaastaaruannete ja riigi rahanduse analüüsiga rahastamisettepanekutes (vt vastust punktis 41). Viimane hõlmab abikõlblikkuse kriteeriume.

| 2) | Komisjon peab tähtsaks nii riigi rahanduses kui ka muus valdkonnas valitud tingimuste/näitajate motiveerivat aspekti. |
| --- | --- |

2)

Komisjon peab tähtsaks nii riigi rahanduses kui ka muus valdkonnas valitud tingimuste/näitajate motiveerivat aspekti.

| 3) | Riiklike kulutuste ja finantsaruandluse (PEFA) analüüsiraamistik sai valmis 2005. aasta esimesel poolel. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et see leiaks üldist kasutamist ja asendaks muud analüüsivahendid. |
| --- | --- |

3)

Riiklike kulutuste ja finantsaruandluse (PEFA) analüüsiraamistik sai valmis 2005. aasta esimesel poolel. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et see leiaks üldist kasutamist ja asendaks muud analüüsivahendid.

| 4) | Kooskõlastamise tugevdamine kohalikul tasandil: vt eelmise punkti vastus. |
| --- | --- |

4)

Kooskõlastamise tugevdamine kohalikul tasandil: vt eelmise punkti vastus.

| 5) | Komisjon on teadlik parlamentide ja kõrgeimate kontrolliasutuste rolli olulisusest. Komisjoni võimalust neile institutsioonidele läheneda tuleb siiski hoolikalt uurida, austades riikide sõltumatust ja siseriiklikke eeskirju, millega on kindlaks määratud võimu jaotus ja tasakaal institutsioonide vahel. Lisaks tuleb seda küsimust analüüsida Cotonou lepingu valguses. |
| --- | --- |

5)

Komisjon on teadlik parlamentide ja kõrgeimate kontrolliasutuste rolli olulisusest. Komisjoni võimalust neile institutsioonidele läheneda tuleb siiski hoolikalt uurida, austades riikide sõltumatust ja siseriiklikke eeskirju, millega on kindlaks määratud võimu jaotus ja tasakaal institutsioonide vahel. Lisaks tuleb seda küsimust analüüsida Cotonou lepingu valguses.

---

(1)  I Yaoundé konventsioon on aastast 1964. Kõige hilisem leping (Cotonou) pärineb 23. juunist 2000 ning seda muudeti 25. juunil 2005 Luxembourg’is.

1

(2)  Vt üheksanda EAFi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artiklid 96, 103 ja 112 (ELT L 83, 1.4.2003, lk 1). Arvamuses nr 12/2002 selle määruse vastuvõtmise ettepaneku kohta (EÜT C 12, 17.1.2003) juhtis kontrollikoda tähelepanu nende artiklite Euroopa Parlamendi kontrollivolitusi vähendavatele tagajärgedele.

2

(3)  Seega ulatus esialgne eraldis üheksanda EAFi raames 13 800 miljoni euroni, millest 2 200 miljoni euro eest vastutab EIP.

3

(4)  Samas säilitab kontrollikoda üldise vastutuse EAFi auditeerimise eest. EIP juhtimisel tehtavate tehingute puhul täidab kontrollikoda seda ülesannet vastavalt EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel sõlmitud kolmepoolsele lepingule (ülalmainitud määruse artikkel 112).

4

(5)  Programmikohane abi on määratletud siseriiklike ja piirkondlike näidisprogrammidega ning AKV riikide vahelise koostöö raames rahastatavate projektide ja programmidega.

5

(6)  Kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda EAFi osas jätkab tegevuste elluviimist komisjoni vastutusel EIP.

6

(7)  Summadele alla 8 miljoni euro ei ole komitee nõusolek põhimõtteliselt vajalik.

7

(8)  Üldiselt on siseriikliku eelarvevahendite käsutaja volitused antud AKV riikide rahandusministritele.

8

(9)  Selles peatükis tehakse kokkuvõte kontrollikoja teostatud 2004. eelarveaasta finantsjuhtimisaruande piiratud ulatusega läbivaatusest.

9

(10)  Esialgsed eraldised 6., 7., 8. ja 9. EAFile, intressid, erinevad vahendid ja eelnevate EAFide ülekanded.

10

(11)  Vahendid kajastatuna protsentides.

11

(12)  Vastamaks finantsaruannetele ja komisjoni poolt koostatud rahalise rakendamise aruandele, ei sisalda antud andmed praegu EIP poolt sõltumatult hallatavaid tegevusi (2003. aasta lõpus: vahendeid 2 245 miljonit eurot, finantskohustusi 366 miljonit eurot, individuaalseid juriidilisi kohustusi 140 miljonit eurot ja makseid 4 miljonit eurot).

12

Allikas: Kontrollikoda, EAFi 31. detsembri 2004. aasta finantsaruannete põhjal.

Allikas:

(13)  Vastamaks finantsaruannetele ja komisjoni poolt koostatud rahalise rakendamise aruandele, ei sisalda antud andmed praegu EIP poolt sõltumatult hallatavaid tegevusi (2003. aasta lõpus: finantskohustusi 366 miljonit eurot, individuaalseid juriidilisi kohustusi 140 miljonit eurot ja makseid 4 miljonit eurot).

13

Allikas: Kontrollikoda.

Allikas:

(14)  Komisjoni vastus Euroopa Arengufondide 2003. eelarveaasta aastaaruandele.

14

(15)  (IPSAS) International Public Sector Accounting Standards (rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamisstandardid).

15

(16)  Vastavalt üheksanda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 96 lõike 1, artiklite 100 ja 101 ning artikli 125 lõike 2 sätetele; tegelikkuses puudutab see esiteks peaarvepidaja koostatud bilansse ja nendega kaasnevaid aruandeid ning teiseks tulukalkulatsioone, mis sisaldavad peamise eelarvevahendite käsutaja ja raamatupidaja koostatud tabeleid. Need finantsselgitused esitatakse nii kõigi nelja EAFi kohta eraldi kui terviklikul, konsolideeritud kujul. Käesolev avaldus ei hõlma EIP esitatud finantsselgitusi ja muud teavet (vt märkus 13).

16

(17)  Vastavalt eespool nimetatud finantsmääruse artikli 103 lõikele 3 ning võttes arvesse sama finantsmääruse artiklit 1 tähendab see, et avaldus ei laiene üheksanda EAFi vahendite sellele osale, mida juhib ja mille eest vastutab EIP.

17

(18)  Komisjon uuris sooritamata ettemakseid nelja riiki tehtud auditikäikudel ja esitas nende põhjal 115 sissenõudekorraldust koguväärtuses 10 miljonit eurot.

18

(19)  Projektidele makstud ettemaksed, mille kasutust oleksid abisaajad tavaliselt pidanud põhjendama hiljemalt 18 kuu jooksul pärast projekti või lepingu algust. Uurimist vajav summa 2003. aasta lõpus oli 400 miljonit eurot.

19

(20)  Nagu ka 2003. aastal, esitas eelarve peadirektor EAFi 2004. aasta avalduses reservatsiooni, mis käsitles varade ja kohustuste ning EAFi finantsolukorra ebaadekvaatset kajastamist (vt ka I peatüki punkt 1.9, üldeelarve jagu).

20

(21)  Sealhulgas üle kahe aasta vanad sissenõudekorraldused kogusummas 2,6 miljonit eurot, millest komisjonil on selgeid raskusi 1,5 miljoni euro sissenõudmisega.

21

(22)  2004. eelarveaasta raamatupidamisaruanne, rahalise rakendamise aruanne (22. augusti 2005. aasta versioon) tabel 4.2.5.

22

(23)  Delegatsioonid vastutavad kuue riigi eest (Burkina Faso, Guinea, Nigeeria, Guajaana, Trinidad ja Tobago, Surinam).

23

(24)  Välissuhete peadirektoraat vastutab delegatsiooni personali ja materiaalsete ressursside eest; arengu peadirektoraat abi programmitöö eest (ehk AKV riikide vahel jaotatava abi suuruse määramise eest), EuropeAid ja humanitaarabiamet abi rakendamise eest ja eelarve peadirektoraat EAFi raamatupidamise ja maksete eest.

24

(25)  Delegatsioon toimib detsentraliseeritult siis, kui EuropeAid on delegeerinud sellele oma volitused eraldi finantskohustuste võtmiseks ja maksete tegemiseks. 2002. aastal detsentraliseeriti kaheksa delegatsiooni, 2003. aastal seitse, 2004. aastal 24 ja 2005. aastal viis.

25

(26)  Mitmetes riikides on raskusi kohalike ametiasutustega peetava dialoogi ja koostöö osas, mis on osaliselt põhjustatud nende mitterahuldavast suutlikkusest.

26

(27)  Jääkrisk on risk, et juhtkonna eesmärgid jäävad pärast kontrollide läbiviimist saavutamata. Juhtkond hindab, kas riskitase on vastuvõetav, arvestades riski potentsiaalset finantsmõju ja selle vähendamise potentsiaalset maksumust (sisekontrollistandard nr 11).

27

(28)  Standardsed kontrollid koosnevad teostus- ja finantsaspektidega seotud toimingute algatamisest ja kontrollimisest (9. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava 27. märtsi 2003. aasta finantsmääruse artikli 24 lõige 1).

28

(29)  Ettemaksete kontrollimine ja heakskiitmise menetluse käigus kontrollitakse ja kinnitatakse projektijuhtimisele sooritatud ettemakse, mis saab lõplikuks makseks pärast tegelike kulude kohta tõendite esitamist.

29

(30)  Komisjonile EAFi haldamiseks eraldatud vahendid (sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti a alapunkt iii (EÜT L 317, 15.12.2000, lk 355)).

30

(31)  AKV-EÜ ministrite nõukogu otsuse nr 2/2002 (EÜT L 320, 23.11.2002, lk 1) lisa punkt 9: “Audit ja [...] teostatakse alati komisjoni poolt AKV riigi nimel ja huvides [...]”.

31

(32)  2005. aasta juuni seisuga oli 35-st 2004. aasta auditikavasse kuulunud auditist lõpule viidud 33.

32

(33)  Uganda, Malawi, Ghana, Zimbabwe, Madagaskar ja Sambia.

33

(34)  Keenia, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni saared, Senegal, Mali ja Mauritaania.

34

(35)  Burkina Faso, Guinea, Nigeeria, Guyana, Trinidad and Tobago, Surinam.

35

Allikas: Kontrollikoda.

Allikas:

(36)  ELT C 181, 31.7.2003.

36

(37)  AKV-EMÜ ministrite nõukogu 29. märtsi 1990. aasta otsus nr 3/90, millega võetakse vastu Euroopa Arengufondi (EAF) rahastatavate ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingutega seotud üldeeskirjad ja -tingimused ning lepitus- ja vahekohtumenetluse eeskirjad ning nähakse ette nende kohaldamine.

37

(38)  17. novembril 2003. aastal vastu võetud nõukogu dokument nr 14530/03, (protokoll nr 14882/03, 10.2.2004).

38

(39)  AKV-EÜ ministrite nõukogu 7. oktoobri 2002. aasta otsus nr 2/2002 Cotonou lepingu IV lisa artiklite 28, 29 ja 30 rakendamise kohta, artikkel 5.

39

---

Image

---

AASTAARUANDE LISAD EELARVE TÄITMISE KOHTA

LISA I

Finantsteave

SISUKORD

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

Finantsteabe allikad

Rahaühik

Lühendid ja sümbolid

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

| 1. | Eelarve päritolu |
| --- | --- |

1.

Eelarve päritolu

| 2. | Õiguslik alus |
| --- | --- |

2.

Õiguslik alus

| 3. | Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted |
| --- | --- |

3.

Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted

| 4. | Eelarve sisu ja ülesehitus |
| --- | --- |

4.

Eelarve sisu ja ülesehitus

| 5. | Eelarve rahastamine (eelarvetulud) |
| --- | --- |

5.

Eelarve rahastamine (eelarvetulud)

| 6. | Eelarveassigneeringute liigid |
| --- | --- |

6.

Eelarveassigneeringute liigid

7.   Eelarve täitmine

| 7.1. | Vastutus täitmise eest |
| --- | --- |

7.1.

Vastutus täitmise eest

| 7.2. | Tulude haldamine |
| --- | --- |

7.2.

Tulude haldamine

| 7.3. | Kulude haldamine |
| --- | --- |

7.3.

Kulude haldamine

| 7.4. | Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine |
| --- | --- |

7.4.

Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

| 8. | Raamatupidamisaruannete esitamine |
| --- | --- |

8.

Raamatupidamisaruannete esitamine

| 9. | Välisaudit |
| --- | --- |

9.

Välisaudit

| 10. | Eelarve täitmise kinnitamine ja järelmeetmed |
| --- | --- |

10.

Eelarve täitmise kinnitamine ja järelmeetmed

DIAGRAMMID

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

FINANTSTEABE ALLIKAD

Käesolevas lisas esitatud finantsandmed põhinevad Euroopa ühenduste aastaaruannetel (1) ning muudel komisjoni esitatud finantsdokumentidel. Geograafiline jaotus vastab komisjoni raamatupidamisandmete süsteemi (SINCOM2) riikide koodidele. Nagu komisjon märgib, põhinevad kõik liikmesriikide esitatud summad — nii tulude kui kulude osas — arvutusel, mis annab iga liikmesriigi poolt liidult saadavate hüvitiste kohta ebatäieliku pildi. Andmete tõlgendamisel tuleb seega olla ettevaatlik.

RAHAÜHIK

Kõik finantsandmed on toodud miljonites eurodes. Kogusummad on täpsest väärtusest ümardatud ega näita tingimata ümardatud arvude summat.

LÜHENDID JA SÜMBOLID

| AM | Assigneeringud makseteks |
| --- | --- |
| AT | Austria |
| BE | Belgia |
| CY | Küpros |
| CZ | Tšehhi Vatariik |
| DE | Saksamaa |
| DIA | Diagramm, millele on viidatud teiste diagrammide sees (nt DIA III) |
| DK | Taani |
| EE | Eesti |
| EFTA | Euroopa Vabakaubandusassotsiatsioon |
| EL | Kreeka |
| ELT | Euroopa Liidu Teataja |
| EÜT | Euroopa Ühenduste Teataja |
| EMÜ | Euroopa Majandusühendus |
| ES | Hispaania |
| EL | Euroopa Liit |
| EUR 25 | 25-liikmeline Euroopa Liit |
| Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| EÜ | Euroopa Ühendus(ed) |
| FI | Soome |
| FM | 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus |
| FR | Prantsusmaa |
| HU | Ungari |
| IE | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| J | Eelarve jaotis |
| j. | Eelarvejagu |
| KA | Kulukohustuste assigneeringud |
| KM | Käibemaks |
| KTA | Kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud |
| LA | Liigendatud assigneeringud |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| LV | Läti |
| MA | Maksete assigneeringud |
| MLA | Liigendamata (“mitteliigendatud”) assigneeringud |
| MT | Malta |
| NL | Madalmaad |
| PT | Portugal |
| PL | Poola |
| pt | Eelarvepeatükk |
| RKT | Rahvamajanduse kogutulu |
| SE | Rootsi |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| UK | Ühendkuningriik |
| — | Andmed puuduvad |
| % | Protsent |
| 0,0 | Andmed nulli ja 0,05 vahel |

AM

Assigneeringud makseteks

AT

Austria

BE

Belgia

CY

Küpros

CZ

Tšehhi Vatariik

DE

Saksamaa

DIA

Diagramm, millele on viidatud teiste diagrammide sees (nt DIA III)

DK

Taani

EE

Eesti

EFTA

Euroopa Vabakaubandusassotsiatsioon

EL

Kreeka

ELT

Euroopa Liidu Teataja

EÜT

Euroopa Ühenduste Teataja

EMÜ

Euroopa Majandusühendus

ES

Hispaania

EL

Euroopa Liit

EUR 25

25-liikmeline Euroopa Liit

Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

EÜ

Euroopa Ühendus(ed)

FI

Soome

FM

25. juuni 2002. aasta finantsmäärus

FR

Prantsusmaa

HU

Ungari

IE

Iirimaa

IT

Itaalia

J

Eelarve jaotis

j.

Eelarvejagu

KA

Kulukohustuste assigneeringud

KM

Käibemaks

KTA

Kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud

LA

Liigendatud assigneeringud

LT

Leedu

LU

Luksemburg

LV

Läti

MA

Maksete assigneeringud

MLA

Liigendamata (“mitteliigendatud”) assigneeringud

MT

Malta

NL

Madalmaad

PT

Portugal

PL

Poola

pt

Eelarvepeatükk

RKT

Rahvamajanduse kogutulu

SE

Rootsi

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

UK

Ühendkuningriik

—

Andmed puuduvad

%

Protsent

0,0

Andmed nulli ja 0,05 vahel

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

1.   EELARVE PÄRITOLU

Eelarve koosneb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) kuludest. Samuti hõlmab see justiits- ja siseküsimuste alase koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika halduskulusid ning muid kulusid, mida nõukogu hinnangul tuleks nende poliitikate elluviimiseks rahastada eelarvest.

2.   ÕIGUSLIK ALUS

Eelarvet reguleerivad Rooma lepingu finantssätted (2)
   (3) (artiklid 268–280 EÜ osas ja artiklid 171–183 Euratomi osas) ning finantsmäärused. (4)

3.   ASUTAMISLEPINGUTES JA FINANTSMÄÄRUSES SÄTESTATUD PEAMISED EELARVEPÕHIMÕTTED

Ühenduse kõik tulud ja kulud kantakse ühte eelarvesse (ühtsus ja eelarve õigsus). Eelarve kiidetakse heaks ainult üheks eelarveaastaks (aastasus). Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (tasakaal). Raamatupidamisaruandlus koostatakse, täidetakse ja esitatakse eurodes (arvestusühik). Tulusid kasutatakse ilma eristamata kogukulude katmiseks ja nii tulud kui kulud kirjendatakse täies mahus eelarvesse ja hiljem finantsaruannetesse, neid vastastikku korrigeerimata (kõikehõlmavus). Assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks (sihtotstarbelisus). Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, st kooskõlas säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetega (usaldusväärne finantsjuhtimine). Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub vastavalt läbipaistvuse põhimõttele (läbipaistvus). Nende üldpõhimõtete osas on mõned erandid.

4.   EELARVE SISU JA ÜLESEHITUS

Eelarve koosneb “kavandatud tulude ja kulude koondarvestusest” ning iga institutsiooni kohta eraldi esitatud eelarveosast, milles on toodud “tulude ja kulude eelarvestus”. Kaheksa osa on: (I) parlament; (II) nõukogu; (III) komisjon, (IV) kohus; (V) kontrollikoda; (VI) majandus- ja sotsiaalkomitee; (VII) regioonide komitee; (VIII) Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseametnik.

Igas jaos on tulu ja kulu punktid liigitatud eelarvejagude alusel (jaotised, peatükid, artiklid ja vajaduse korral punktid) vastavalt liigile või kasutusviisile.

5.   EELARVE RAHASTAMINE (EELARVETULUD)

Eelarvet rahastatakse suuremas osas ühenduste omavahenditest: põllumajandus-, suhkru- ja isoglükoosimaksudest, tollimaksudest, käibemaksust laekuvatest ja RKT-l põhinevatest omavahenditest. (5)

Lisaks omavahenditele on teisi, vähemtähtsaid tuluallikaid (vt Diagramm I).

6.   EELARVEASSIGNEERINGUTE LIIGID

Kavandatud kulude katmiseks eristatakse eelarves järgmisi assigneeringuliike:

| a) | liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):






  — | kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid; |
| --- | --- | --- |

a)

liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):

—

kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid;

| — | maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest; |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest;

| b) | liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja maksmise igal eelarveaastal. |
| --- | --- |

b)

liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja maksmise igal eelarveaastal.

Seega on oluline iga eelarveaasta kohta koostada kaks järgmist kogusummat:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (6) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA); (6) |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (6) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA); (6)

| b) | assigneeringud makseteks (AM) kokku (6) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA). (6) |
| --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks (AM) kokku (6) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA). (6)

Eelarve tulud on ette nähtud maksete koguassigneeringute katmiseks. Tulud ei pea katma kulukohustuste assigneeringuid.

Järgnevalt esitatakse lihtsustatud kujul (summad on illustratiivsed) nende assigneeringuliikide jagunemine igal eelarveaastal.

Image

7.   EELARVE TÄITMINE

7.1.   Vastutus täitmise eest

Komisjon täidab eelarvet omal vastutusel kooskõlas finantsmäärusega ja määratud assigneeringute piires; ta annab ka teistele institutsioonidele nendega seotud eelarveosade täitmiseks vajalikud volitused. (7) Finantsmääruses sätestatakse rakendusmenetlused ja täpsemalt eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate, avansikontode haldajate ja asutuste siseaudiitorite kohustused. Kahe peamise erivaldkonna (EAGGF tagatis ja struktuurifondid) osas hallatakse ühenduse vahendeid koostöös liikmesriikidega.

7.2.   Tulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse ja neid võidakse paranduseelarvetega muuta.

Eelarvetulude haldamine hõlmab nõuete kindlaksmääramist ja ühenduste saadaolevate tulude sissenõudmist (omavahendid ja muud tulud). Seda reguleerivad teatud erisätted. (8) Eelarveaasta tegelikke tulusid määratletakse jooksva eelarveaasta vältel kindlaksmääratud nõuete alusel kogutud summade ja eelnevate eelarveaastate nõuete alusel kogutud summade kogusummana.

7.3.   Kulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse.

Eelarvekulude haldamise, st assigneeringute kujunemise ja kasutamise võib kokku võtta alljärgnevalt:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:






  i) | assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad; |
| --- | --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:

i)

assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad;

| ii) | assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa); |
| --- | --- |

ii)

assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa);

| iii) | assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast teise: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutusel olevad assigneeringud kantakse üle automaatselt; |
| --- | --- |

iii)

assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast teise: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutusel olevad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

| iv) | assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse; |
| --- | --- |

iv)

assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse;

| b) | assigneeringud makseteks:






  i) | assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul; |
| --- | --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks:

i)

assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul;

| ii) | eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa); |
| --- | --- |

ii)

eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa);

| iii) | assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt; |
| --- | --- |

iii)

assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

| iv) | assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse; |
| --- | --- |

iv)

assigneeringute tühistamine: järelejäänud osa tühistatakse;

| v) | eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest; |
| --- | --- |

v)

eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest;

| vi) | eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud eelarve täitmise konsolideeritud aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisesse eelarveaastasse. |
| --- | --- |

vi)

eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud eelarve täitmise konsolideeritud aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisesse eelarveaastasse.

7.4.   Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

Eelarve täitmise konsolideeritud aruanded koostatakse pärast iga eelarveaasta lõppu. Nendes määratakse eelarveaasta saldo, mis kirjendatakse järgmise aasta eelarvesse paranduseelarve abil.

8.   RAAMATUPIDAMISARUANNETE ESITAMINE

Eelarveaasta aruanded edastatakse hiljemalt järgmise aasta 1. oktoobriks parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Aruanded koosnevad finantsaruannetest, eelarve täitmise aruannetest ja aruandest finants- ja eelarve juhtimise kohta.

9.   VÄLISAUDIT

Alates 1977. aastast on eelarve välisauditit teostanud Euroopa Ühenduste Kontrollikoda. (9) Kontrollikoda kontrollib eelarve kõigi tulude ja kulude raamatupidamisaruandeid ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamisaruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda teeb otsuse ka selle kohta, kas tulud on laekunud ja kulutused tehtud seaduslikult ja eeskirjade kohaselt ning kas finantsjuhtimine on olnud usaldusväärne. Auditid võib läbi viia enne vastava eelarveaasta lõppu; auditid põhinevad raamatupidamisdokumentidel ning vajadusel viiakse nad läbi ühenduste institutsioonides, liikmesriikides ja kolmandates riikides kohapeal. Kontrollikoda koostab iga eelarveaasta kohta aastaaruande ning võib igal ajal teha märkusi konkreetsetes küsimustes ning esitada ühenduse mõne teise institutsiooni taotlusel arvamusi.

10.   EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE JA JÄRELMEETMED

Alates 1977. aastast kohaldatakse järgmisi sätteid: (10) parlament annab nõukogu soovitusel hiljemalt kõnealusest aastast arvates ülejärgmise aasta 30. aprilliks heakskiidu komisjoni tegevusele eelarve täitmisel. Selleks vaatavad nõukogu ja parlament kordamööda läbi komisjoni esitatud raamatupidamisaruanded ning kontrollikoja aastaaruande ja eriaruanded. Institutsioonid peavad võtma vajalikke meetmeid vastavalt eelarve täitmise kinnitamisotsuste kommentaaridele ning võetud meetmetest aru andma.

DIAGRAMMID

2004. AASTA EELARVE JA SELLE TÄITMINE AASTA VÄLTEL

| DIA I | Eelarve 2004 — kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks |
| --- | --- |
| DIA II | Eelarve 2004 — kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| DIA III | Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2004. aastal ja nende kasutamine. |
| DIA IV | 2004. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine. |
| DIA V | Omavahendid 2004. aastal — tegelikud tulud liikmesriikide kaupa |
| DIA VI | 2004. aasta sooritatud tehtud maksed igas liikmesriigis |

DIA I

Eelarve 2004 — kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

DIA II

Eelarve 2004 — kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

DIA III

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2004. aastal ja nende kasutamine.

DIA IV

2004. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine.

DIA V

Omavahendid 2004. aastal — tegelikud tulud liikmesriikide kaupa

DIA VI

2004. aasta sooritatud tehtud maksed igas liikmesriigis

ANDMED EELARVE TÄITMISE KOHTA VARASEMATEL AASTATEL (2000–2004)

| DIA VII | Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 2000–2004 finantsperspektiivi rubriikide kaupa |
| --- | --- |

DIA VII

Makseteks määratud assigneeringute kujunemine ja kasutamine perioodil 2000–2004 finantsperspektiivi rubriikide kaupa

Image

Image

Diagramm III

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2004. aastal ja nende kasutamine

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2004. aasta eelarve liigendusele ja finantsperspektiivi rubriigid | Finantsperspektiiv | Lõplikud assigneeringud | Assigneeringute kasutamine |
| Summa (14) | Määr (%) | Võetud kulukohustused | Kasutusmäär (%) | Ülekanded aastasse 2005 (15) | Määr (%) | Tühistused | Määr (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Eelarve liigendus | | | | | | | | | |
| I | Parlament (j. I) | | 1 311,0 | | 1 275,9 | 97,3 | 7,4 | 0,6 | 27,6 | 2,1 |
| II | Nõukogu (j. II) | | 562,7 | | 540,1 | 96,0 | 12,3 | 2,2 | 10,3 | 1,8 |
| III | Komisjon (j. III) | | 109 025,1 | | 106 982,7 | 98,1 | 1 043,0 | 1,0 | 999,4 | 0,9 |
| III.1 | Majandus ja rahandus (T. 01) | | 482,2 | | 431,4 | 89,5 | 1,3 | 0,3 | 49,5 | 10,3 |
| III.2 | Ettevõtlus (T. 02) | | 334,5 | | 285,5 | 85,4 | 25,0 | 7,5 | 24,0 | 7,2 |
| III.3 | Konkurents (T. 03) | | 86,5 | | 83,9 | 97,0 | 0,9 | 1,1 | 1,6 | 1,9 |
| III.4 | Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T. 04) | | 10 900,2 | | 10 779,1 | 98,9 | 90,0 | 0,8 | 31,1 | 0,3 |
| III.5 | Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T. 05) | | 48 861,6 | | 48 470,9 | 99,2 | 77,5 | 0,2 | 313,2 | 0,6 |
| III.6 | Energia ja transport (T. 06) | | 1 424,0 | | 1 344,7 | 94,4 | 46,6 | 3,3 | 32,7 | 2,3 |
| III.7 | Keskkond (T. 07) | | 365,8 | | 344,6 | 94,2 | 7,1 | 1,9 | 14,0 | 3,8 |
| III.8 | Teadusuuringud (T. 08) | | 3 658,3 | | 3 513,9 | 96,1 | 142,8 | 3,9 | 1,6 | 0,0 |
| III.9 | Infoühiskond (T. 09) | | 1 334,3 | | 1 249,0 | 93,6 | 77,8 | 5,8 | 7,6 | 0,6 |
| III.10 | Otsene teadustegevus (T. 10) | | 530,9 | | 328,8 | 61,9 | 201,9 | 38,0 | 0,3 | 0,0 |
| III.11 | Kalandus (T. 11) | | 975,3 | | 943,3 | 96,7 | 3,9 | 0,4 | 28,2 | 2,9 |
| III.12 | Siseturg (T. 12) | | 74,0 | | 67,1 | 90,7 | 0,8 | 1,0 | 6,1 | 8,3 |
| III.13 | Regionaalpoliitika (T. 13) | | 26 639,7 | | 26 557,9 | 99,7 | 10,3 | 0,0 | 71,5 | 0,3 |
| III.14 | Maksukorraldus ja tolliliit (T. 14) | | 112,3 | | 96,3 | 85,8 | 5,8 | 5,2 | 10,1 | 9,0 |
| III.15 | Haridus ja kultuur (T. 15) | | 1 176,7 | | 1 063,6 | 90,4 | 101,6 | 8,6 | 11,6 | 1,0 |
| III.16 | Press ja teabevahetus (T. 16) | | 181,9 | | 155,7 | 85,6 | 1,6 | 0,9 | 24,6 | 13,5 |
| III.17 | Tervise- ja tarbijakaitse (T. 17) | | 583,7 | | 571,4 | 97,9 | 6,8 | 1,2 | 5,6 | 1,0 |
| III.18 | Justiits- ja siseküsimused (T. 18) | | 536,9 | | 512,4 | 95,4 | 6,3 | 1,2 | 18,3 | 3,4 |
| III.19 | Välissuhted (T. 19) | | 3 808,5 | | 3 704,3 | 97,3 | 81,9 | 2,1 | 22,3 | 0,6 |
| III.20 | Kaubandus (T. 20) | | 77,0 | | 71,8 | 93,2 | 0,8 | 1,0 | 4,4 | 5,7 |
| III.21 | Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T. 21) | | 1 246,4 | | 1 196,3 | 96,0 | 38,4 | 3,1 | 11,7 | 0,9 |
| III.22 | Laienemine (T. 22) | | 1 426,1 | | 1 289,9 | 90,4 | 89,4 | 6,3 | 46,9 | 3,3 |
| III.23 | Humanitaarabi (T. 23) | | 536,6 | | 536,2 | 99,9 | 0,2 | 0,0 | 0,2 | 0,0 |
| III.24 | Pettusevastased õigusaktid (T. 24) | | 55,1 | | 51,3 | 93,2 | 0,0 | 0,0 | 3,7 | 6,8 |
| III.25 | Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T. 25) | | 206,9 | | 199,4 | 96,4 | 3,0 | 1,4 | 4,6 | 2,2 |
| III.26 | Haldus (T. 26) | | 726,1 | | 700,1 | 96,4 | 13,0 | 1,8 | 13,1 | 1,8 |
| III.27 | Eelarve (T. 27) | | 1 474,4 | | 1 471,2 | 99,8 | 0,6 | 0,0 | 2,6 | 0,2 |
| III.28 | Audit (T. 28) | | 9,6 | | 9,3 | 96,4 | 0,1 | 0,9 | 0,3 | 2,6 |
| III.29 | Statistika (T. 29) | | 136,9 | | 111,9 | 81,7 | 8,0 | 5,8 | 17,1 | 12,5 |
| III.30 | Pensionid (T. 30) | | 841,8 | | 841,7 | 100,0 | — | — | 0,1 | 0,0 |
| III.31 | Reservid (T. 31) | | 221,0 | | — | — | — | — | 221,0 | 100,0 |
| IV | Euroopa Kohus (j. IV) | | 236,3 | | 221,3 | 93,7 | 2,9 | 1,2 | 12,1 | 5,1 |
| V | Kontrollikoda (j. V) | | 97,4 | | 86,1 | 88,4 | 0,3 | 0,3 | 11,0 | 11,3 |
| VI | Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI) | | 107,7 | | 95,6 | 88,8 | 0,3 | 0,3 | 11,8 | 10,9 |
| VII | Regioonide komitee (j. VII) | | 73,9 | | 64,1 | 86,7 | 0,1 | 0,1 | 9,7 | 13,2 |
| VIII | Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII) | | 7,7 | | 6,7 | 86,4 | — | — | 1,1 | 13,6 |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 115 434,0 | 111 421,8 | 96,5 | 109 272,6 | 98,1 | 1 066,3 | 1,0 | 1 082,9 | 1,0 |
| | Finantsperspektiiv | | | | | | | | | |
| 1 | Põllumajandus | 49 305,0 | 45 122,3 | 91,5 | 44 760,5 | 99,2 | 49,8 | 0,1 | 311,9 | 0,7 |
| 2 | Struktuurimeetmed | 41 035,0 | 41 045,6 | 100,0 | 40 833,5 | 99,5 | 115,5 | 0,3 | 96,7 | 0,2 |
| 3 | Sisepoliitika | 8 722,0 | 9 835,4 (14) | 112,8 | 9 009,9 | 91,6 | 619,1 | 6,3 | 206,4 | 2,1 |
| 4 | Välistegevus | 5 082,0 | 5 368,4 (14) | 105,6 | 5 198,4 | 96,8 | 121,2 | 2,3 | 48,8 | 0,9 |
| 5 | Halduskulud | 5 983,0 | 6 361,2 (14) | 106,3 | 6 161,2 | 96,9 | 70,1 | 1,1 | 129,8 | 2,0 |
| 6 | Reservid | 442,0 | 442,0 | 100,0 | 181,9 | 41,1 | — | — | 260,1 | 58,9 |
| 7 | Ühinemiseelne strateegia | 3 455,0 | 1 837,4 | 53,2 | 1 717,5 | 93,5 | 90,6 | 4,9 | 29,3 | 1,6 |
| 8 | Hüvitised | 1 410,0 | 1 409,5 | 100,0 | 1 409,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 115 434,0 | 111 421,8 | 96,5 | 109 272,6 | 98,1 | 1 066,3 | 1,0 | 1 082,9 | 1,0 |
| Assigneeringud makseteks kokku | 111 380,0 | 105 032,1 | 94,3 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |

(miljonit eurot ja %)

Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2004. aasta eelarve liigendusele ja finantsperspektiivi rubriigid

Finantsperspektiiv

Lõplikud assigneeringud

Assigneeringute kasutamine

Summa (14)

Määr (%)

Võetud kulukohustused

Kasutusmäär (%)

Ülekanded aastasse 2005 (15)

Määr (%)

Tühistused

Määr (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Eelarve liigendus

I

Parlament (j. I)

1 311,0

1 275,9

97,3

7,4

0,6

27,6

2,1

II

Nõukogu (j. II)

562,7

540,1

96,0

12,3

2,2

10,3

1,8

III

Komisjon (j. III)

109 025,1

106 982,7

98,1

1 043,0

1,0

999,4

0,9

III.1

Majandus ja rahandus (T. 01)

482,2

431,4

89,5

1,3

0,3

49,5

10,3

III.2

Ettevõtlus (T. 02)

334,5

285,5

85,4

25,0

7,5

24,0

7,2

III.3

Konkurents (T. 03)

86,5

83,9

97,0

0,9

1,1

1,6

1,9

III.4

Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T. 04)

10 900,2

10 779,1

98,9

90,0

0,8

31,1

0,3

III.5

Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T. 05)

48 861,6

48 470,9

99,2

77,5

0,2

313,2

0,6

III.6

Energia ja transport (T. 06)

1 424,0

1 344,7

94,4

46,6

3,3

32,7

2,3

III.7

Keskkond (T. 07)

365,8

344,6

94,2

7,1

1,9

14,0

3,8

III.8

Teadusuuringud (T. 08)

3 658,3

3 513,9

96,1

142,8

3,9

1,6

0,0

III.9

Infoühiskond (T. 09)

1 334,3

1 249,0

93,6

77,8

5,8

7,6

0,6

III.10

Otsene teadustegevus (T. 10)

530,9

328,8

61,9

201,9

38,0

0,3

0,0

III.11

Kalandus (T. 11)

975,3

943,3

96,7

3,9

0,4

28,2

2,9

III.12

Siseturg (T. 12)

74,0

67,1

90,7

0,8

1,0

6,1

8,3

III.13

Regionaalpoliitika (T. 13)

26 639,7

26 557,9

99,7

10,3

0,0

71,5

0,3

III.14

Maksukorraldus ja tolliliit (T. 14)

112,3

96,3

85,8

5,8

5,2

10,1

9,0

III.15

Haridus ja kultuur (T. 15)

1 176,7

1 063,6

90,4

101,6

8,6

11,6

1,0

III.16

Press ja teabevahetus (T. 16)

181,9

155,7

85,6

1,6

0,9

24,6

13,5

III.17

Tervise- ja tarbijakaitse (T. 17)

583,7

571,4

97,9

6,8

1,2

5,6

1,0

III.18

Justiits- ja siseküsimused (T. 18)

536,9

512,4

95,4

6,3

1,2

18,3

3,4

III.19

Välissuhted (T. 19)

3 808,5

3 704,3

97,3

81,9

2,1

22,3

0,6

III.20

Kaubandus (T. 20)

77,0

71,8

93,2

0,8

1,0

4,4

5,7

III.21

Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T. 21)

1 246,4

1 196,3

96,0

38,4

3,1

11,7

0,9

III.22

Laienemine (T. 22)

1 426,1

1 289,9

90,4

89,4

6,3

46,9

3,3

III.23

Humanitaarabi (T. 23)

536,6

536,2

99,9

0,2

0,0

0,2

0,0

III.24

Pettusevastased õigusaktid (T. 24)

55,1

51,3

93,2

0,0

0,0

3,7

6,8

III.25

Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T. 25)

206,9

199,4

96,4

3,0

1,4

4,6

2,2

III.26

Haldus (T. 26)

726,1

700,1

96,4

13,0

1,8

13,1

1,8

III.27

Eelarve (T. 27)

1 474,4

1 471,2

99,8

0,6

0,0

2,6

0,2

III.28

Audit (T. 28)

9,6

9,3

96,4

0,1

0,9

0,3

2,6

III.29

Statistika (T. 29)

136,9

111,9

81,7

8,0

5,8

17,1

12,5

III.30

Pensionid (T. 30)

841,8

841,7

100,0

—

—

0,1

0,0

III.31

Reservid (T. 31)

221,0

—

—

—

—

221,0

100,0

IV

Euroopa Kohus (j. IV)

236,3

221,3

93,7

2,9

1,2

12,1

5,1

V

Kontrollikoda (j. V)

97,4

86,1

88,4

0,3

0,3

11,0

11,3

VI

Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI)

107,7

95,6

88,8

0,3

0,3

11,8

10,9

VII

Regioonide komitee (j. VII)

73,9

64,1

86,7

0,1

0,1

9,7

13,2

VIII

Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII)

7,7

6,7

86,4

—

—

1,1

13,6

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

115 434,0

111 421,8

96,5

109 272,6

98,1

1 066,3

1,0

1 082,9

1,0

Finantsperspektiiv

1

Põllumajandus

49 305,0

45 122,3

91,5

44 760,5

99,2

49,8

0,1

311,9

0,7

2

Struktuurimeetmed

41 035,0

41 045,6

100,0

40 833,5

99,5

115,5

0,3

96,7

0,2

3

Sisepoliitika

8 722,0

9 835,4 (14)

112,8

9 009,9

91,6

619,1

6,3

206,4

2,1

4

Välistegevus

5 082,0

5 368,4 (14)

105,6

5 198,4

96,8

121,2

2,3

48,8

0,9

5

Halduskulud

5 983,0

6 361,2 (14)

106,3

6 161,2

96,9

70,1

1,1

129,8

2,0

6

Reservid

442,0

442,0

100,0

181,9

41,1

—

—

260,1

58,9

7

Ühinemiseelne strateegia

3 455,0

1 837,4

53,2

1 717,5

93,5

90,6

4,9

29,3

1,6

8

Hüvitised

1 410,0

1 409,5

100,0

1 409,5

100,0

—

—

—

—

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

115 434,0

111 421,8

96,5

109 272,6

98,1

1 066,3

1,0

1 082,9

1,0

Assigneeringud makseteks kokku

111 380,0

105 032,1

94,3

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Diagramm IV

2004. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2004. aasta eelarve liigendusele ja finantsperspektiivi rubriigid | Lõplikud assigneeringud (16) | Assigneeringute kasutamine |
| 2004 sooritatud maksed | Kasutusmäär (%) | Ülekanded aastasse 2005 | Määr (%) | Tühistused | Määr (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Eelarve liigendus | | | | | | | |
| I | Parlament (j. I) | 1 524,5 | 1 166,4 | 76,5 | 314,4 | 20,6 | 43,7 | 2,9 |
| II | Nõukogu (j. II) | 630,4 | 506,8 | 80,4 | 105,8 | 16,8 | 17,8 | 2,8 |
| III | Komisjon (j. III) | 102 328,4 | 98 003,9 | 95,8 | 2 371,2 | 2,3 | 1 953,3 | 1,9 |
| III.1 | Majandus ja rahandus (T. 01) | 427,6 | 348,7 | 81,6 | 14,0 | 3,3 | 64,9 | 15,2 |
| III.2 | Ettevõtlus (T. 02) | 335,5 | 246,4 | 73,5 | 40,5 | 12,1 | 48,6 | 14,5 |
| III.3 | Konkurents (T. 03) | 86,5 | 77,2 | 89,3 | 7,4 | 8,6 | 1,9 | 2,2 |
| III.4 | Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T. 04) | 9 404,5 | 9 286,0 | 98,7 | 24,5 | 0,3 | 93,9 | 1,0 |
| III.5 | Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T. 05) | 47 837,8 | 47 445,8 | 99,2 | 75,9 | 0,2 | 316,2 | 0,7 |
| III.6 | Energia ja transport (T. 06) | 1 268,8 | 1 008,4 | 79,5 | 71,9 | 5,7 | 188,5 | 14,9 |
| III.7 | Keskkond (T. 07) | 334,4 | 252,1 | 75,4 | 42,9 | 12,8 | 39,5 | 11,8 |
| III.8 | Teadusuuringud (T. 08) | 3 079,5 | 2 605,8 | 84,6 | 459,7 | 14,9 | 14,0 | 0,5 |
| III.9 | Infoühiskond (T. 09) | 1 445,8 | 1 248,3 | 86,3 | 166,2 | 11,5 | 31,3 | 2,2 |
| III.10 | Otsene teadustegevus (T. 10) | 527,1 | 320,6 | 60,8 | 203,5 | 38,6 | 3,1 | 0,6 |
| III.11 | Kalandus (T. 11) | 1 069,4 | 841,0 | 78,6 | 52,8 | 4,9 | 175,6 | 16,4 |
| III.12 | Siseturg (T. 12) | 71,3 | 56,4 | 79,1 | 7,7 | 10,8 | 7,1 | 10,0 |
| III.13 | Regionaalpoliitika (T. 13) | 22 099,6 | 21 880,1 | 99,0 | 152,9 | 0,7 | 66,7 | 0,3 |
| III.14 | Maksukorraldus ja tolliliit (T. 14) | 98,2 | 81,3 | 82,7 | 7,5 | 7,7 | 9,4 | 9,6 |
| III.15 | Haridus ja kultuur (T. 15) | 1 180,6 | 989,2 | 83,8 | 171,6 | 14,5 | 19,9 | 1,7 |
| III.16 | Press ja teabevahetus (T. 16) | 172,3 | 136,7 | 79,3 | 15,3 | 8,9 | 20,3 | 11,8 |
| III.17 | Tervise- ja tarbijakaitse (T. 17) | 852,6 | 447,2 | 52,5 | 361,6 | 42,4 | 43,8 | 5,1 |
| III.18 | Justiits- ja siseküsimused (T. 18) | 520,6 | 436,2 | 83,8 | 19,4 | 3,7 | 65,0 | 12,5 |
| III.19 | Välissuhted (T. 19) | 3 690,3 | 3 316,8 | 89,9 | 152,2 | 4,1 | 221,4 | 6,0 |
| III.20 | Kaubandus (T. 20) | 76,3 | 65,8 | 86,2 | 6,7 | 8,8 | 3,8 | 4,9 |
| III.21 | Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T. 21) | 1 109,3 | 975,7 | 88,0 | 80,8 | 7,3 | 52,8 | 4,8 |
| III.22 | Laienemine (T. 22) | 2 175,6 | 1 987,3 | 91,3 | 60,7 | 2,8 | 127,6 | 5,9 |
| III.23 | Humanitaarabi (T. 23) | 535,5 | 514,1 | 96,0 | 5,2 | 1,0 | 16,2 | 3,0 |
| III.24 | Pettusevastased õigusaktid (T. 24) | 57,8 | 43,7 | 75,6 | 4,6 | 7,9 | 9,5 | 16,5 |
| III.25 | Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T. 25) | 212,9 | 185,4 | 87,1 | 20,4 | 9,6 | 7,1 | 3,3 |
| III.26 | Haldus (T. 26) | 983,5 | 801,5 | 81,5 | 118,0 | 12,0 | 64,0 | 6,5 |
| III.27 | Eelarve (T. 27) | 1 474,8 | 1 460,2 | 99,0 | 12,0 | 0,8 | 2,6 | 0,2 |
| III.28 | Audit (T. 28) | 9,6 | 8,6 | 89,5 | 0,8 | 7,9 | 0,3 | 2,6 |
| III.29 | Statistika (T. 29) | 127,7 | 97,3 | 76,2 | 13,1 | 10,3 | 17,3 | 13,5 |
| III.30 | Pensionid (T. 30) | 841,8 | 840,1 | 99,8 | 1,6 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| III.31 | Reservid (T. 31) | 221,0 | — | — | — | — | 221,0 | 100,0 |
| IV | Euroopa Kohus (j. IV) | 245,2 | 216,3 | 88,2 | 15,9 | 6,5 | 13,0 | 5,3 |
| V | Kontrollikoda (j. V) | 103,0 | 84,2 | 81,8 | 7,2 | 7,0 | 11,5 | 11,2 |
| VI | Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI) | 113,4 | 92,3 | 81,4 | 8,8 | 7,8 | 12,3 | 10,8 |
| VII | Regioonide komitee (j. VII) | 79,0 | 63,2 | 80,0 | 5,7 | 7,2 | 10,1 | 12,8 |
| VIII | Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII) | 8,2 | 6,2 | 75,4 | 0,9 | 10,8 | 1,1 | 13,8 |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 105 032,1 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |
| | Finantsperspektiiv | | | | | | | |
| 1 | Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05) | 44 308,3 | 43 579,4 | 98,4 | 397,9 | 0,9 | 331,0 | 0,7 |
| 2 | Struktuurimeetmed | 34 635,1 | 34 198,3 | 98,7 | 197,0 | 0,6 | 239,7 | 0,7 |
| 3 | Sisepoliitika | 8 992,1 | 7 255,2 | 80,7 | 1 152,1 | 12,8 | 584,8 | 6,5 |
| 4 | Välistegevus | 5 098,0 | 4 605,8 | 90,3 | 175,6 | 3,4 | 316,6 | 6,2 |
| 5 | Halduskulud | 6 927,2 | 5 856,4 | 84,5 | 849,6 | 12,3 | 221,2 | 3,2 |
| 6 | Reservid | 442,0 | 181,9 | 41,1 | — | — | 260,1 | 58,9 |
| 7 | Ühinemiseelne strateegia | 3 219,9 | 3 052,9 | 94,8 | 57,8 | 1,8 | 109,2 | 3,4 |
| 8 | Hüvitised | 1 409,5 | 1 409,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku | 105 032,1 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |

(miljonit eurot ja %)

Eelarvejaod ja eelarverubriigid vastavalt 2004. aasta eelarve liigendusele ja finantsperspektiivi rubriigid

Lõplikud assigneeringud (16)

Assigneeringute kasutamine

2004 sooritatud maksed

Kasutusmäär (%)

Ülekanded aastasse 2005

Määr (%)

Tühistused

Määr (%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Eelarve liigendus

I

Parlament (j. I)

1 524,5

1 166,4

76,5

314,4

20,6

43,7

2,9

II

Nõukogu (j. II)

630,4

506,8

80,4

105,8

16,8

17,8

2,8

III

Komisjon (j. III)

102 328,4

98 003,9

95,8

2 371,2

2,3

1 953,3

1,9

III.1

Majandus ja rahandus (T. 01)

427,6

348,7

81,6

14,0

3,3

64,9

15,2

III.2

Ettevõtlus (T. 02)

335,5

246,4

73,5

40,5

12,1

48,6

14,5

III.3

Konkurents (T. 03)

86,5

77,2

89,3

7,4

8,6

1,9

2,2

III.4

Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika (T. 04)

9 404,5

9 286,0

98,7

24,5

0,3

93,9

1,0

III.5

Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T. 05)

47 837,8

47 445,8

99,2

75,9

0,2

316,2

0,7

III.6

Energia ja transport (T. 06)

1 268,8

1 008,4

79,5

71,9

5,7

188,5

14,9

III.7

Keskkond (T. 07)

334,4

252,1

75,4

42,9

12,8

39,5

11,8

III.8

Teadusuuringud (T. 08)

3 079,5

2 605,8

84,6

459,7

14,9

14,0

0,5

III.9

Infoühiskond (T. 09)

1 445,8

1 248,3

86,3

166,2

11,5

31,3

2,2

III.10

Otsene teadustegevus (T. 10)

527,1

320,6

60,8

203,5

38,6

3,1

0,6

III.11

Kalandus (T. 11)

1 069,4

841,0

78,6

52,8

4,9

175,6

16,4

III.12

Siseturg (T. 12)

71,3

56,4

79,1

7,7

10,8

7,1

10,0

III.13

Regionaalpoliitika (T. 13)

22 099,6

21 880,1

99,0

152,9

0,7

66,7

0,3

III.14

Maksukorraldus ja tolliliit (T. 14)

98,2

81,3

82,7

7,5

7,7

9,4

9,6

III.15

Haridus ja kultuur (T. 15)

1 180,6

989,2

83,8

171,6

14,5

19,9

1,7

III.16

Press ja teabevahetus (T. 16)

172,3

136,7

79,3

15,3

8,9

20,3

11,8

III.17

Tervise- ja tarbijakaitse (T. 17)

852,6

447,2

52,5

361,6

42,4

43,8

5,1

III.18

Justiits- ja siseküsimused (T. 18)

520,6

436,2

83,8

19,4

3,7

65,0

12,5

III.19

Välissuhted (T. 19)

3 690,3

3 316,8

89,9

152,2

4,1

221,4

6,0

III.20

Kaubandus (T. 20)

76,3

65,8

86,2

6,7

8,8

3,8

4,9

III.21

Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega (T. 21)

1 109,3

975,7

88,0

80,8

7,3

52,8

4,8

III.22

Laienemine (T. 22)

2 175,6

1 987,3

91,3

60,7

2,8

127,6

5,9

III.23

Humanitaarabi (T. 23)

535,5

514,1

96,0

5,2

1,0

16,2

3,0

III.24

Pettusevastased õigusaktid (T. 24)

57,8

43,7

75,6

4,6

7,9

9,5

16,5

III.25

Komisjoni poliitika kooskõlastamine ja õigusabi (T. 25)

212,9

185,4

87,1

20,4

9,6

7,1

3,3

III.26

Haldus (T. 26)

983,5

801,5

81,5

118,0

12,0

64,0

6,5

III.27

Eelarve (T. 27)

1 474,8

1 460,2

99,0

12,0

0,8

2,6

0,2

III.28

Audit (T. 28)

9,6

8,6

89,5

0,8

7,9

0,3

2,6

III.29

Statistika (T. 29)

127,7

97,3

76,2

13,1

10,3

17,3

13,5

III.30

Pensionid (T. 30)

841,8

840,1

99,8

1,6

0,2

0,1

0,0

III.31

Reservid (T. 31)

221,0

—

—

—

—

221,0

100,0

IV

Euroopa Kohus (j. IV)

245,2

216,3

88,2

15,9

6,5

13,0

5,3

V

Kontrollikoda (j. V)

103,0

84,2

81,8

7,2

7,0

11,5

11,2

VI

Majandus- ja sotsiaalkomitee (j. VI)

113,4

92,3

81,4

8,8

7,8

12,3

10,8

VII

Regioonide komitee (j. VII)

79,0

63,2

80,0

5,7

7,2

10,1

12,8

VIII

Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor (j. VIII)

8,2

6,2

75,4

0,9

10,8

1,1

13,8

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

105 032,1

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Finantsperspektiiv

1

Põllumajanduse ja maaelu arendamine (T.05)

44 308,3

43 579,4

98,4

397,9

0,9

331,0

0,7

2

Struktuurimeetmed

34 635,1

34 198,3

98,7

197,0

0,6

239,7

0,7

3

Sisepoliitika

8 992,1

7 255,2

80,7

1 152,1

12,8

584,8

6,5

4

Välistegevus

5 098,0

4 605,8

90,3

175,6

3,4

316,6

6,2

5

Halduskulud

6 927,2

5 856,4

84,5

849,6

12,3

221,2

3,2

6

Reservid

442,0

181,9

41,1

—

—

260,1

58,9

7

Ühinemiseelne strateegia

3 219,9

3 052,9

94,8

57,8

1,8

109,2

3,4

8

Hüvitised

1 409,5

1 409,5

100,0

—

—

—

—

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

105 032,1

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Image

Image

Image

---

(1)  2004. eelarveaasta puhul esialgne aastaaruanne 2004. aasta eelarvest tehtud tehingute osas [SEK (2005) 1158].

(2)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Majandusühenduse (EMÜ) asutamisleping.

(3)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (Euratom).

(4)  Põhiliselt 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus (FM) (EÜT L 248, 16.9.2002).

(5)  Peamised õigusaktid omavahendite kohta: nõukogu otsus 2000/597/EÜ, Euratom, 29. september 2000 (EÜT L 253, 7.10.2000); nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, 22. mai 2000 (EÜT L 130, 31.5.2000); nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89, 29. mai 1989 (EÜT L 155, 7.6.1989); kuues nõukogu direktiiv, 17. mai 1977, ühise käibemaksusüsteemi ja ühtse hindamisaluse kohta (EÜT L 145, 13.6.1977); nõukogu direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom, 13. veebruar 1989, rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta (EÜT L 49, 21.2.1989); nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (ELT L 181, 19.7.2003).

(6)  On oluline teha vahet “kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute” ja “kulukohustuste assigneeringute” ning “assigneeringute makseteks” ja “maksete assigneeringute” vahel. Termineid “kulukohustuste assigneeringud” ja “maksete assigneeringud” kasutatakse ainult liigendatud assigneeringute kontekstis.

(7)  Vt EÜ asutamislepingu artikkel 274, Euratomi asutamislepingu artikkel 179 ja finantsmääruse artikkel 50.

(8)  Vt finantsmääruse artiklid 69–74 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, 22. mai 2000 (EÜT L 130, 31.5.2000).

(9)  Vt EÜ asutamislepingu artiklid 246, 247 ja 248, Euratomi asutamislepingu artiklid 160a, 160b ja 160c ning finantsmääruse artiklid 139–147.

(10)  Vt EÜ asutamislepingu artikkel 276 ja Euratomi asutamislepingu artikkel 180b.

(11)  Pärast paranduseelarvet.

(12)  Pärast paranduseelarvet ja eelarvejagude vahelisi ülekandeid.

(13)  Sihtotstarb. tulud ja uuesti kasut. tehtud assign., üle kantud ja taaskasut. assign.

(14)  Assigneeringud lõplikus eelarves, võttes arvesse eelarvejagude vahelisi ülekandeid, sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavaid assigneeringuid ja eelmisest eelarveaastast ülekantud assigneeringuid. Selle tulemusel ületasid olemasolevad assigneeringud mõndade finantsperspektiivi rubriikide ülemmäära.

(15)  Sealhulgas sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavad assigneeringud.

(16)  Assigneeringud lõplikus eelarves, võttes arvesse eelarvejagude vahelisi ülekandeid, sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavaid assigneeringuid ja eelmisest eelarveaastast ülekantud assigneeringuid.

(17)  Ühendkuningriigi osas rakendatakse omavahendite brutosummale (5 272,1 miljonit eurot) parandust (16 954,5 miljonit eurot). Seda rahastavad teised liikmesriigid.

Parandus puudutab ainult käibemaksu ja RKT osa vastavalt nende määrale omavahendite brutosummast.

(18)  Geograafiline jagunemine ei toimu mitte vastavalt liikmesriikidele tehtud maksetele, vaid kulude jaotusele komisjoni arvutiseeritud raamatupidamissüsteemis Sincom2.

(19)  “Muud” sisaldab peamiselt kulusid seoses väljaspool liitu elluviidud projektide ja kolmandate riikide osalusega, samuti kulusid, mille osas ei saa rakendada geograafilist jaotust.

(20)  Kasutatavad assigneeringud = eelarveaasta assigneeringud makseteks + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud.

II LISA

Euroopa Kontrollikoja poolt alates 2000. aastast vastu võetud aruanded ja arvamused

Vastavalt asutamislepingutele peab kontrollikoda igal aastal koostama aastaaruande. Samuti on asutamislepingute ja muude kehtivate õigusaktidega ette nähtud, et ta peab koostama iga-aastased eriaruanded ühenduse teatavate asutuste ja tegevuste kohta. Asutamislepingutega on kontrollikojale antud ka volitused esitada tähelepanekuid konkreetsete küsimuste kohta ning arvamusi mõne institutsiooni taotlusel. Allpool on loetletud kontrollikoja poolt alates 2000. aastast vastu võetud aruanded ja arvamused. Enne 1. maid 2004. a. avaldatud aruanded ja arvamused on kättesaadavad ainult järgmistes keeltes: hispaania, taani, saksa, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, hollandi, portugali, rootsi ja soome.

| Pealkiri | Avaldatud |
| --- | --- |
| Aastaaruanded ja kinnitavad avaldused |
| 23. aastaaruanne 1999. eelarveaasta kohta:






  — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |

Pealkiri

Avaldatud

Aastaaruanded ja kinnitavad avaldused

23. aastaaruanne 1999. eelarveaasta kohta:

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

EÜT C 342, 1.12.2000

24. aastaaruanne 2000. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

EÜT C 359, 15.12.2001, EÜT C 92, 17.4.2002 ja ELT C 36, 15.2.2003

25. aastaaruanne 2001. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

EÜT C 295, 28.11.2002

26. aastaaruanne 2002. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda ja kaheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

ELT C 286, 28.11.2003

27. aastaaruanne 2003. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

ELT C 293, 30.11.2004

28. aastaaruanne 2004. eelarveaasta kohta:

| — | aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus üldeelarvest rahastatud tegevuste kohta

| — | aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta |
| --- | --- |

—

aruanne ja kinnitav avaldus kuuenda, seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondiga (EAF) seonduva tegevuse kohta

avaldatud käesolevas ELT-s

Eriaruanded

Omavahendid

| — | Eriaruanne nr 17/2000 liikmesriikide RKT andmete usaldusväärsuse ja võrreldavuse komisjonipoolse kontrolli kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 17/2000 liikmesriikide RKT andmete usaldusväärsuse ja võrreldavuse komisjonipoolse kontrolli kohta

EÜT C 336, 27.11.2000

| — | Eriaruanne nr 23/2000 imporditud kaupade väärtuse määramise kohta tolli jaoks (tolliväärtuse määramine) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 23/2000 imporditud kaupade väärtuse määramise kohta tolli jaoks (tolliväärtuse määramine)

EÜT C 84, 14.3.2001

Ühine põllumajanduspoliitika

| — | Eriaruanne nr 1/2000 sigade klassikalise katku kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2000 sigade klassikalise katku kohta

EÜT C 85, 23.3.2000

| — | Eriaruanne nr 8/2000 ühenduse meetmete kohta piimarasva kõrvaldamisel |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2000 ühenduse meetmete kohta piimarasva kõrvaldamisel

EÜT C 132, 12 5.2000

| — | Eriaruanne nr 11/2000 oliiviõli toetuskava kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2000 oliiviõli toetuskava kohta

EÜT C 215, 27.7.2000

| — | Eriaruanne nr 14/2000 “ÜPP ökoloogiliselt säästvamaks muutmise” kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2000 “ÜPP ökoloogiliselt säästvamaks muutmise” kohta

EÜT C 353, 8.12.2000

| — | Eriaruanne nr 20/2000 suhkruturu ühise korralduse haldamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 20/2000 suhkruturu ühise korralduse haldamise kohta

EÜT C 50, 15.2.2001

| — | Eriaruanne nr 22/2000 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise reformitud menetluse hindamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 22/2000 raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise reformitud menetluse hindamise kohta

EÜT C 69, 2.3.2001

| — | Eriaruanne nr 4/2001 EAGGF tagatisrahastu auditi — ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamine — kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2001 EAGGF tagatisrahastu auditi — ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi rakendamine — kohta

EÜT C 214, 31.7.2001

| — | Eriaruanne nr 6/2001 piimakvootide kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2001 piimakvootide kohta

EÜT C 305, 30.10.2001

| — | Eriaruanne nr 7/2001 eksporditoetuste kohta — sihtturg ja turuleviimine |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2001 eksporditoetuste kohta — sihtturg ja turuleviimine

EÜT C 314, 8.11.2001

| — | Eriaruanne nr 8/2001 kartuli- ja teraviljatärklise tootmise toetuste ning kartulitärklise toetuse kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2001 kartuli- ja teraviljatärklise tootmise toetuste ning kartulitärklise toetuse kohta

EÜT C 294, 19.10.2001

| — | Eriaruanne nr 14/2001 — veiste spongioosset entsefalopaatiat käsitleva eriaruande nr 19/98 järelaudit |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2001 — veiste spongioosset entsefalopaatiat käsitleva eriaruande nr 19/98 järelaudit

EÜT C 324, 20.11.2001

| — | Eriaruanne nr 5/2002 ekstensiivistamistoetuste ja toetuskavade kohta looma- ja vasikalihaturu ühise korralduse korral |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2002 ekstensiivistamistoetuste ja toetuskavade kohta looma- ja vasikalihaturu ühise korralduse korral

EÜT C 290, 25.11.2002

| — | Eriaruanne nr 6/2002 komisjoni EL õliseemnete toetuskava haldamise auditi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2002 komisjoni EL õliseemnete toetuskava haldamise auditi kohta

EÜT C 254, 22.10.2002

| — | Eriaruanne nr 7/2002 banaanisektori ühise turukorralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2002 banaanisektori ühise turukorralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

EÜT C 294, 28.11.2002

| — | Eriaruanne nr 1/2003 eksporditoetuste eelfinantseerimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2003 eksporditoetuste eelfinantseerimise kohta

ELT C 98, 24.4.2003

| — | Eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta: toetus vähemsoodsatele piirkondadele |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta: toetus vähemsoodsatele piirkondadele

ELT C 151, 27.6.2003

| — | Eriaruanne nr 9/2003 põllumajandustoodangu eksporditoetuste määrade kehtestamise süsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2003 põllumajandustoodangu eksporditoetuste määrade kehtestamise süsteemi kohta

ELT C 211, 5.9.2003

| — | Eriaruanne nr 12/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

ELT C 298, 9.12.2003

| — | Eriaruanne nr 13/2003 puuvilla tootmistoetuste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 13/2003 puuvilla tootmistoetuste kohta

ELT C 298, 9.12.2003

| — | Eriaruanne nr 14/2003 talumajapidamise tulu mõõtmisest komisjoni poolt (EÜ asutamislepingu artikli 33 lõike 1 punkt b) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2003 talumajapidamise tulu mõõtmisest komisjoni poolt (EÜ asutamislepingu artikli 33 lõike 1 punkt b)

ELT C 45, 20.2.2004

| — | Eriaruanne nr 2/2004 ühinemiseelse abi kohta: “Kas Sapardit on hästi juhitud?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2004 ühinemiseelse abi kohta: “Kas Sapardit on hästi juhitud?”

ELT C 295, 30.11.2004

| — | Eriaruanne nr 3/2004 ühise põllumajanduspoliitika raames õigusvastaselt tehtud väljamaksete tagasinõudmise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2004 ühise põllumajanduspoliitika raames õigusvastaselt tehtud väljamaksete tagasinõudmise kohta

ELT C 269, 4.11.2004

| — | Eriaruanne nr 6/2004: veiste märgistamise ja registreerimise süsteemi korraldamise kohta Euroopa Liidus |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2004: veiste märgistamise ja registreerimise süsteemi korraldamise kohta Euroopa Liidus

ELT C 29, 4.2.2005

| — | Eriaruanne nr 7/2004 toortubakaturu ühise korralduse kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2004 toortubakaturu ühise korralduse kohta

ELT C 41, 17.2.2005

| — | Eriaruanne nr 8/2004 suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ja nendega seotud kulutuste haldamise ja järelevalve kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2004 suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete ja nendega seotud kulutuste haldamise ja järelevalve kohta komisjoni poolt

ELT C 54, 3.3.2005

| — | Eriaruanne nr 9/2004 metsamajandusmeetmete kohta maaelu arengu poliitikas |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2004 metsamajandusmeetmete kohta maaelu arengu poliitikas

ELT C 67, 18.3.2005

| — | Eriaruanne nr 3/2005 seoses maaelu arenguga: põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kulude kontroll |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2005 seoses maaelu arenguga: põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kulude kontroll

ELT C 279, 11.11.2005

Struktuurimeetmed

| — | Eriaruanne nr 3/2000 Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (arendusrahastu) kohta — Noorte tööhõive soodustamise meetmed |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2000 Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (arendusrahastu) kohta — Noorte tööhõive soodustamise meetmed

EÜT C 100, 7.4.2000

| — | Eriaruanne nr 7/2000 Rahvusvahelise Iirimaa fondi ning Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise toetamise eriprogrammi (1995–1999) kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2000 Rahvusvahelise Iirimaa fondi ning Põhja-Iirimaa ja Iirimaa piirialade rahu ja leppimise toetamise eriprogrammi (1995–1999) kohta

EÜT C 146, 25.5.2000

| — | Eriaruanne nr 15/2000 Ühtekuuluvusfondi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 15/2000 Ühtekuuluvusfondi kohta

EÜT C 279, 2.10.2000

| — | Eriaruanne nr 1/2001 ühenduse algatuse URBAN kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2001 ühenduse algatuse URBAN kohta

EÜT C 124, 25.4.2001

| — | Eriaruanne nr 10/2001 struktuurifondide finantskontrolli kohta, komisjoni määrused (EÜ) nr 2064/97 ja (EÜ) nr 1681/94 |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2001 struktuurifondide finantskontrolli kohta, komisjoni määrused (EÜ) nr 2064/97 ja (EÜ) nr 1681/94

EÜT C 314, 8.11.2001

| — | Eriaruanne nr 12/2001 teatavate tööhõiveolukorra parandamise struktuurimeetmete kohta: ERFi abi mõju tööhõivele ja ESFi meetmed pikaajalise tööpuudusega võitlemiseks |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2001 teatavate tööhõiveolukorra parandamise struktuurimeetmete kohta: ERFi abi mõju tööhõivele ja ESFi meetmed pikaajalise tööpuudusega võitlemiseks

EÜT C 334, 28.11.2001

| — | Eriaruanne nr 3/2002 ühenduse tööhõivealgatuse Integra kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2002 ühenduse tööhõivealgatuse Integra kohta

EÜT C 263, 29.10.2002

| — | Eriaruanne nr 4/2002 kohalike tööhõivemeetmete kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2002 kohalike tööhõivemeetmete kohta

EÜT C 263, 29.10.2002

| — | Eriaruanne nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006

ELT C 174, 23.7.2003

| — | Eriaruanne nr 4/2004 üleeuroopalist koostööd käsitleva ühenduse algatuse Interreg III programmikooste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2004 üleeuroopalist koostööd käsitleva ühenduse algatuse Interreg III programmikooste kohta

ELT C 303, 7.12.2004

Sisepoliitika

| — | Eriaruanne nr 9/2000 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2000 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude kohta

EÜT C 166, 15.6.2000

| — | Eriaruanne nr 10/2000 Teadusuuringute Ühiskeskuse sõlmitud ühenduse hankelepingute kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2000 Teadusuuringute Ühiskeskuse sõlmitud ühenduse hankelepingute kohta

EÜT C 172, 21.6.2000

| — | Eriaruanne nr 9/2001 teadlaste koolituse ja liikuvuse programmi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2001 teadlaste koolituse ja liikuvuse programmi kohta

EÜT C 349, 10.12.2001

| — | Eriaruanne nr 2/2002 ühenduse tegevusprogrammide SOCRATES ja Euroopa Noored kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2002 ühenduse tegevusprogrammide SOCRATES ja Euroopa Noored kohta

EÜT C 136, 7.6.2002

| — | Eriaruanne nr 11/2003 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2003 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta

ELT C 292, 2.12.2003

| — | Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2004 teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda raamprogrammi (1998–2002) kaudsete TTA meetmete haldamise kohta

ELT C 99, 23.4.2004

Välistegevus

| — | Eriaruanne nr 2/2000 Euroopa Liidu poolt Bosnia ja Hertsegoviinale antava abi kohta rahu ja õigusriigi taastamiseks |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2000 Euroopa Liidu poolt Bosnia ja Hertsegoviinale antava abi kohta rahu ja õigusriigi taastamiseks

EÜT C 85, 23.3.2000

| — | Eriaruanne nr 4/2000 — AKV riikidele antava taastusabi kui tavaliseks arenguabiks ettevalmistava meetme kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2000 — AKV riikidele antava taastusabi kui tavaliseks arenguabiks ettevalmistava meetme kohta

EÜT C 113, 19.4.2000

| — | Eriaruanne nr 12/2000 kolmandates riikides inimõiguste ja demokraatia arendamiseks antava Euroopa Liidu abi haldamise kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2000 kolmandates riikides inimõiguste ja demokraatia arendamiseks antava Euroopa Liidu abi haldamise kohta komisjoni poolt

EÜT C 230, 10.8.2000

| — | Eriaruanne nr 16/2000 programmide PHARE ja TACIS teenuslepingute pakkumismenetluste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 16/2000 programmide PHARE ja TACIS teenuslepingute pakkumismenetluste kohta

EÜT C 350, 6.12.2000

| — | Eriaruanne nr 18/2000 Vene Föderatsioonile põllumajandustoodete tarnimise programmi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 18/2000 Vene Föderatsioonile põllumajandustoodete tarnimise programmi kohta

EÜT C 25, 25.1.2001

| — | Eriaruanne nr 19/2000 Palestiina ühiskonnale antava abi programmi haldamise kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 19/2000 Palestiina ühiskonnale antava abi programmi haldamise kohta komisjoni poolt

EÜT C 32, 31.1.2001

| — | Eriaruanne nr 21/2000 komisjoni välisabiprogrammide haldamise kohta (eelkõige riikide programmikooste, projektide ettevalmistamise ja delegatsioonide rolli suhtes) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 21/2000 komisjoni välisabiprogrammide haldamise kohta (eelkõige riikide programmikooste, projektide ettevalmistamise ja delegatsioonide rolli suhtes)

EÜT C 57, 22.2.2001

| — | Eriaruanne nr 2/2001 Kosovo kriisi ohvritele antava eriolukorra humanitaarabi (ECHO) haldamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2001 Kosovo kriisi ohvritele antava eriolukorra humanitaarabi (ECHO) haldamise kohta

EÜT C 168, 12.6.2001 ja EÜT C 159, 3.7.2002

| — | Eriaruanne nr 3/2001 rahvusvaheliste kalanduslepingute haldamise kohta komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2001 rahvusvaheliste kalanduslepingute haldamise kohta komisjoni poolt

EÜT C 210, 27.7.2001

| — | Eriaruanne nr 5/2001 eelarveabiks ette nähtud struktuurilise kohandamise toetuse ekvivalentfondide kohta (seitsmes ja kaheksas EAF) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2001 eelarveabiks ette nähtud struktuurilise kohandamise toetuse ekvivalentfondide kohta (seitsmes ja kaheksas EAF)

EÜT C 257, 14.9.2001

| — | Eriaruanne nr 11/2001 piiriülese koostöö programmi TACIS kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2001 piiriülese koostöö programmi TACIS kohta

EÜT C 329, 23.11.2001

| — | Eriaruanne nr 13/2001 ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) juhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 13/2001 ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) juhtimise kohta

EÜT C 338, 30.11.2001

| — | Eriaruanne nr 1/2002 makromajandusliku finantsabi kohta kolmandatele riikidele ja struktuurilise kohandamise meetmete kohta Vahemeremaades |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2002 makromajandusliku finantsabi kohta kolmandatele riikidele ja struktuurilise kohandamise meetmete kohta Vahemeremaades

EÜT C 121, 23.5.2002

| — | Eriaruanne nr 2/2003 toiduainetega kindlustatuse poliitika rakendamise kohta arenguriikides, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2003 toiduainetega kindlustatuse poliitika rakendamise kohta arenguriikides, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest

ELT C 93, 17.4.2003

| — | Eriaruanne nr 5/2003 kandidaatriikide keskkonnaprojektide rahastamise kohta PHARE ja ISPA programmidest |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2003 kandidaatriikide keskkonnaprojektide rahastamise kohta PHARE ja ISPA programmidest

ELT C 167, 17.7.2003

| — | Eriaruanne nr 6/2003 mestimise kui põhimeetme kohta institutsioonide väljaarendamise toetamisel kandidaatriikides |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2003 mestimise kui põhimeetme kohta institutsioonide väljaarendamise toetamisel kandidaatriikides

ELT C 167, 17.7.2003

| — | Eriaruanne nr 8/2003 EAFist rahastatavate infrastruktuuritegevuste teostamise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2003 EAFist rahastatavate infrastruktuuritegevuste teostamise kohta

ELT C 181, 31.7.2003

| — | Eriaruanne nr 10/2003 Indiale antava arenguabi komisjonipoolse haldamise tulemuslikkuse kohta vaesuse vähendamisel ja säästva arengu tagamisel |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2003 Indiale antava arenguabi komisjonipoolse haldamise tulemuslikkuse kohta vaesuse vähendamisel ja säästva arengu tagamisel

ELT C 211, 5.9.2003

| — | Eriaruanne nr 15/2003 EAFist rahastatavate mikroprojektiprogrammide auditi kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 15/2003 EAFist rahastatavate mikroprojektiprogrammide auditi kohta

ELT C 63, 11.3.2004

| — | Eriaruanne nr 5/2004 PHARE abi kohta kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide haldamiseks |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2004 PHARE abi kohta kandidaatriikide ettevalmistamisel struktuurifondide haldamiseks

ELT C 15, 20.1.2005

| — | Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2004 EÜ välisabi korraldamise komisjoni delegatsioonidele üleandmise kohta

ELT C 72, 22.3.2005

| — | Eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine

ELT C 249, 7.10.2005

| — | Eriaruanne nr 4/2005 Aasiaga tehtava majanduskoostöö komisjonipoolse juhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2005 Aasiaga tehtava majanduskoostöö komisjonipoolse juhtimise kohta

ELT C 260, 19.10.2005

Halduskulud

| — | Eriaruanne nr 5/2000 Euroopa Kohtu kulutuste kohta ehitistele (hooned Erasmus, Thomas More ja lisaehitis C) |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2000 Euroopa Kohtu kulutuste kohta ehitistele (hooned Erasmus, Thomas More ja lisaehitis C)

EÜT C 109, 14.4.2000

| — | Eriaruanne nr 13/2000 Euroopa Parlamendi fraktsioonide kulutuste kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 13/2000 Euroopa Parlamendi fraktsioonide kulutuste kohta

EÜT C 181, 28.6.2000

| — | Eriaruanne nr 3/2003 Euroopa institutsioonide invaliidsuspensioni skeemide kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2003 Euroopa institutsioonide invaliidsuspensioni skeemide kohta

ELT C 109, 7.5.2003

| — | Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2005 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juhtimise kohta

ELT C 202, 18.8.2005

| — | Eriaruanne nr 5/2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu suulise tõlke kulude kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu suulise tõlke kulude kohta

Avaldamisel

Finantsinstrumendid ja pangandustegevus

| — | Eriaruanne nr 6/2000 Euroopa Investeerimispanga poolt lühilaenuvõimaluse kaudu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antud laenudele intressitoetuste võimaldamise kohta ühenduse poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2000 Euroopa Investeerimispanga poolt lühilaenuvõimaluse kaudu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antud laenudele intressitoetuste võimaldamise kohta ühenduse poolt

EÜT C 152, 31.5.2000

Iga-aastased eriaruanded

ESTÜ raamatupidamisaruanded

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 1999 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 1999

EÜT C 281, 4.10.2000

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2000 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2000

EÜT C 185, 30.6.2001 ja EÜT C 363, 19.12.2001

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2001 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 31. detsember 2001

EÜT C 158, 3.7.2002

| — | Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 23. juuli 2002 |
| --- | --- |

—

Aruanne ESTÜ raamatupidamisaruande kohta seisuga 23. juuli 2002

ELT C 127, 29.5.2003

ESTÜ aastaaruanded

| — | Aastaaruanne ESTÜ 1999. eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ESTÜ 1999. eelarveaasta kohta

EÜT C 347, 4.12.2000

| — | Aastaaruanne ESTÜ 2000. eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ESTÜ 2000. eelarveaasta kohta

EÜT C 366, 20.12.2001

| — | Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 2001. eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 2001. eelarveaasta kohta

EÜT C 302, 5.12.2002

| — | Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 23. juulil 2002 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne ja kinnitav avaldus ESTÜ 23. juulil 2002 lõppenud eelarveaasta kohta

ELT C 224, 19.9.2003

Euratomi Tarneagentuur

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 1999. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 1999. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Ühistoroidkamber

| — | Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 1999. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 1999. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2000. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2000. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2001. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte 2001. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond — (Dublini Fond)

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Dublini Fond) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop, Thessaloniki)

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop, Thessaloniki) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa koolid

| — | Aruanne Euroopa koolide 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Euroopa koolide 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa koolide 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Euroopa Rahainstituut ja Euroopa Keskpank

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 1999. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 1999. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

EÜT C 47, 13.2.2001

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2000. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2000. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

EÜT C 341, 4.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2001. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2001. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

EÜT C 259, 25.10.2002

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2002. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2002. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

ELT C 45, 20.2.2004

| — | Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2003. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rahainstituudi ja Euroopa Keskpanga 2003. eelarveaasta juhtimise tõhususe auditi kohta

ELT C 286, 23.11.2004

Schengeni lepingute haldamine

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud), haldamisega seotud, ajavahemiku 3. mai — 31. detsember 1999 kohta koostatud raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud), haldamisega seotud, ajavahemiku 3. mai — 31. detsember 1999 kohta koostatud raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud), haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud), haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud), haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri/kõrge esindaja poolt teatavate liikmesriikide nimel sõlmitud lepingute, mis käsitlevad juhtimisüksuse kasutajatoe serveri ja Sirene-võrgustiku II järgu paigaldamist ja toimimist (Schengeni lepingud), haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne Schengeni lepingutega seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne Schengeni lepingutega seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

SISNETi lepingute haldamine

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute, mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri SISNETi paigaldamist ja toimimist, haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute, mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri SISNETi paigaldamist ja toimimist, haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute, mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri SISNETi paigaldamist ja toimimist, haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne nõukogu peasekretäri poolt tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingute, mis käsitlevad Schengeni keskkonna side infrastruktuuri SISNETi paigaldamist ja toimimist, haldamisega seotud raamatupidamisaruande kohta, mis on koostatud 31. detsembril 2001 lõppenud eelarveaasta kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne SISNETiga seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne SISNETiga seotud 2002. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne SISNETiga seotud 2003. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne SISNETiga seotud 2003. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aasta eriaruanne SISNETiga seotud 2004. aasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aasta eriaruanne SISNETiga seotud 2004. aasta raamatupidamisaruande kohta

ELTs avaldamata

Ühenduse Sordiamet (CPVO, Angers)

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Ühenduse Sordiameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Ühenduse Sordiameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Siseturu Ühtlustamisamet (OHIM, Alicante)

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Siseturu Ühtlustamisameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA, Bilbao)

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA, Bilbao) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa Keskkonnaagentuur (EEA, Kopenhaagen)

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA, Kopenhaagen) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus (EDMC, Lissabon)

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EDMC, Lissabon) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa Ravimihindamisagentuur (EMEA, London)

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri (EMEA, London) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri (EMEA, London) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri (EMEA, London) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri (EMEA, London) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ravimihindamisagentuuri 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus (CdT, Luxembourg)

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse (CdT, Luxembourg) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa Koolitusfond (ETF, Torino)

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi (ETF, Torino) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Koolitusfondi 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus (Viin)

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) 31. detsembril 1999 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 373, 27.12.2000

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse (Viin) 31. detsembril 2000 lõppenud eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 372, 28.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa Ülesehitusamet (Thessaloniki)

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti raamatupidamisaruande ja Kosovole abi osutamise kohta 2000. aastal |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti raamatupidamisaruande ja Kosovole abi osutamise kohta 2000. aastal

EÜT C 355, 13.12.2001

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2001. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

EÜT C 326, 27.12.2002

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Ülesehitusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 41, 17.2.2005

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

| — | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa Lennundusohutusamet

| — | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Euroopa Toiduohutusamet

| — | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

Eurojust

| — | Aruanne Eurojusti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2002. eelarveaasta raamatupidamisaruande kohta

ELT C 319, 30.12.2003

| — | Aruanne Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Eurojusti 2003. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 324, 30.12.2004

EL tuleviku konvent

| — | Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 2002. eelarveaasta (mis algas 21. veebruaril ja lõppes 31. detsembril 2002) raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 2002. eelarveaasta (mis algas 21. veebruaril ja lõppes 31. detsembril 2002) raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 122, 22.5.2003

| — | Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Euroopa Liidu tuleviku konvendi peasekretäri koostatud 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELT C 157, 14.6.2004

Galileo ühisettevõte

| — | Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2003 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

| — | Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne Galileo ühisettevõtte 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

ELTs avaldamata

Arvamused

| — | Arvamus nr 1/2000 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust ja eraldatakse siseaudit ex ante finantskontrollist |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2000 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärust ja eraldatakse siseaudit ex ante finantskontrollist

EÜT C 327, 17.11.2000

| — | Arvamus nr 2/2000 Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2000 Ühenduse Sordiameti (CPVO, Angers) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 1/2001 ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus (EÜ), millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja mitmeid muid ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määrusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2001 ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus (EÜ), millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja mitmeid muid ühise põllumajanduspoliitikaga seotud määrusi

EÜT C 55, 21.2.2001

| — | Arvamus nr 2/2001 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2001 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse ettepaneku kohta

EÜT C 162, 5.6.2001

| — | Arvamus nr 3/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 162, 5.6.2001

| — | Arvamus nr 4/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (eesmärk: teenistuse lõpetamise korral ettenähtud hüvitise saamiseks õigustatud isikute maksustamine) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, ESTÜ, Euratom) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (eesmärk: teenistuse lõpetamise korral ettenähtud hüvitise saamiseks õigustatud isikute maksustamine)

EÜT C 162, 5.6.2001

| — | Arvamus nr 5/2001 Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2001 Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 6/2001 komisjoni määruse (Euratom, ESTÜ, EÜ) eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni 9. detsembri 1993. aasta määrust nr 3418/93, millega kehtestatakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2001 komisjoni määruse (Euratom, ESTÜ, EÜ) eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni 9. detsembri 1993. aasta määrust nr 3418/93, millega kehtestatakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 7/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 8/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2001 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded

EÜT C 345, 6.12.2001

| — | Arvamus nr 9/2001 ühenduse finantshuvide kaitsmist kriminaalõigusega käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta (2001/0115 (COD — KOM(2001) 272 (lõplik)) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2001 ühenduse finantshuvide kaitsmist kriminaalõigusega käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta (2001/0115 (COD — KOM(2001) 272 (lõplik))

EÜT C 14, 17.1.2002

| — | Arvamus nr 1/2002 Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2002 Siseturu Ühtlustamisameti (OHIM, Alicante) finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 2/2002 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2002 Euroopa ühenduste üldeelarvele kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta

EÜT C 92, 17.4.2002

| — | Arvamus nr 3/2002 Eurojusti eelarvele kohaldatava finantsmääruse ettepaneku kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2002 Eurojusti eelarvele kohaldatava finantsmääruse ettepaneku kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 4/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14

EÜT C 225, 20.9.2002

| — | Arvamus nr 5/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega osana komisjoni reformist kehtestatakse erimeetmed Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 6/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnike teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnike teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 7/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Parlamendi ametnike ja fraktsioonide ajutise personali teenistuse lõpetamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2002 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega kehtestatakse erimeetmed Euroopa Parlamendi ametnike ja fraktsioonide ajutise personali teenistuse lõpetamiseks

EÜT C 236, 1.10.2002

| — | Arvamus nr 8/2002 ettepaneku kohta Euroopa Ülesehitusameti eelarvele kohaldatava finantsmääruse muutmiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2002 ettepaneku kohta Euroopa Ülesehitusameti eelarvele kohaldatava finantsmääruse muutmiseks

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 9/2002 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2002 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta

EÜT C 285, 21.11.2002

| — | Arvamus nr 10/2002 komisjoni ettepaneku kohta muuta ühenduse asutuste asutamisdokumente tulenevalt uue finantsmääruse vastuvõtmisest |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 10/2002 komisjoni ettepaneku kohta muuta ühenduse asutuste asutamisdokumente tulenevalt uue finantsmääruse vastuvõtmisest

EÜT C 285, 21.11.2002

| — | Arvamus nr 11/2002 komisjoni määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artiklis 185 osutatud asutuste raam-finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 11/2002 komisjoni määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artiklis 185 osutatud asutuste raam-finantsmäärust

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 12/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb AKV ja Euroopa Liidu Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud partnerluslepingust tulenevalt üheksandale Euroopa Arengufondile kohaldatavat finantsmäärust |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 12/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb AKV ja Euroopa Liidu Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud partnerluslepingust tulenevalt üheksandale Euroopa Arengufondile kohaldatavat finantsmäärust

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 13/2002 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 13/2002 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EÜT C 12, 17.1.2003

| — | Arvamus nr 14/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 14/2002 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi

EÜT C 21, 28.1.2003

| — | Arvamus nr 1/2003 Siseturu Ühtlustamisameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) eelarvekomitee määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2003 Siseturu Ühtlustamisameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) eelarvekomitee määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”)

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 2/2003 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2003 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted (“finantsmäärus”)

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 3/2003 Euroopa Toiduohutusameti finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2003 Euroopa Toiduohutusameti finantsmääruse eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 4/2003 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusele kohaldatava finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2003 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusele kohaldatava finantsmääruse eelnõu kohta

ELTs avaldamata

| — | Arvamus nr 5/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega seoses Eesti, Küprose, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmise ajutised erimeetmed |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega seoses Eesti, Küprose, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariigi ja Ungari ühinemisega Euroopa Liiduga kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike töölevõtmise ajutised erimeetmed

ELT C 224, 19.9.2003

| — | Arvamus nr 6/2003 Euroopa Ravimihindamisagentuuri finantsmääruse eelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2003 Euroopa Ravimihindamisagentuuri finantsmääruse eelnõu kohta

ELT-s avaldamata

| — | Arvamus nr 7/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta

ELT C 318, 30.12.2003

| — | Arvamus nr 8/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonna tegevuste edendamiseks |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 8/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonna tegevuste edendamiseks

ELT C 318, 30.12.2003

| — | Arvamus nr 9/2003 komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb rakendusasutuste standardset finantsmäärust vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 9/2003 komisjoni määruse eelnõu kohta, mis käsitleb rakendusasutuste standardset finantsmäärust vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende rakendusasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded

ELT C 19, 23.1.2004

| — | Arvamus nr 10/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 10/2003 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta

ELT C 19, 23.1.2004

| — | Arvamus nr 1/2004 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2004 nõukogu määruse muudetud ettepaneku kohta, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi

ELT C 75, 24.3.2004

| — | Arvamus nr 2/2004 “„ühtse auditi”” mudeli kohta (ja ettepaneku kohta ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks) |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2004 “„ühtse auditi”” mudeli kohta (ja ettepaneku kohta ühenduse sisekontrolliraamistiku kehtestamiseks)

ELT C 107, 30.4.2004

| — | Arvamus nr 1/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta ühise põllumajanduspoliitika finantseerimisest |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta ühise põllumajanduspoliitika finantseerimisest

ELT C 121, 20.5.2005 ja ELT C 167, 7.7.2005

| — | Arvamus nr 2/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 2/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta

ELT C 121, 20.5.2005

| — | Arvamus nr 3/2005 komisjoni määruse eelnõu (EÜ) kohta, millega muudetakse 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 3/2005 komisjoni määruse eelnõu (EÜ) kohta, millega muudetakse 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ Euratom) nr 2342/2002, millega sätestatakse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, üksikasjalikud rakenduseeskirjad

ELT C 124, 23.5.2005

| — | Arvamus nr 4/2005 nõukogu otsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi toimimist, ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb rakendusmeetmeid eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vastavalt nõukogu (...) otsuse (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) artiklitele 4 ja 5 |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 4/2005 nõukogu otsuse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi toimimist, ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb rakendusmeetmeid eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vastavalt nõukogu (...) otsuse (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) artiklitele 4 ja 5

ELT C 167, 7.7.2005

| — | Arvamus nr 5/2005 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu poolt 16. septembril 2004. aastal vastu võetud finantsmääruse muudatuseelnõu kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 5/2005 Ühenduse Sordiameti haldusnõukogu poolt 16. septembril 2004. aastal vastu võetud finantsmääruse muudatuseelnõu kohta

ELT-s avaldamata

| — | Arvamus nr 6/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 6/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1073/1999 ja (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

ELT C 202, 18.8.2005

| — | Arvamus nr 7/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste peaarvepidaja ametikoha osas |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 7/2005 komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste peaarvepidaja ametikoha osas

ELT C 249, 7.10.2005

---