# Euroopa Liidu C 316/13.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 316 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide13. detsember 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 316

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide13. detsember 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2005/C 316/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2005/C 316/2 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 316/3 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning mida on muudetud komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 364/2004 (
  1
  ) | 4 |
| 2005/C 316/4 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 316/5 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (
  1
  ) | 13 |
| 2005/C 316/6 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 14 |
| 2005/C 316/7 | Eripärasertifikaate käsitleva määruse (EMÜ) nr 2082/92 artikli 8 lõike 1 teise lõigu kohase registreerimistaotluse avaldamine | 16 |
| 2005/C 316/8 | Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) artikli 13 lõikele 4 (
  1
  ) | 20 |
| 2005/C 316/9 | Teave saarte ja isoleeritud asulate kohta, mis on liikmesriikide poolt prügiladirektiivi artikli 3 lõike 4 alusel käesoleva direktiivi teatavate sätete järgimisest vabastatud | 21 |
| 2005/C 316/0 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 22 |
| | Euroopa Keskpank |
| 2005/C 316/1 | Euroopa keskpanga arvamus, — 1. detsember 2005, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (CON/2005/51) | 25 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2005/C 316/1

Euro vahetuskurss

1

2005/C 316/2

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

2

2005/C 316/3

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning mida on muudetud komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 364/2004 (
  1
  )

1

4

2005/C 316/4

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  )

1

12

2005/C 316/5

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (
  1
  )

1

13

2005/C 316/6

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

14

2005/C 316/7

Eripärasertifikaate käsitleva määruse (EMÜ) nr 2082/92 artikli 8 lõike 1 teise lõigu kohase registreerimistaotluse avaldamine

16

2005/C 316/8

Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) artikli 13 lõikele 4 (
  1
  )

1

20

2005/C 316/9

Teave saarte ja isoleeritud asulate kohta, mis on liikmesriikide poolt prügiladirektiivi artikli 3 lõike 4 alusel käesoleva direktiivi teatavate sätete järgimisest vabastatud

21

2005/C 316/0

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

22

Euroopa Keskpank

2005/C 316/1

Euroopa keskpanga arvamus, — 1. detsember 2005, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (CON/2005/51)

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/1

---

Euro vahetuskurss (1)

12. detsember 2005

(2005/C 316/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1925 |
| JPY | Jaapani jeen | 143,46 |
| DKK | Taani kroon | 7,4487 |
| GBP | Inglise nael | 0,67430 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4405 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5413 |
| ISK | Islandi kroon | 75,32 |
| NOK | Norra kroon | 7,9775 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5733 |
| CZK | Tšehhi kroon | 29,090 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 254,45 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6970 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8387 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6438 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,51 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,020 |
| TRY | Türgi liir | 1,6118 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5831 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3747 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,2469 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6836 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0053 |
| KRW | Korea won | 1 232,03 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,5615 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,6318 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3933 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 631,65 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,503 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,936 |
| RUB | Vene rubla | 34,2870 |
| THB | Tai baht | 49,177 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1925

JPY

Jaapani jeen

143,46

DKK

Taani kroon

7,4487

GBP

Inglise nael

0,67430

SEK

Rootsi kroon

9,4405

CHF

Šveitsi frank

1,5413

ISK

Islandi kroon

75,32

NOK

Norra kroon

7,9775

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5733

CZK

Tšehhi kroon

29,090

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

254,45

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6970

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8387

RON

Rumeenia leu

3,6438

SIT

Sloveenia talaar

239,51

SKK

Slovakkia kroon

38,020

TRY

Türgi liir

1,6118

AUD

Austraalia dollar

1,5831

CAD

Kanada dollar

1,3747

HKD

Hong Kongi dollar

9,2469

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6836

SGD

Singapuri dollar

2,0053

KRW

Korea won

1 232,03

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,5615

CNY

Hiina jüaan

9,6318

HRK

Horvaatia kuna

7,3933

IDR

Indoneesia ruupia

11 631,65

MYR

Malaisia ringit

4,503

PHP

Filipiini peeso

63,936

RUB

Vene rubla

34,2870

THB

Tai baht

49,177

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/2

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2005/C 316/02)

(EMPs kohaldatav tekst)

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Taani

Abi nr: N 269/05

Nimi originaalkeeles: High Technology Foundation

Eesmärk: Uurimis- ja arendustegevus — Kõik sektorid

Nimi originaalkeeles: Lov nr. 1459 af 22. December 2004

Maksimaalne abi maht: 100 %, 75 %, 50 %

Kestus: 2005-2010

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Itaalia [Marche]

Abi number: N 299/2004

Nimi: Ühistute kapitalirahastus

Eesmärk: Kava on suunatud VKEde kapitalirahastuse puudumise vastu Marche piirkonnas

Õiguslik alus: Progetto di Deliberazione della Giunta regionale per l'adozione del «Quadro attuativo dell'articolo 3 della LR N. 5/2003»

Eelarve: 10 miljonit EUR

Kestus:

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Saksamaa (Land Schleswig-Holstein)

Abi nr: N 307/2005

Nimi originaalkeeles: Nord Power Innovationspark Lübeck

Eesmärk: Uurimis- ja arendustegevus — Piirkondlik areng — Keskkonnakaitse (Elektri-, gaasi- ja veevarustus)

Nimi originaalkeeles: Jährliches Haushaltsgesetz des Landes Schleswig-Holstein: Einzelplan 0602, TG 62 (MWV)

Eelarve: EUR 541 170

Maksimaalne abi maht: 30 %

Kestus: 2005-2006

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Ühendkuningriik (Šotimaa)

Abi nr: N 680/2001

Nimetus: Kinnisvara toetuskava

Eesmärk: Erasektori poolt tööruumide ja äriehitiste arendamise toetamine. (Kinnisvaraarenduse sektoris töötavad firmad, ning mis puutub subsideeritud ruumide lõppkasutajatesse, mistahes sektoris tegutsevad firmad.)

Õiguslik alus: Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001 by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126. Local Government Act 1973. Section 171 of Local Government Act etc (Scotland) Act 1994

Eelarve: 20-23 miljonit naelsterlingit aastas

Abi osatähtsus või summa: Maksimaalne osatähtsus kooskõlas piirkondliku abi kaardi ja määrusega (EÜ) nr 70/2001

Kestus: Kuni 31. detsembrini 2006

Muu teave: Toetuste rakendamise aastaaruanne

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Belgia

Abi nr: NN 136/03

Nimetus: Belgia valdkondlikud rahastud

Eesmärk: Ettevõtjate osavõtt sotsiaalsete eesmärkide saavutamises vastavalt nende tegevusala vajadustele

Õiguslik alus (algkeeles): Wet van 7 januari 1958 betreffende de fondsen voor bestaanszekerheid

Loi du 7 janvier 1958 concernant les Fonds de sécurité d'existence

Kestus: Muutuv, vastavalt erinevate tegevusalade kollektiivläbirääkimistele ja tegevusalalepetele

Muu teave: Riik rahastute loomises ega töös ei osale, samuti mitte nende finantseerimises ja haldamises

Abi vorm: Ei kohaldata. Konkreetse tegevusala ettevõtjad annavad vastavalt tegevusala vajadustele panuse koolituskuludesse. Finantseerimise allikaks on sissemaksed, mida tööturu liikmed teevad oma tegevusalas loodavasse rahastusse

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/4

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning mida on muudetud komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 364/2004

(2005/C 316/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

| Abi number | XS 8/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Kapfenbergi linn, Ida-Steiermark, statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri NUTS III piirkond. |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Kapfenbergi kesklinna arendamine |
| Õiguslik alus | Innenstadtförderungsrichtlinie gemäß Beilage (Innenstadtförderung der Stadt Kapfenberg)
  Beihilfenrelevant nach KMU-Freistellung sind die Punkte:






  3.3. | Maßnahmen zur Verbesserung und Attraktivierung von Geschäftslokalen und Außenanlagen |

Abi number

XS 8/04

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Kapfenbergi linn, Ida-Steiermark, statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri NUTS III piirkond.

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Kapfenbergi kesklinna arendamine

Õiguslik alus

Innenstadtförderungsrichtlinie gemäß Beilage (Innenstadtförderung der Stadt Kapfenberg)

Beihilfenrelevant nach KMU-Freistellung sind die Punkte:

3.3.

Maßnahmen zur Verbesserung und Attraktivierung von Geschäftslokalen und Außenanlagen

| 3.6. | Planungs- und Beratungsleistungen |
| --- | --- |

3.6.

Planungs- und Beratungsleistungen

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

0,8 miljonit EUR

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

1.08.2004 abikava punktide 3.3 ja 3.6 puhul

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Abi VKE-dele

Jah

Asjakohased majandusharud

Kõik majandusharud

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi^:

Stadtgemeinde Kapfenberg

Aadress:

| Koloman-Wallisch-Platz 1 |
| --- |
| A-8605 Kapfenberg |

Koloman-Wallisch-Platz 1

A-8605 Kapfenberg

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 84/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | West Wales and the Valleys; 1. eesmärgi piirkond |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Amgen Cymru (Cynon Valley Waste Disposal Co. Ltd) — Bryn Pica Recycling Center (ringluskeskus) |
| Õiguslik alus | The Industrial Development Act 1982 |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | 510 000 GBP |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 26.8.2004 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.8.2006 |
| Abi eesmärk | Abi VKE-dele | Jah | |
| Asjakohased majandusharud | Teatav kitsas majandusharu | Jah |
| muud teenused (ringlussevõtt) | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Welsh European Funding Office |
| Aadress:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash, CF45 — 4ER, United Kingdom |

Abi number

XS 84/04

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

West Wales and the Valleys; 1. eesmärgi piirkond

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Amgen Cymru (Cynon Valley Waste Disposal Co. Ltd) — Bryn Pica Recycling Center (ringluskeskus)

Õiguslik alus

The Industrial Development Act 1982

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

510 000 GBP

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 26.8.2004

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.8.2006

Abi eesmärk

Abi VKE-dele

Jah

Asjakohased majandusharud

Teatav kitsas majandusharu

Jah

muud teenused (ringlussevõtt)

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Welsh European Funding Office

Aadress:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash, CF45 — 4ER, United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 88/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Brandenburg |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Brandenburgi majandusministeeriumi 31. märtsi 2004. aasta suunised tõhusa energiakasutuse soodustamiseks ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamiseks |
| Õiguslik alus | §§ 44, 23 der Landeshaushaltsordnung (LHO) sowie die hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften in der jeweils gültigen Fassung |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | umbes 2 miljonit EUR |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Suuniste jõustumine 6. mail 2004 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 (viimane toetuse andmise kuupäev) |
| Abi eesmärk | Abi VKE-dele | Jah | |
| Asjakohased majandusharud | Kõik majandusharud | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Aadress:





  Steinstraße 104 — 106 |
| D-14480 Potsdam |

Abi number

XS 88/04

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Brandenburg

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Brandenburgi majandusministeeriumi 31. märtsi 2004. aasta suunised tõhusa energiakasutuse soodustamiseks ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamiseks

Õiguslik alus

§§ 44, 23 der Landeshaushaltsordnung (LHO) sowie die hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften in der jeweils gültigen Fassung

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

umbes 2 miljonit EUR

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

Suuniste jõustumine 6. mail 2004

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006 (viimane toetuse andmise kuupäev)

Abi eesmärk

Abi VKE-dele

Jah

Asjakohased majandusharud

Kõik majandusharud

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Aadress:

Steinstraße 104 — 106

D-14480 Potsdam

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 91/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | West Wales and the Valleys; 1. eesmärgi piirkond |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Court Vale Developments Ltd. |
| Õiguslik alus | Industrial Development Act 1982 |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | 198 050 GBP |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 1.1.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Abi VKE-dele | Jah | |
| Asjakohased majandusharud | Kõik majandusharud | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Welsh European Funding Office |
| Aadress:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash, CF45 — 4ER, United Kingdom |

Abi number

XS 91/04

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

West Wales and the Valleys; 1. eesmärgi piirkond

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Court Vale Developments Ltd.

Õiguslik alus

Industrial Development Act 1982

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

198 050 GBP

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 1.1.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Abi VKE-dele

Jah

Asjakohased majandusharud

Kõik majandusharud

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Welsh European Funding Office

Aadress:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash, CF45 — 4ER, United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 95/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Uuendusmeetmete toetamine VKEdes, parandades nende juurdepääsu ajakohasele teaduse-, tehnika- ja majandusalasele teabele. |
| Õiguslik alus | § 44 Bundeshaushaltsordnung (BHO) |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 0,6–1 miljonit EUR |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | 1.3.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Bis 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Abi VKE-dele | Jah | |
| Asjakohased majandusharud | Kõik majandusharud | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
  Referat VI B 4 |
| Aadress:





  Scharnhorststraße 34 — 37 |
| D-10115 Berlin |

Abi number

XS 95/04

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Uuendusmeetmete toetamine VKEdes, parandades nende juurdepääsu ajakohasele teaduse-, tehnika- ja majandusalasele teabele.

Õiguslik alus

§ 44 Bundeshaushaltsordnung (BHO)

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

0,6–1 miljonit EUR

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

1.3.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Bis 31.12.2006

Abi eesmärk

Abi VKE-dele

Jah

Asjakohased majandusharud

Kõik majandusharud

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat VI B 4

Aadress:

Scharnhorststraße 34 — 37

D-10115 Berlin

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 96/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Keskmise suurusega ettevõtete rakendusprojektide toetamine Majandus- ja Tööhõiveministeeriumi algatuse FIT für den Wissenswettbewerb raames. |
| Õiguslik alus | § 44 Bundeshaushaltsordnung (BHO) |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 0,75–1,25 miljon(it) EUR |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | 1.3.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Abi VKE-dele | Jah | |
| Asjakohased majandusharud | Kõik majandusharud | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
  Referat VI B 4 |
| Aadress:





  Scharnhorststraße 34 — 37 |
| D-10115 Berlin |

Abi number

XS 96/04

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Keskmise suurusega ettevõtete rakendusprojektide toetamine Majandus- ja Tööhõiveministeeriumi algatuse FIT für den Wissenswettbewerb raames.

Õiguslik alus

§ 44 Bundeshaushaltsordnung (BHO)

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

0,75–1,25 miljon(it) EUR

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

1.3.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Abi VKE-dele

Jah

Asjakohased majandusharud

Kõik majandusharud

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat VI B 4

Aadress:

Scharnhorststraße 34 — 37

D-10115 Berlin

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 98/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Eesmärgi 1 piirkond West Wales & The Valleys |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Welsh Application Service Provider (WASP): Phase 11 |
| Õiguslik alus | Industrial Development Act 1982 |
| Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 544 407 GBP |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 1.8.2004 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006
  NB. Nagu ülal märgitud, eraldati toetus enne 31. detsembrit 2006. Sellest võib toetusmakseid teha (reegli N+2 kohaselt) kuni 31. juulini 2007. |
| Abi eesmärk | Riigiabi VKEdele | Jah | |
| Asjaomased majandusharud | Kõik majandusharud, mis on kõlblikud saama VKEdele antavat abi | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Welsh European Funding Office |
| Aadress:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash. CF45 — 4ER, United Kingdom |

Abi number

XS 98/04

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Eesmärgi 1 piirkond West Wales & The Valleys

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Welsh Application Service Provider (WASP): Phase 11

Õiguslik alus

Industrial Development Act 1982

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

544 407 GBP

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 1.8.2004

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

NB. Nagu ülal märgitud, eraldati toetus enne 31. detsembrit 2006. Sellest võib toetusmakseid teha (reegli N+2 kohaselt) kuni 31. juulini 2007.

Abi eesmärk

Riigiabi VKEdele

Jah

Asjaomased majandusharud

Kõik majandusharud, mis on kõlblikud saama VKEdele antavat abi

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Welsh European Funding Office

Aadress:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash. CF45 — 4ER, United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 101/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Inglismaa |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Laenud ettevõtluse arendamiseks |
| Õiguslik alus | Appropriation Act 2004 |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 2 miljon(it) GBP |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | 3000 naela ühe VKE kohta |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates: oktoober 2004 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni: 30.6.2007 |
| Abi eesmärk | Abi VKE-dele | Jah | |
| Asjakohased majandusharud | Kõik majandusharud | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  United Kingdom Trade & Investment |
| Aadress:





  Antonia Yeolanda Lopes |
| International Trade Development Group, Regional Directorate/TDU |
| 7th Floor, Kingsgate House |
| 66-74 Victoria Street |
| London SW1E 6SW, United kingdom |

Abi number

XS 101/04

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Inglismaa

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Laenud ettevõtluse arendamiseks

Õiguslik alus

Appropriation Act 2004

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

2 miljon(it) GBP

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

3000 naela ühe VKE kohta

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates: oktoober 2004

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni: 30.6.2007

Abi eesmärk

Abi VKE-dele

Jah

Asjakohased majandusharud

Kõik majandusharud

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

United Kingdom Trade & Investment

Aadress:

Antonia Yeolanda Lopes

International Trade Development Group, Regional Directorate/TDU

7th Floor, Kingsgate House

66-74 Victoria Street

London SW1E 6SW, United kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 129/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Kõik 16 vojevoodkonda |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Piirkondliku rahastamisasutuse antav tagastamatu finantsabi nõustamisteenusteks ettevõtete tegevuse vastavusse viimiseks Poola standardite või ELi töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate õigusaktidega |
| Õiguslik alus | Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.
  § 24 ustęp 3 punkt 4 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi |
| Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 1,55 miljonit EUR |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6 ja artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | 28.8.2004 — määruse jõustumise kuupäev |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.7.2005 |
| Abi eesmärk | Abi VKE-dele | Jah | |
| Asjaomased majandusharud | Kõik majandusharud, kus võib VKE-dele abi anda | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Piirkondlikud rahastamisasutused (1) |
| Suurte üksiktoetuste andmine | Kooskõlas määruse artikliga 6 | Jah | |

Abi number

XS 129/04

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Kõik 16 vojevoodkonda

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Piirkondliku rahastamisasutuse antav tagastamatu finantsabi nõustamisteenusteks ettevõtete tegevuse vastavusse viimiseks Poola standardite või ELi töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate õigusaktidega

Õiguslik alus

Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.

§ 24 ustęp 3 punkt 4 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

1,55 miljonit EUR

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

28.8.2004 — määruse jõustumise kuupäev

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.7.2005

Abi eesmärk

Abi VKE-dele

Jah

Asjaomased majandusharud

Kõik majandusharud, kus võib VKE-dele abi anda

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Piirkondlikud rahastamisasutused (1)

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 131/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | 13 vojevoodkonda (Dolnośląskie, Kujawsko-Pomorskie, Lubelskie, Lubuskie, Łódzkie, Małopolskie, Opolskie, Podkarpackie, Podlaskie, Pomorskie, Świętokrzyskie, Warmińsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie) |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Piirkondliku rahastusasutuse antud tagastamatu finantsabi nõustamisteenusteks |
| Õiguslik alus | Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.
  § 24 ustęp 3 punkt 1, 2, 3 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi |
| Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 9,57 miljonit EUR |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6 ja artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | 28.8.2004 — määruse jõustumise kuupäev |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 30.11.2005 |
| Abi eesmärk | Abi VKE-dele | Jah | |
| Asjaomased majandusharud | Kõik majandusharud, kus võib VKE-dele abi anda | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Regionalne Instytucje Finansujące (2) |
| Suurte üksiktoetuste andmine | Kooskõlas määruse artikliga 6 | Jah | |

Abi number

XS 131/04

Liikmesriik

Poola

Piirkond

13 vojevoodkonda (Dolnośląskie, Kujawsko-Pomorskie, Lubelskie, Lubuskie, Łódzkie, Małopolskie, Opolskie, Podkarpackie, Podlaskie, Pomorskie, Świętokrzyskie, Warmińsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie)

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Piirkondliku rahastusasutuse antud tagastamatu finantsabi nõustamisteenusteks

Õiguslik alus

Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.

§ 24 ustęp 3 punkt 1, 2, 3 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

9,57 miljonit EUR

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

28.8.2004 — määruse jõustumise kuupäev

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 30.11.2005

Abi eesmärk

Abi VKE-dele

Jah

Asjaomased majandusharud

Kõik majandusharud, kus võib VKE-dele abi anda

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Regionalne Instytucje Finansujące (2)

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

| Abi number | XS 132/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Kõik 16 vojevoodkonda |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Rahaline abi ettevõtetele investeeringuteks mõeldud tagastamatu finantsabi vormis |
| Õiguslik alus | Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.
  § 5 punkt 2 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi |
| Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 10,67 miljonit EUR |
| Tagatud laenusumma | |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6 ja artikliga 5 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | 28.8.2004 — määruse jõustumise kuupäev |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 30.11.2005 |
| Abi eesmärk | Abi VKE-dele | Jah | |
| Asjaomased majandusharud | Kõik majandusharud, kus võib VKE-dele abi anda | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości |
| Aadress:





  Ul. Pańska 81/83 |
| PL-00-834 Warsaw |

Abi number

XS 132/04

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Kõik 16 vojevoodkonda

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Rahaline abi ettevõtetele investeeringuteks mõeldud tagastamatu finantsabi vormis

Õiguslik alus

Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.

§ 5 punkt 2 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

10,67 miljonit EUR

Tagatud laenusumma

Üksiktoetus

Abi üldsumma

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-6 ja artikliga 5

Jah

Rakendamise kuupäev

28.8.2004 — määruse jõustumise kuupäev

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 30.11.2005

Abi eesmärk

Abi VKE-dele

Jah

Asjaomased majandusharud

Kõik majandusharud, kus võib VKE-dele abi anda

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości

Aadress:

Ul. Pańska 81/83

PL-00-834 Warsaw

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

---

(1)  Abi andvad piirkondlikud rahastamisasutused:

Image

(2)  Piirkondlikud rahastusasutused:

Image

---

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/12

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes

(2005/C 316/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

Abi number: XT 10/03

Liikmesriik: Ühendkuningriik ja Iiri Vabariik

Piirkond: Iiri saare 32 krahvkonda — Põhja-Iirimaa ja Iiri Vabariik

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: FOCUS

Õiguslik alus: British/Irish Agreement Act 1999, Section 2.3 Part 7 of Annex 2 of the Act empowers InterTradeIreland to invest, lend or grant aid for the purposes of its function

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: Maksumuse ülemmäär ettevõtte kohta

2002: 25 400 Suurbritannia naela

2003: 25 400 Suurbritannia naela

Kogu rahastamisvahendi ülemmäär

2002: 254 000 Suurbritannia naela

2003: 254 000 Suurbritannia naela

Märkused:

Ajavahemikus 2002–2004 koostatakse ja viiakse ellu 20 projekti. Ühe projekti maksumuseks on 12-kuulise ajavahemiku jooksul 25 400 Suurbritannia naela. 25 400 Suurbritannia naela projekti kohta makstakse välja kvartalimaksetena 12- kuulise ajavahemiku jooksul. FOCUS kava üldised aastased kulud 20 projekti kohta on arvutatud arvestusega, et projektidega alustatakse 2002. aasta keskpaigas ning need viiakse lõpule 2003. aasta keskpaigaks. Seetõttu jaotatakse kulu kahe aasta peale.

Kogu rahastamisvahend 20 projekti kohta kahe aasta jooksul = 508 000 Suurbritannia naela. Kõnealune summa moodustab 65 % projekti kogumaksumusest ning ülejäänud 35 % maksumusest kannavad osalevad ettevõtted

Abi ülemmäär: Maksimaalselt 25 400 Suurbritannia naela projekti kohta aastas, mis moodustab 65 % abi ülemmäärast

Rakendamise kuupäev, kava või üksiktoetuse kestus: Esitatud kava kestab 2 aastat alates selle heakskiitmise kuupäevast.

Üksikettevõtjad võivad toetust saada maksimaalselt 12 kuu jooksul

Abi eesmärk: Abi eesmärgiks on koolitada kvalifitseeritud kõrgharidusega isikuid müügi ning turustamise alal, et valmistada neid ette tippjuhiks saamiseks. Koolitus on üldise iseloomuga, kuna sobib kõigile osalevatele kõrgharidusega isikutele ning selle tulemusel omandatakse mis tahes valdkonnale ülekantavad oskused.

On ette nähtud, et FOCUS programm annab osalevatele kõrgharidusega isikutele kas osalise või täieliku akrediteeringu, mis võimaldab neil isikutel saada asjaomaste kutseorganisatisoonide, nagu näiteks Chartered Institute of Marketing ja/või the Marketing Institute of Ireland, liikmeteks

Asjaomased majandusharud: Kõik majandusharud

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| InterTradeIreland |
| --- |
| The Old Gasworks Business Park |
| Kilmorey Street |
| Newry |
| Co Down |
| Northern Ireland |
| BT34 2DE |

InterTradeIreland

The Old Gasworks Business Park

Kilmorey Street

Newry

Co Down

Northern Ireland

BT34 2DE

---

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/13

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes

(2005/C 316/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

| Abi number | XE 17/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Valle d'Aosta |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Tööpoliitika ja erialase ettevalmistuse kolmeaastane tegevuskava aastatel 2004-2006 |
| Õiguslik alus | D.C.R. n. 666/XII del 9.6.2004
  D.G.R. n. 2712 del 9.8.2004 |
| Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Aastane kogusumma | 4,2 miljonit EUR |
| Garanteeritud laenud | |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2 — 5 ja artiklitega 5 ja 6. | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | 9.8.2004 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Artikkel 4 Töökohtade loomine | Ei |
| Artikkel 5 Ebasoodsas olukorras olevate ja invaliidistunud töötajate tööle võtmine | Jah |
| Artikkel 6 Invaliidistunud töötajate tööhõive | Jah |
| Asjaomased majandusharud | — | Kõik ühenduse majandusharud (1), kus võib anda tööhõivealast abi |

Abi number

XE 17/04

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Valle d'Aosta

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Tööpoliitika ja erialase ettevalmistuse kolmeaastane tegevuskava aastatel 2004-2006

Õiguslik alus

D.C.R. n. 666/XII del 9.6.2004

D.G.R. n. 2712 del 9.8.2004

Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Aastane kogusumma

4,2 miljonit EUR

Garanteeritud laenud

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2 — 5 ja artiklitega 5 ja 6.

Jah

Rakendamise kuupäev

9.8.2004

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Artikkel 4 Töökohtade loomine

Ei

Artikkel 5 Ebasoodsas olukorras olevate ja invaliidistunud töötajate tööle võtmine

Jah

Artikkel 6 Invaliidistunud töötajate tööhõive

Jah

Asjaomased majandusharud

—

Kõik ühenduse majandusharud (1), kus võib anda tööhõivealast abi

Jah

| — | Igasugune töötlev tööstus (1) |
| --- | --- |

—

Igasugune töötlev tööstus (1)

Jah

| — | Kõik teenused (1) |
| --- | --- |

—

Kõik teenused (1)

Jah

| — | Muud |
| --- | --- |

—

Muud

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Autonomous region of Valle d'Aosta

Assessorato Attività Produttive e Politiche del Lavoro

Dipartimento delle politiche del lavoro

Direzione Agenzia regionale del Lavoro

Aadress:

Muu teave

Abikava kaasfinantseeritakse ESFi piirkondliku rakenduskava eesmärgi 3, 2000-2006 alusel.

Otsus C (2000) 2067, 21.9.2000

Otsus C (2004) 2915, 20.7.2004

Abi, millest tuleb komisjonile ette teatada

Kooskõlas määruse artikliga 9

Jah

---

(1)  Välja arvatud laevaehitustööstus ja muud valdkonnad, kus riigiabi suhtes kohaldatakse neid valdkondi reguleerivates määrustes ja direktiivides sätestatud erieeskirju.

---

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/14

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(2005/C 316/06)

(EMP-s kohaldatav tekst)

| Abi number | XS 67/03 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | Kõik piirkonnad (13) |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Ühenduse 2000-2006. aasta abi raamprogramm: abi integreeritud maaelu arengu programmideks |
| Õiguslik alus | Κοινή υπουργική απόφαση 505/2002 αριθ. πρωτοκόλου 305875/8404 (ΦΕΚ 1488/28.11.2002 Τεύχος Β') |
| Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Esimest korda antakse abi 2003. aasta juulis ning peatselt tuleb uus pakkumine 2000-2006. aasta programmide kohaldamisajal. Eeldatavad riiklikud kulutused kõikidele pakkumistele ja programmidele kokku ulatuvad 485 000 000 EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Integreeritud maaelu arengu programmide abikavad |
| (Abimäärad on kooskõlas vastava piirkondliku abikaardiga ja VKE-de määrusega nr 70/2001 ning need esitatakse toetuse netoekvivalentidena, lisaks on määruse nr 70/2001 artikli 4 lõike 3 punktis b, mida rakendatakse kõikides Kreeka piirkondades vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a, ette nähtud 15 protsendipunkti lisatoetust | Abimäärad |
| Põhja-Egeus, Lõuna-Egeus, Atika piirkond, Trizinia maakond, Kerigo ja Antikithira saared, Epirus, Ida-Makedoonia, Joonia saared, Peloponnesos ja kõik Kreeka saared välja arvatud Kreeta | 60% |
| Kesk-Makedoonia, Tessaalia, Mandri-Kreeka, Põhja-Kreeka ja Kreeta | 55% |
| Kesk-Makedoonia, Atika | 50% |
| Märkus:
  Abi antakse määruse nr 70/2001 1. lisa tähenduses mikroettevõtete loomiseks ja kaasajastamiseks tootmistööstuses, käsi- ja kodutöönduses ning turismitalunduses eesmärgiga mitmekesistada kohalikku majanduselu ja vähendada selle sõltuvust primaarsektorist ja põllumajanduslikust tegevusest |
| Rakendamise kuupäev | Abi antakse alates 2003. aasta juulist |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kava kohaselt võib abi välja maksta kuni 31. detsembrini 2008, misjärel võib EL kulud uuesti kinnitada |
| Abi eesmärk | Eesmärgiks on majandustegevuse säilitamine, atraktiivsena hoidmine ja tugevdamine integreeritud maaelu arengu abiprogrammidega kaetud mägipiirkondades ja ebasoodsamatel aladel |
| Asjaomased majandusharud | 141 | Dekoratiiv- ja ehituskivi kaevandamine |

Abi number

XS 67/03

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

Kõik piirkonnad (13)

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Ühenduse 2000-2006. aasta abi raamprogramm: abi integreeritud maaelu arengu programmideks

Õiguslik alus

Κοινή υπουργική απόφαση 505/2002 αριθ. πρωτοκόλου 305875/8404 (ΦΕΚ 1488/28.11.2002 Τεύχος Β')

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Esimest korda antakse abi 2003. aasta juulis ning peatselt tuleb uus pakkumine 2000-2006. aasta programmide kohaldamisajal. Eeldatavad riiklikud kulutused kõikidele pakkumistele ja programmidele kokku ulatuvad 485 000 000 EUR

Abi suurim osatähtsus

Integreeritud maaelu arengu programmide abikavad

(Abimäärad on kooskõlas vastava piirkondliku abikaardiga ja VKE-de määrusega nr 70/2001 ning need esitatakse toetuse netoekvivalentidena, lisaks on määruse nr 70/2001 artikli 4 lõike 3 punktis b, mida rakendatakse kõikides Kreeka piirkondades vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a, ette nähtud 15 protsendipunkti lisatoetust

Abimäärad

Põhja-Egeus, Lõuna-Egeus, Atika piirkond, Trizinia maakond, Kerigo ja Antikithira saared, Epirus, Ida-Makedoonia, Joonia saared, Peloponnesos ja kõik Kreeka saared välja arvatud Kreeta

60%

Kesk-Makedoonia, Tessaalia, Mandri-Kreeka, Põhja-Kreeka ja Kreeta

55%

Kesk-Makedoonia, Atika

50%

Märkus:

Abi antakse määruse nr 70/2001 1. lisa tähenduses mikroettevõtete loomiseks ja kaasajastamiseks tootmistööstuses, käsi- ja kodutöönduses ning turismitalunduses eesmärgiga mitmekesistada kohalikku majanduselu ja vähendada selle sõltuvust primaarsektorist ja põllumajanduslikust tegevusest

Rakendamise kuupäev

Abi antakse alates 2003. aasta juulist

Kava või üksiktoetuse kestus

Kava kohaselt võib abi välja maksta kuni 31. detsembrini 2008, misjärel võib EL kulud uuesti kinnitada

Abi eesmärk

Eesmärgiks on majandustegevuse säilitamine, atraktiivsena hoidmine ja tugevdamine integreeritud maaelu arengu abiprogrammidega kaetud mägipiirkondades ja ebasoodsamatel aladel

Asjaomased majandusharud

141

Dekoratiiv- ja ehituskivi kaevandamine

| 153.3 | Suhkrukondiitritoodete valmistamine puu- ja juurviljadest |
| --- | --- |

153.3

Suhkrukondiitritoodete valmistamine puu- ja juurviljadest

| 155.2 | Jäätisetootmine |
| --- | --- |

155.2

Jäätisetootmine

| 158.1 | Leiva, värskete pagaritoodete ja kookide tootmine |
| --- | --- |

158.1

Leiva, värskete pagaritoodete ja kookide tootmine

| 158.5 | Makarontoodete tootmine |
| --- | --- |

158.5

Makarontoodete tootmine

| 158.6 | Tee ja kohvi töötlemine |
| --- | --- |

158.6

Tee ja kohvi töötlemine

| 158.7 | Vürtsi- ja maitseainete tootmine |
| --- | --- |

158.7

Vürtsi- ja maitseainete tootmine

| 159.1 | Destilleeritud alkoholjookide tootmine |
| --- | --- |

159.1

Destilleeritud alkoholjookide tootmine

| 159.2 | Etüülalkoholi tootmine kääritatud toorainest |
| --- | --- |

159.2

Etüülalkoholi tootmine kääritatud toorainest

| 159.6 | Õlle valmistamine |
| --- | --- |

159.6

Õlle valmistamine

| 159.7 | Linnasetootmine |
| --- | --- |

159.7

Linnasetootmine

| 159.8 | Mineraalvee ja alkoholita karastusjookide tootmine |
| --- | --- |

159.8

Mineraalvee ja alkoholita karastusjookide tootmine

| 17 | Tekstiili ja tekstiilmaterjalide tootmine |
| --- | --- |

17

Tekstiili ja tekstiilmaterjalide tootmine

| 18 | Rõivatootmine; karusnaha töötlemine ja värvimine |
| --- | --- |

18

Rõivatootmine; karusnaha töötlemine ja värvimine

| 19 | Nahatöötlemine ja -parkimine; pagasi, käekottide, sadulsepakaupade, rakmete ja jalatsite valmistamine |
| --- | --- |

19

Nahatöötlemine ja -parkimine; pagasi, käekottide, sadulsepakaupade, rakmete ja jalatsite valmistamine

| 20 | Puidu ning puit- ja korktoodete valmistamine, välja arvatud mööbel; õlgesemete ja punutiste valmistamine |
| --- | --- |

20

Puidu ning puit- ja korktoodete valmistamine, välja arvatud mööbel; õlgesemete ja punutiste valmistamine

| 212.1 | Lainepaberi ja –papi ning paber- ja papptaara tootmine |
| --- | --- |

212.1

Lainepaberi ja –papi ning paber- ja papptaara tootmine

| 212.3 | Paberist kirjatarvete tootmine |
| --- | --- |

212.3

Paberist kirjatarvete tootmine

| 221.9 | Muu kirjastamine |
| --- | --- |

221.9

Muu kirjastamine

| 222.9 | Muud trükinduse sidusalad |
| --- | --- |

222.9

Muud trükinduse sidusalad

| 241.2 | Värvainete ja pigmentide tootmine |
| --- | --- |

241.2

Värvainete ja pigmentide tootmine

| 245.1 | Seebi, pesemis-, puhastus- ja poleervahendite tootmine |
| --- | --- |

245.1

Seebi, pesemis-, puhastus- ja poleervahendite tootmine

| 245.2 | Parfümeeria ja tualetitarvete tootmine |
| --- | --- |

245.2

Parfümeeria ja tualetitarvete tootmine

| 246.3 | Eeterlike õlide tootmine |
| --- | --- |

246.3

Eeterlike õlide tootmine

| 263 | Keraamiliste kivide ja plaatide tootmine |
| --- | --- |

263

Keraamiliste kivide ja plaatide tootmine

| 266.2 | Kipsist ehitusmaterjalide tootmine |
| --- | --- |

266.2

Kipsist ehitusmaterjalide tootmine

| 267 | Dekoratiiv- ja ehituskivi lõikamine, vormimine ja viimistlus |
| --- | --- |

267

Dekoratiiv- ja ehituskivi lõikamine, vormimine ja viimistlus

| 285 | Metallitöötlus ja metallide pindamine; mehaaniline metallitöötlus vahendustasu eest või lepingu alusel |
| --- | --- |

285

Metallitöötlus ja metallide pindamine; mehaaniline metallitöötlus vahendustasu eest või lepingu alusel

| 286 | Lõikeriista-, tööriista- ja rauakaubatootmine |
| --- | --- |

286

Lõikeriista-, tööriista- ja rauakaubatootmine

| 287 | Muude metalltoodete tootmine |
| --- | --- |

287

Muude metalltoodete tootmine

| 29 | Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine |
| --- | --- |

29

Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine

| 36 | Mööblitootmine; mujal liigitamata toodete tootmine |
| --- | --- |

36

Mööblitootmine; mujal liigitamata toodete tootmine

| 55 | Hotellid ja restoranid |
| --- | --- |

55

Hotellid ja restoranid

| 633 | Reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus; turistiabi |
| --- | --- |

633

Reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus; turistiabi

| 748.2 | Pakendamine |
| --- | --- |

748.2

Pakendamine

| 923 | Muu meelelahutus |
| --- | --- |

923

Muu meelelahutus

| 925 | Raamatukogud, arhiivid, muuseumid ja muu kultuuritegevus |
| --- | --- |

925

Raamatukogud, arhiivid, muuseumid ja muu kultuuritegevus

| 926 | Sporditegevus |
| --- | --- |

926

Sporditegevus

| 927.2 | Muu mujal liigitamata meelelahutustegevus |
| --- | --- |

927.2

Muu mujal liigitamata meelelahutustegevus

| 930.2 | Juuksuri- ja muud iluteenused |
| --- | --- |

930.2

Juuksuri- ja muud iluteenused

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Υπουργείο Γεωργίας και Περιφέρειες (13) (Põllumajandus- ja regioonideministeerium (13))

Aadress:

Muu teave

Hinnangute kohaselt ei ületa abisumma mitte ühelgi juhul 264 000 EUR ning keskmine abisumma ei ole suurem kui 130 000 EUR

---

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/16

---

Eripärasertifikaate käsitleva määruse (EMÜ) nr 2082/92 artikli 8 lõike 1 teise lõigu kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2005/C 316/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid kooskõlas nimetatud määruse artiklitega 8 ja 9. Kõik taotlusega seotud vastuväited tuleb edastada liikmesriigi pädevale asutusele viie kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest. Dokumendi avaldamise tingisid järgmised, eelkõige punktides 4.2, 4.3 ja 4.4 esitatud üksikasjad, mis võimaldavad lugeda taotluse põhjendatuks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2082/92.

TAOTLUS ERIPÄRASERTIFIKAATIDE REGISTREERIMISEKS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2082/92

“BOERENKAAS”

EÜ number: NL/00023/25.06.2003

1.   Pädev asutus:

| Nimi: | Hoofdproductschap Akkerbouw (HPA) |
| --- | --- |
| Aadress: | Postbus 29739 |
| 2502 LS Den Haag |
| Nederland |

Nimi:

Hoofdproductschap Akkerbouw (HPA)

Aadress:

Postbus 29739

2502 LS Den Haag

Nederland

Telefon:

070-370 85 02

Faks:

070-370 84 44

2.   Taotlejate rühm:

2.1.   Nimi: Bond van Boerderijzuivelbereiders (Põllumajanduslike piimatöötlejate ühendus)

2.2.   Aadress:

| Postbus 29773 |
| --- |
| 2502 LT Den Haag |
| Nederland |
| Telefon: 070 — 3382960 |
| Faks: 070 — 3382812 |

Postbus 29773

2502 LT Den Haag

Nederland

Telefon: 070 — 3382960

Faks: 070 — 3382812

2.3   Liikmed: Tootjad/töötlejad (X) Muud ( )

Bond van Boerderijzuivelbereiders esindab oma liikmete huve, kelleks on piimakarjapidajad ja piimatoodete tootjad kõige laiemas tähenduses.

Bond van Boerderijzuivelbereiders (BBZ) liikmed toodavad juustu ja teisi piimatooteid enda karja piimast (veised, kitsed või lambad). BBZ-l on 420 liiget, kellest rohkem kui 350 valmistavad boerenkaas'i (talujuust).

3.   Tootelik:

toorpiimast valmistatud poolkõva või kõva juust

4.   Tehnospetsifikaat:

(Artikli 6 lõikes 2 sätestatud tingimuste kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:: “Boerenkaas” (ainult hollandi keeles)

4.2.   Tootmise erimeetod:: Boerenkaas on talumajapidamises lehma, kitse, lamba või pühvli toorpiimast valmistatud juust. Vähemalt pool piimast peab pärinema talupidaja enda karjalt. Piima võib juurde osta kuni kahelt piimakarjapidajalt, juurdeostetava piima kogus ei tohi aga ületada talupidaja enda toodangut.

Tooraineks võib olla:

Toorainena kasutatavat piima ei tohi olla töödeldud üle 40 oC temperatuuril, fosfataasi aktiivsus peab olema sarnane toorainena kasutatava toorpiimaga.

Juustu valmistamist tuleb alustada 40 tunni jooksul pärast lüpsmist.

Abiained ja lisandid

Tootmismeetod

Toorpiim kalgendatakse 30 °C juures 40 tunni jooksul pärast lüpsmist.

Hapendavad segatüvi bakterid hoolitsevad hapnemise eest.

Pärast vadaku lõikamist, segamist ja nõrutamist pestakse vadaku ja kalgendi segu kuuma veega üks või kaks korda nii, et segu kuumutatakse kuni 37 °C.

Pärast töötlemist pannakse see juustuvormidesse.

Enne pressimist või sellel ajal pannakse juustule kaseiinimärk boerenkaas'i nimega, millel on soovitavalt märgitud ka piimaliik.

Pärast pressimist ja käärimist, mis kestab mõned tunnid, asetatakse juust soolvette, mis sisaldab 18–22 % keedusoola (naatriumkloriid).

Lühim juustu valmimise aeg on 13 päeva alates valmistamise alustamisest temperatuuril 12 °C.

Enne iseloomuliku maitse omandamist valmib boerenkaas edasi talumajapidamise laagerdusruumides või kaupluses. Laagerdumise aeg varieerub mõnest nädalast kuni aastani.

4.3.   Traditsioonilisus: Nimetus boerenkaas on eelkõige seotud traditsiooniliselt talumajapidamises peamiselt talu enda toorpiimast valmistatud tootega.

Kuni 1874. aastani töödeldi kogu piim talumajapidamises. Pärast seda hakati tasapisi piima tööstuslikult töötlema. Juustu valmistamisel kasutatavat piima hakati pastöriseerima 20. sajandi esimestel aastatel. Selle tagajärjel kaotas tööstuslikult valmistatud juust iseloomulikud omadused. Talumajapidamistes säilis toorpiima traditsiooniline töötlemine.

Tänu piimas looduslikult leiduvatele ensüümidele, nt piimalipaasile ja baktefloorale, mis lüpsmise ajal ja pärast seda piimas tekib, omandab toorpiimast valmistatud juust tugevamad maitseomadused. Juust on täidlasema, tugevama ja vürtsikama maitsega. Paljud tarbijad peavad seda maitset boerenkaas'ile iseloomulikuks ja erinevuseks võrreldes tööstuslikult valmistatud juustuga. Mida kauem juust valmib, seda tugevamaks muutub maitse.

1982. aastal sätestati määrusega juustutoodete kohta põllumajanduse kvaliteedialase õigusakti kohaselt uued eeskirjad. Need eeskirjad käsitlevad juustu kvaliteeti, piima päritolu ja valmistusviisi. Vastav kvaliteedimärk tõendab, et boerenkaas on peamiselt talu enda toorpiimast talumajapidamises valmistatud toode, mida säilitatakse lühikest aega.

Nende õigusaktide abil loodi võimalus lisaks lehmapiimale töödelda ka kitse-, lamba- või pühvlipiima ning toorpiimast toota madalama rasvasisaldusega juustu.

Eespool nimetatu iseloomustab kasutatavat toorainet ja tootmismeetodit.

4.4.   Spetsifikatsioon:: Boerenkaas on talumajapidamises lehma, kitse, lamba või pühvli toorpiimast toodetud (pool)kõva juust. Boerenkaas'i rasvasisaldus sõltub töödeldava piima rasvasisaldusest.

Juust võib sisaldada köömneid või teisi seemneid/ ürte või vürtse.

Mida kauem juust valmib, seda kõvemaks ja kuivemaks ta muutub, kuni saadakse kõva juust.

Toodete nimetused on nt Gouda boerenkaas, ürtidega Gouda boerenkaas, Edamer boerenkaas, Leideni boerenkaas, boerenkaas kitsepiimast ja boerenkaas lambapiimast.

Ülevaade Boerenkaas'i iseloomulikest omadustest ja nõuetest koostisele

4.5.   Eripära miinimumnõuded ja kontrollimenetlused:: Praegu kehtivad õigussätted Boerenkaas'i kohta on sätestatud põllumajanduses kvaliteeditagamise otsuse kohaselt. Need sätted käsitlevad juustu kvaliteeti, piima päritolu ja valmistusviisi. Vastav kvaliteedimärk tõendab, et Boerenkaas on toodetud talumajapidamises toorpiimast, mida on hoitud lühikest aega ning mis pärineb peamiselt talu enda karjalt.

Boerenkaas'i puhul kehtivad nõukogu määruse (EMÜ) nr 2082/92 punktis 4.2 (tootmise erimeetod) ja tabelis punktis 4.4 (iseloomulikud omadused ja koostis) sätestatud nõuded. Need on sätestatud õigusaktides piimatoodete või juustu kohta põllumajanduses kvaliteeditagamise raames.

Igas ettevõttes kontrollitakse juustu valmistamisel kasutatava toorpiima, mis ei ole vanem kui 40 tundi ja kaseiinimargi kasutamist iga kuue kuni 8 nädala järel. Üks kord aastas kontrollitakse, millistest ettevõtetest pärineb piim. Koostise kontroll hõlmab kuivaine rasvasisaldust ning kuivaine niiskus- ja soolasisaldust. Neid näitajaid kontrollitakse kuus kuni kaheksa korda aastas.

Lisaks sellele on kontroll suunatud teiste tabelis 4.4 nimetatud erinevate juustusortide iseloomulike omaduste järgimise jälgimisele. Iseloomulike omaduste järgimist kontrollitakse iga kuue kuni kaheksa nädala järel vaatluse teel.

Kontrollasutus: COKZ

5.   Reserveerimistaotlus vastavalt artikli 13 lõikele 2:

Bond van Boerderijzuivelbereiders taotleb kaitset nimele “Boerenkaas” vastavalt artikli 13 lõike 2 punktile a. Kaitset taotletakse ainult hollandikeelsele nimele “Boerenkaas”.

---

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/20

---

Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) (1)
   (2) artikli 13 lõikele 4

(2005/C 316/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

SAKSAMAA

Kehtetuks tunnistatud lennutegevusload

B kategooria:   Lennutegevusload kaasa arvatud määruse (EMÜ) nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piirang

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| Business air charter GmbH | Ronneburger Straße 74 |
| D-07546 Gera |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

Business air charter GmbH

Ronneburger Straße 74

D-07546 Gera

reisijad, post, last

13.11.2004

---

(1)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1.

(2)  Otsused, millest teatati Euroopa Komisjonile enne 31.8.2005.

---

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/21

---

Teave saarte ja isoleeritud asulate kohta, mis on liikmesriikide poolt prügiladirektiivi artikli 3 lõike 4 alusel käesoleva direktiivi teatavate sätete järgimisest vabastatud

(2005/C 316/09)

Vastavalt prügiladirektiivi artikli 3 lõikele 4 võivad liikmesriigid omal valikul teatavaks teha, et käesoleva direktiivi artikli 6 punkti d, artikli 7 punkti i, artikli 8 punkti a alapunkti iv, artiklit 10, artikli 11 lõike 1 punkte a, b ja c, artikli 12 punkte a ja c, I lisa punkte 3 ja 4, II lisa (välja arvatud punkti 3 3. taset ja punkti 4) ja III lisa punkte 3–5 ei kohaldata tervikuna või osaliselt:

| A) | saari teenindava tavajäätmeprügila või püsijäätmeprügila suhtes, mille kogumahutavus ei ületa 15 000 tonni või mis võtavad aastas vastu kuni 1 000 tonni jäätmeid, kui see on saare ainuke prügila ja ette nähtud üksnes sellel saarel tekkivate jäätmete kõrvaldamiseks. Kui nimetatud prügila kogumahutavus on kasutatud, peab saarele rajatav uus prügila vastama käesoleva direktiivi nõuetele; |
| --- | --- |

A)

saari teenindava tavajäätmeprügila või püsijäätmeprügila suhtes, mille kogumahutavus ei ületa 15 000 tonni või mis võtavad aastas vastu kuni 1 000 tonni jäätmeid, kui see on saare ainuke prügila ja ette nähtud üksnes sellel saarel tekkivate jäätmete kõrvaldamiseks. Kui nimetatud prügila kogumahutavus on kasutatud, peab saarele rajatav uus prügila vastama käesoleva direktiivi nõuetele;

| B) | isoleeritud asula tavajäätmeprügila või püsijäätmeprügila suhtes, kui see prügila on ette nähtud ainult selles asulas tekkinud jäätmete kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

B)

isoleeritud asula tavajäätmeprügila või püsijäätmeprügila suhtes, kui see prügila on ette nähtud ainult selles asulas tekkinud jäätmete kõrvaldamiseks.

Liikmesriigid pidid 16. juuliks 2003 edastama komisjonile saarte ja isoleeritud asulate loetelu, mis on eespool nimetatud sätete järgimisest vabastatud. Komisjon avaldab saarte ja isoleeritud asulate loetelu.

Praeguse seisuga on komisjon saanud kõnealused loetelud Hispaanialt ja Kreekalt. Käesoleva direktiivi teatavate sätete järgimisest vabastatud saarte ja isoleeritud asulate loetelu on üleval järgmisel veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/environment/waste/landfill_index.htm

---

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/22

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2005/C 316/10)

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Ühendkuningriik (Inglismaa)

Toetuse nr: N 233/2004

Pealkiri: Metsamaastiku doteerimise plaan (Inglismaa) (1988) — Varude Täitmise ja Taastekitamise doteerimine

Eesmärk: Võimaldada metsamaastiku omanikel ja rentnikele oma alla võtta metsamaastiku varude täitmise läbi metsamaastiku asendamisse investeerides (nagu näiteks taasistutamine ja taastekitamine)

Õiguslik alus: The Forestry Act 1979

Eelarve: GBP1,5 miljonit aastas

Toetuse tugevus või suurus: Tegevus on toetatud maksimaalse tasemega 80 % vastuvõetavatest kuludest

Kestvus: Üks aasta, alates 2004. a juulist

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Saksamaa

Abi number: N 243/2004

Nimi: Biolagundatavate määrdeainete kasutamise edendamine

Eesmärk: Olemasolevat abikava nr 651/2002 pikendatakse kaks aastat. ToAbiga toetatakse algset sisseseadet biogeneetiliste määrdeainete ja hüdrauliliste vedelikega ning vastavate masinate ja seadmete kohandamist, et õhutada ettevõtteid kasutama keskkonnasõbralikke materjale. Kõnealuste toodete turuosa suurendamine peaks tõstma majanduslikku tasuvust ning edendama tootearengut

Õiguslik alus: Richtlinien zur Förderung von Projekten zum Schwerpunkt Einsatz von biologisch schnell abbaubaren Schmierstoffen und Hydraulikflüssigkeiten auf Basis nachwachsender Rohstoffe

Eelarve: Abikava aastaeelarve on 7 miljonit EUR 2005. aastal ning 5 miljonit EUR 2006. aastal

Abi osatähtsus või summa: 60 % abi saamise tingimustele vastavatest kuludest

Kestus: Kuni 31. detsembrini 2006

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Itaalia (Abruzzo)

Abi nr: Nr 261/2004

Nimetus: “Credito agrario agevolato”

Õiguslik alus: Legge regionale 14 settembre 1994, n. 62 e Legge regionale 9 marzo 2004, n. 11

Eesmärk: 9. märtsi 2004. aasta piirkondliku seadusega nr 11 muudetakse 14. septembri 1994. aasta seadust nr 62 sooduslaenude kohta põllumajanduse valdkonnas

Eelarve: Piirkondlikud ametiasutused eraldavad 2004. aastaks 900 000 EUR

Abi osatähtsus või summa: Investeeringutoetused esmakordseks loomade, materjalide ja seadmete ostmiseks: 50 % abi saamise tingimustele vastavate investeeringute puhul vähemsoodsates piirkondades ja 40 % teistes piirkondades.

1,10 % kohaldatavast intressist

Kestus: 5 aastat, kuni 31. detsembrini 2009

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Ühendkuningriik

Toetuse nr: N 295/2003

Pealkiri: Bioenergia infrastruktuuri plaan

Eesmärk: Eesmärk on toetada uuendatavate allikate kasutamist elektri ja soojuse tootmisel

Õiguslik alus: The scheme has been initiated by the UK Government as a voluntary proposal and will be established under section 153(4) of the Environmental Protection Act 1990

Eelarve: Kogu eelarve GBP3,5 miljonit (EUR 5,1 miljonit) on saadaval

Toetuse tugevus või suurus: Kuni 100 %

Kestvus: Viis aastat, abiraha esimeseks kolmeks aastaks ainult

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Ühendkuningriik

Toetuse nr: N 498/03

Pealkiri: Tööstuse foorumi kohaldamise plaan: teraviljaplaan

Eesmärk: Heakskiidu N 470/99 osana (Tööstuse foorumi kohaldamise plaan — nüüdsest TFKP), võtsid UK ametivõimud enda alla, et taotleda põllumajandussektoriga seotud ühenduse piirjooni ja teatada Komisjonile isiklikest toetustest põllumajandus- sektorile. TFKP püüdlus on propageerida alalist täiustamist ärinduse konkurentsivõimes parima praktika ülekandmisega sektoris. Plaani püüdlus on tõhustatud konkurentsivõime teraviljasektoris.

Parima praktika ülekandmisega teravilja tagavarude ahelas ja tõhustada oskusi äritegevustes, kes on tegevad teravilja tagavarade ahelas, on eesmärk tõhustada tagavara ahela liitmist ja tõhusust. Meetod selle saavutamiseks käib läbi suunatud programmi, mis näitab ja annab teada nõrkustest tagavarude ahelas

Õiguslik alus: L Sections 7 and 8 of the Industrial Development Act 1982

Eelarve: Abirahamakse hulk, mis makstakse Kodus Kasvatatud Teravilja Ameti (KKTA) poolt saadetakse täide järgmiselt:

2003/04: GBP 200 000 (umbes 297 000 EUR)

2004/05: GBP 458 000 (umbes 680 000 EUR)

2005/06: GBP 549 000 (umbes 815 000 EUR)

2006/07: GBP 203 000 (umbes 301 000 EUR)

Toetuse tugevus või suurus: 50 %, isiklik rahastamine tasakaalustab seda. HGCA administreerib tervet projekti kulu. Mitte ükski kasusaaja ei saa rohkem kui EUR 100 000 kolme aasta jooksul

Kestvus: Kolm aastat vastuvõtmise kuupäevast

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Austria.

Toetuse nr: N 499/03

Pealkiri: BSE-ga seotud toetusmeetmed 2003 aastal

Eesmärk: BSE ning loomsete jäätmete ja surnud loomade eemaldamisega seotud meetmete finantseerimine. Toetus makstakse 2003 aastal kantud kulude eest — kohustuslike kiirete BSE ja TSE testide läbiviimise eest tapaloomade (sõralised ja väikemäletsejad) hulgas, surnud loomade transpordi ja hävitamise eest TSE suuniste kohaselt, või, teise võimalusena, taolisi kulusid katvate kindlustusmaksetena ning vastavalt TSE suunistele kindlaksmääratud riskimaterjali ja kaubandusliku eesmärgi kaotanud liha- ja kondiväetise hävitamise

Õiguslik alus: Sonderrichtlinie des Bundesministers für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft (BMLFUW) und der Bundesministerin für Gesundheit und Frauen (BMGF) zur Finanzierung von Maßnahmen im Zusammenhang mit der TSE- und BSE-Vorsorge, Falltieren und Schlachtabfällen

Eelarve: Riiklik rahastamine 6,8 miljonit EUR BSE/TSE testide jaoks ja 10,9 miljonit EUR muudeks meetmeteks

Toetusmäär või -hulk: Muutuv vastavalt osameetmetele

Kestus: Ühekordne meede

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Itaalia (Trente autonoomne provints)

Abinumber: N 531/03

Pealkiri: Abi, mille eesmärgiks on hüvitada põllumeestele ebasoodsate ilmastikutingimuste poolt tekitatud kahju (deliberazione no 2724 du 17 octobre 2003)

Eesmärk: Anda hüvitust põllumeestele, kelle heina tootmist kahjustasid ebasoodsad ilmastikutingimused

Juriidiline alus: Deliberazione della Giunta Regionale n. 2724 del 17 ottobre 2003: «Aiuti destinati ad indennizzare gli agricoltori delle perdite causate da avverse condizioni atmosferiche; criteri e modalità per l'attuazione degli interventi per la siccità dell'annata 2003»

Eelarve: 10 000 000 EUR

Abi intensiivus või summa: Maksimum 80 % kahjust

Kestus: Limiteeritud palvete läbivaatamise kestusega

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Itaalia

Toetuse nr: N 536/2003

Pealkiri: Regionaalne sekkumine põllumajandusliku sektori usalduslikuks arenguks

Eesmärk: Varustama abistavate garantiidega farmereid või koostöötajaid ja varustamaks konsultatsiooniteenusega farmereid selles regioonis läbi usalduse

Õiguslik alus: Legge Regionale n. 13 del 25.7.2003«Interventi per lo sviluppo dei Confidi nel settore agricolo»

Eelarve: 1 032 913,80 EUR garantiideks ja 516 456,90 EUR tehniliseks toetuseks esimesel aastal

Toetuse tugevus või suurus: Rahaline abi võrdne täiendava garantii toetusega on arvutatud, kui erinevus turu laenu tariifi ja tegeliku pangaga laenus sätestatuga võrdeliselt, järgnev garantii olemasolust, maha arvatud makstud tulusaaja poolt (esmajärguline ja maksumusega seoses garantii lubamiseks). Tehniliseks toetuseks abi on piiratud 100 000 EUR tulusaaja kohta igal kolmaastakul. Toetuse tugevus on maksimum 70 % vastuvõetavatest kuludest

Kestvus: Viis aastat

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Itaalia (Calabria).

Toetuse nr: N 559/03

Pealkiri: Kahjutasu maksmise kriteeriumite ja viiside kindlaks määramine puuviljasektoris, ootamatult teatud Calabria kommuune tabanud külmade tagajärjena 7. ja 9. aprilli vahel 2003

Eesmärk: Hüvitada kahju põllumeestele, kelle puuviljasaagid said kahjustada ebasoodsate klimaatiliste tingimuste tagajärjel

Juriidiline alus: Deliberazione della Giunta regionale del 28 ottobre 2003, n. 824: «Determinazione dei criteri e delle modalità di erogazione d'indennizzi in favore del settore frutticolo a seguito delle gelate verificatesi in alcuni comuni della Calabria dal 7 al 9 aprile 2003»

Eelarve: 1 600 000 EUR

Toetuse osalusprotsent või summa: Erinev vastavalt kahjustustele (määratakse kindlaks teatud meetodi kohaselt)

Kestus: Üks aasta

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Prantsusmaa

Abi nr: N 731/2002 — parandus

Nimi: Abi ametliku kvaliteedimärgiga varustatud lambalihatoodete sektorile

Eesmärk [valdkond]: Ametliku kvaliteedimärgiga varustatud lambalihatoodete sektori kontrolli kulude osaline katmine

Eelarve: 1 630 000 EUR aastas

Abi osatähtsus või summa: Abi määr abikõlblikest kuludest on 100 % esimesel aastal, 86 % teisel aastal, 65 % kolmandal aastal, 50 % neljandal aastal, 33 % viiendal aastal ja 17 % kuuendal aastal

Kestus: Kuus aastat

Otsuse tekst usaldusväärse(te)s keel(t)es, ilma konfidentsiaalse infota, on kättesaadaval veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

Euroopa Keskpank

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 316/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 316/25

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

1. detsember 2005,

seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta

(CON/2005/51)

(2005/C 316/11)

10. novembril 2005 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (KOM(2005) 357 lõplik (1), edaspidi “ettepanek määruse kohta”). EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 123 lõike 4 kolmandal lausel, mis on ka ettepandud määruse aluseks. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   Üldised märkused

| 1.1. | Ettepandud määrusega soovitakse kehtestada õigusraamistikku, mis sobiks euro kasutuselevõtuks liikmesriikides, kus eurot ei ole veel kasutusele võetud (edaspidi “mitteosalevad liikmesriigid”). Need liikmesriigid on väga huvitatud, et tagatud oleks kindel õigusraamistik, mis võetakse ühenduse tasemel vastu piisava ajavaruga enne eurole üleminekut, sest see aitab riikidel teha euro kasutuselevõtul õigeaegseid õiguslikke ja praktilisi ettevalmistusi. Ka Euroopa Liidul (EL) tervikuna ja euro kasutusele võtnud liikmesriikidel on suur huvi, et mis tahes edasine euroala laienemine toimuks sujuvalt ja edukalt, nagu euro kasutuselevõtt 11 esimeses osalevas liikmesriigis ja Kreekas, ning et euroala laienemisel oleks positiivne mõju. EKP on arvamusel, et euro edukas kasutuselevõtt senistes osalevates liikmesriikides oli kesksel kohal usalduse tekitamises euro vastu nii ELis kui ka rahvusvahelisel areenil laiemalt. |
| --- | --- |

1.1.

Ettepandud määrusega soovitakse kehtestada õigusraamistikku, mis sobiks euro kasutuselevõtuks liikmesriikides, kus eurot ei ole veel kasutusele võetud (edaspidi “mitteosalevad liikmesriigid”). Need liikmesriigid on väga huvitatud, et tagatud oleks kindel õigusraamistik, mis võetakse ühenduse tasemel vastu piisava ajavaruga enne eurole üleminekut, sest see aitab riikidel teha euro kasutuselevõtul õigeaegseid õiguslikke ja praktilisi ettevalmistusi. Ka Euroopa Liidul (EL) tervikuna ja euro kasutusele võtnud liikmesriikidel on suur huvi, et mis tahes edasine euroala laienemine toimuks sujuvalt ja edukalt, nagu euro kasutuselevõtt 11 esimeses osalevas liikmesriigis ja Kreekas, ning et euroala laienemisel oleks positiivne mõju. EKP on arvamusel, et euro edukas kasutuselevõtt senistes osalevates liikmesriikides oli kesksel kohal usalduse tekitamises euro vastu nii ELis kui ka rahvusvahelisel areenil laiemalt.

2.   Erimärkused

2.1.   Kolm eurole ülemineku stsenaariumi

| 2.1.1. | Nõukogu 3. mai 1998 määrus (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (2), millest euro kasutuselevõtul juhindusid esimesed 11 osalevat liikmesriiki ja Kreeka, põhines lähenemisviisil, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 1995. aastal Madridis (edaspidi “Madridi stsenaarium”). Madridi stsenaarium nägi ette üleminekuperioodi euro arveldusrahana kasutuselevõtu ja euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtu vahel ning oli määruse (EÜ) nr 974/98, mis sätestab reeglid euro kasutuselevõtuks, aluseks. Pärast esimest üleminekut, mis algas 1. jaanuaril 1999, on edasistel euro kasutuselevõttudel mitmed tähtsad praktilised aspektid oluliselt muutunud. Eelkõige on Madridi stsenaariumi kõrvale vaja täiendavaid ülemineku stsenaariume seetõttu, et euro pangatähed on nüüdseks tervel euroalal ja ELis laialt kasutuses. |
| --- | --- |

2.1.1.

Nõukogu 3. mai 1998 määrus (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (2), millest euro kasutuselevõtul juhindusid esimesed 11 osalevat liikmesriiki ja Kreeka, põhines lähenemisviisil, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 1995. aastal Madridis (edaspidi “Madridi stsenaarium”). Madridi stsenaarium nägi ette üleminekuperioodi euro arveldusrahana kasutuselevõtu ja euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtu vahel ning oli määruse (EÜ) nr 974/98, mis sätestab reeglid euro kasutuselevõtuks, aluseks. Pärast esimest üleminekut, mis algas 1. jaanuaril 1999, on edasistel euro kasutuselevõttudel mitmed tähtsad praktilised aspektid oluliselt muutunud. Eelkõige on Madridi stsenaariumi kõrvale vaja täiendavaid ülemineku stsenaariume seetõttu, et euro pangatähed on nüüdseks tervel euroalal ja ELis laialt kasutuses.

| 2.1.2. | Määruse kohta tehtud ettepaneku kohaselt annaks nõukogu liikmesriikidele loa järgida ühte kolmest erinevast ülemineku stsenaariumist: a) Madridi stiilis üleminekuperiood, s.o periood, mille jooksul euro eksisteerib õiguslikult ainult arveldusrahana, kuid euro pangatähed ja mündid, isegi kui need on eraisikute käsutuses ja kasutuses, ei ole riigis tunnustatud seaduslikuks maksevahendiks; b) järsu ülemineku (“big bang”) stsenaarium, s.o eurole üleminek ühe korraga, mille puhul võetakse euro samaaegselt kasutusele nii arveldusrahana kui ka sularahana; või c) järsu ülemineku stsenaarium järkjärgulise vääringuvahetusega kuni ühe aasta jooksul, mille kestel võib õiguslike tagajärgedega instrumentides (näiteks arved, ettevõtete raamatupidamine ja palgaarvestus) endiselt osutada riigi rahaühikule. |
| --- | --- |

2.1.2.

Määruse kohta tehtud ettepaneku kohaselt annaks nõukogu liikmesriikidele loa järgida ühte kolmest erinevast ülemineku stsenaariumist: a) Madridi stiilis üleminekuperiood, s.o periood, mille jooksul euro eksisteerib õiguslikult ainult arveldusrahana, kuid euro pangatähed ja mündid, isegi kui need on eraisikute käsutuses ja kasutuses, ei ole riigis tunnustatud seaduslikuks maksevahendiks; b) järsu ülemineku (“big bang”) stsenaarium, s.o eurole üleminek ühe korraga, mille puhul võetakse euro samaaegselt kasutusele nii arveldusrahana kui ka sularahana; või c) järsu ülemineku stsenaarium järkjärgulise vääringuvahetusega kuni ühe aasta jooksul, mille kestel võib õiguslike tagajärgedega instrumentides (näiteks arved, ettevõtete raamatupidamine ja palgaarvestus) endiselt osutada riigi rahaühikule.

| 2.1.3. | Ettepandud määruse peamine eesmärk on seletuskirja kohaselt kehtestada liikmesriikidele tulevaseks euro kasutusevõtuks kolm alternatiivset ülemineku stsenaariumi (3). Selleks et tagada suurem läbipaistvus EL kodanike jaoks ja kooskõla EL parema õigusloome eesmärkidega, teeb EKP ettepaneku lisada ettepandud määrusesse vastav säte, mis kajastaks otseselt ja ülevaatlikult kolme erinevat stsenaariumi, mida asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaldatakse. |
| --- | --- |

2.1.3.

Ettepandud määruse peamine eesmärk on seletuskirja kohaselt kehtestada liikmesriikidele tulevaseks euro kasutusevõtuks kolm alternatiivset ülemineku stsenaariumi (3). Selleks et tagada suurem läbipaistvus EL kodanike jaoks ja kooskõla EL parema õigusloome eesmärkidega, teeb EKP ettepaneku lisada ettepandud määrusesse vastav säte, mis kajastaks otseselt ja ülevaatlikult kolme erinevat stsenaariumi, mida asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaldatakse.

| 2.1.4. | Mitmed 1. mail 2004 ELiga ühinenud liikmesriigid (4) on avalikult väljendanud oma eelistust minna eurole üle järsu ülemineku stsenaariumi alusel. Määruse kohta tehtud ettepaneku praeguses redaktsioonis võib eurole ülemineku järsu stsenaariumi tuletada üleminekuperioodi mõistest, millele lisandub võimalus ettepandud määruse lisas, et eurole ülemineku ja sularahavahetuse kuupäevad kattuvad (5). Kuigi teoreetiliselt on võimalik vaadelda järsu ülemineku stsenaariumi kui üleminekuperioodi, mis kestab murdosa sekundist, soovitatakse, et järsu ülemineku stsenaarium tuleks EL kodanike jaoks määratleda läbipaistvamalt, s.o “euro kasutuselevõtt ühe korraga, mille puhul eurole ülemineku kuupäev ja sularahavahetuse kuupäev kattuvad.” |
| --- | --- |

2.1.4.

Mitmed 1. mail 2004 ELiga ühinenud liikmesriigid (4) on avalikult väljendanud oma eelistust minna eurole üle järsu ülemineku stsenaariumi alusel. Määruse kohta tehtud ettepaneku praeguses redaktsioonis võib eurole ülemineku järsu stsenaariumi tuletada üleminekuperioodi mõistest, millele lisandub võimalus ettepandud määruse lisas, et eurole ülemineku ja sularahavahetuse kuupäevad kattuvad (5). Kuigi teoreetiliselt on võimalik vaadelda järsu ülemineku stsenaariumi kui üleminekuperioodi, mis kestab murdosa sekundist, soovitatakse, et järsu ülemineku stsenaarium tuleks EL kodanike jaoks määratleda läbipaistvamalt, s.o “euro kasutuselevõtt ühe korraga, mille puhul eurole ülemineku kuupäev ja sularahavahetuse kuupäev kattuvad.”

2.2.   Vääringuvahetus üleminekuperioodi stsenaariumi alusel

| 2.2.1. | Määrus (EÜ) nr 974/98 määratleb üleminekuperioodi kolmeaastase perioodina, mis algab 1. jaanuaril 1999 ja lõpeb 31. detsembril 2001; erandiks on Kreeka, kelle üleminekuperiood oli üks aasta algusega 1. jaanuaril 2001 kuni 31 detsember 2001 (6). Seega määratleb kehtiv määrus (EÜ) nr 974/98 kindla perioodi, mille jooksul kehtivad üleminekusätted. Sellest erinevalt ei kehtestata ettepandud määruse üleminekuperioodi mõistes konkreetset või maksimumkestvust. Selle asemel määratakse üleminekuperioodi kestvus iga liikmesriigi jaoks eraldi määruse (EÜ) nr 974/98 lisas, mis tähendab, et üleminekuperioodi pikkus tuleb täiel määral uuesti läbi rääkida, kui asjaomase liikmesriigi erand tühistatakse (7). |
| --- | --- |

2.2.1.

Määrus (EÜ) nr 974/98 määratleb üleminekuperioodi kolmeaastase perioodina, mis algab 1. jaanuaril 1999 ja lõpeb 31. detsembril 2001; erandiks on Kreeka, kelle üleminekuperiood oli üks aasta algusega 1. jaanuaril 2001 kuni 31 detsember 2001 (6). Seega määratleb kehtiv määrus (EÜ) nr 974/98 kindla perioodi, mille jooksul kehtivad üleminekusätted. Sellest erinevalt ei kehtestata ettepandud määruse üleminekuperioodi mõistes konkreetset või maksimumkestvust. Selle asemel määratakse üleminekuperioodi kestvus iga liikmesriigi jaoks eraldi määruse (EÜ) nr 974/98 lisas, mis tähendab, et üleminekuperioodi pikkus tuleb täiel määral uuesti läbi rääkida, kui asjaomase liikmesriigi erand tühistatakse (7).

| 2.2.2. | EKP soovitab tungivalt kehtestada ettepandud määruse tekstis selgesõnaliselt üleminekuperioodi maksimumpikkus, kusjuures see maksimumpikkus ei tohiks ületada kolme aastat. Lisaks sellele üldisele piirangule soovitab EKP, et ettepandud määruse põhjenduste kohaselt peaks üleminekuperiood olema võimalikult lühike, et kehtestataks pigem lühemaid üleminekuperioode ja mitte pikimat lubatavat kolmeaastast perioodi. Selles suhtes esitab EKP järgnevalt oma argumendid nõukogule kaalumiseks. |
| --- | --- |

2.2.2.

EKP soovitab tungivalt kehtestada ettepandud määruse tekstis selgesõnaliselt üleminekuperioodi maksimumpikkus, kusjuures see maksimumpikkus ei tohiks ületada kolme aastat. Lisaks sellele üldisele piirangule soovitab EKP, et ettepandud määruse põhjenduste kohaselt peaks üleminekuperiood olema võimalikult lühike, et kehtestataks pigem lühemaid üleminekuperioode ja mitte pikimat lubatavat kolmeaastast perioodi. Selles suhtes esitab EKP järgnevalt oma argumendid nõukogule kaalumiseks.

| 2.2.3. | Esiteks, tänased eurole ülemineku praktilised aspektid erinevad esimesest eurole üleminekust, mis algas 1. jaanuaril 1999, kui euro pangatähti ja münte veel ei olnud. Arvestades, et euro pangatähed on nüüdseks levinud mitte ainult euroalal, vaid ka terves ELis, ei ole usutav, et asjaomaste liikmesriikide kodanikud peaksid üle kolme aasta pärast euro vääringuna kasutuselevõttu nende liikmesriikides ootama euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi staatust. |
| --- | --- |

2.2.3.

Esiteks, tänased eurole ülemineku praktilised aspektid erinevad esimesest eurole üleminekust, mis algas 1. jaanuaril 1999, kui euro pangatähti ja münte veel ei olnud. Arvestades, et euro pangatähed on nüüdseks levinud mitte ainult euroalal, vaid ka terves ELis, ei ole usutav, et asjaomaste liikmesriikide kodanikud peaksid üle kolme aasta pärast euro vääringuna kasutuselevõttu nende liikmesriikides ootama euro pangatähtede ja müntide seadusliku maksevahendi staatust.

| 2.2.4. | Teiseks, üleminekuperiood ei saa olla liiga pikk, kuna euro kuulutatakse asjaomase liikmesriigi ametlikuks vääringuks kohe üleminekuperioodi alguses (8). Sellega kooskõlas määratleb EKP asjaomase liikmesriigi rahapoliitika (9) ja kõik rahapoliitilised tehingud teostatakse asjaomase liikmesriigi keskpanga (RKP) poolt euroühikutes (10). Uued vabalt kaubeldavad riigi võlakirjad emiteeritakse asjaomaste liikmesriikide poolt euroühikutes (11). Võib oodata, et euro kasutus suureneb asjaomase liikmesriigi siseriiklikes maksetes ja eriti piiriülestes maksetes (12). Samuti peab asjaomasel liikmesriigil olema võimalik võtta vajalikud meetmed, et reguleeritud turud ja maksesüsteemid saaksid oma töökorralduses üle minna riigi vääringu arvestusühikutelt euroühikutele (13). Esimese 11 osaleva liikmesriigi kogemused on näidanud, et oodata võib hulgipanganduse sektori ja finantsturgude ümberlülitust euroühikule üleminekuperioodi alguses. Seetõttu ei pea EKP usutavaks, et üleminekuperiood asjaomases liikmesriigis euro vääringuna kasutuselevõtu ning euro pangatähtede ja müntide ametliku kasutuselevõtu vahel kestaks üle kolme aasta. |
| --- | --- |

2.2.4.

Teiseks, üleminekuperiood ei saa olla liiga pikk, kuna euro kuulutatakse asjaomase liikmesriigi ametlikuks vääringuks kohe üleminekuperioodi alguses (8). Sellega kooskõlas määratleb EKP asjaomase liikmesriigi rahapoliitika (9) ja kõik rahapoliitilised tehingud teostatakse asjaomase liikmesriigi keskpanga (RKP) poolt euroühikutes (10). Uued vabalt kaubeldavad riigi võlakirjad emiteeritakse asjaomaste liikmesriikide poolt euroühikutes (11). Võib oodata, et euro kasutus suureneb asjaomase liikmesriigi siseriiklikes maksetes ja eriti piiriülestes maksetes (12). Samuti peab asjaomasel liikmesriigil olema võimalik võtta vajalikud meetmed, et reguleeritud turud ja maksesüsteemid saaksid oma töökorralduses üle minna riigi vääringu arvestusühikutelt euroühikutele (13). Esimese 11 osaleva liikmesriigi kogemused on näidanud, et oodata võib hulgipanganduse sektori ja finantsturgude ümberlülitust euroühikule üleminekuperioodi alguses. Seetõttu ei pea EKP usutavaks, et üleminekuperiood asjaomases liikmesriigis euro vääringuna kasutuselevõtu ning euro pangatähtede ja müntide ametliku kasutuselevõtu vahel kestaks üle kolme aasta.

| 2.2.5. | Kolmandaks, esimesel eurole üleminekul oli kolmeaastane üleminekuperiood kaalutletud otsus, kuna 11 liikmesriigi vääringute ja seaduslike maksevahendite ühendamine Euroopa ühisrahaks kujutas endast ettenägematut väljakutset. Samas tuleb märkida, et Kreeka, kes võttis euro kasutusele kaks aastat pärast 11 esimest osalevat liikmesriiki, sai edukalt hakkama üheaastase üleminekuperioodiga. Sellest võib järeldada, et kui kasutada Madridi stiilis üleminekuperioodi edasistel eurole üleminekutel, peaks üleminekuperiood olema lühem kui kolm aastat. |
| --- | --- |

2.2.5.

Kolmandaks, esimesel eurole üleminekul oli kolmeaastane üleminekuperiood kaalutletud otsus, kuna 11 liikmesriigi vääringute ja seaduslike maksevahendite ühendamine Euroopa ühisrahaks kujutas endast ettenägematut väljakutset. Samas tuleb märkida, et Kreeka, kes võttis euro kasutusele kaks aastat pärast 11 esimest osalevat liikmesriiki, sai edukalt hakkama üheaastase üleminekuperioodiga. Sellest võib järeldada, et kui kasutada Madridi stiilis üleminekuperioodi edasistel eurole üleminekutel, peaks üleminekuperiood olema lühem kui kolm aastat.

| 2.2.6. | Neljandaks, eurole üleminekul peetakse oluliseks juhinduda kahest põhimõttest: võrdse kohtlemise ja hõlbustamispõhimõte. Võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt ei tohiks hiljem liituvatel liikmesriikidel olla lisatakistusi ega kergemaid tingimusi ning hõlbustamispõhimõte eeldab ülemineku rakendamisel paindlikkust. Võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt on hiljem liituvatel liikmesriikidel õigus kasutada sama aega, mis on Madridi stsenaariumis määratletud esimestele osalevatele liikmesriikidele; kooskõlas hõlbustamispõhimõttega tuleks võimaldada neil üleminek lõpule viia kiiremini, kui see osutub teostatavaks ja kohaseks. Seega oleks üleminekuperioodi maksimumpikkuse kehtestamine kolmeks aastaks kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega ja võttes arvesse kolmeaastast üleminekuperioodi, mida kohaldati 11 esimesele osalevale liikmesriigile määruse (EÜ) nr 974/98 alusel. Samas oleks võimalus seda kolmeaastast perioodi lühendada kooskõlas hõlbustamispõhimõttega. |
| --- | --- |

2.2.6.

Neljandaks, eurole üleminekul peetakse oluliseks juhinduda kahest põhimõttest: võrdse kohtlemise ja hõlbustamispõhimõte. Võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt ei tohiks hiljem liituvatel liikmesriikidel olla lisatakistusi ega kergemaid tingimusi ning hõlbustamispõhimõte eeldab ülemineku rakendamisel paindlikkust. Võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt on hiljem liituvatel liikmesriikidel õigus kasutada sama aega, mis on Madridi stsenaariumis määratletud esimestele osalevatele liikmesriikidele; kooskõlas hõlbustamispõhimõttega tuleks võimaldada neil üleminek lõpule viia kiiremini, kui see osutub teostatavaks ja kohaseks. Seega oleks üleminekuperioodi maksimumpikkuse kehtestamine kolmeks aastaks kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega ja võttes arvesse kolmeaastast üleminekuperioodi, mida kohaldati 11 esimesele osalevale liikmesriigile määruse (EÜ) nr 974/98 alusel. Samas oleks võimalus seda kolmeaastast perioodi lühendada kooskõlas hõlbustamispõhimõttega.

| 2.2.7. | Viiendaks, üleminekuperioodile maksimumpikkuse kehtestamine oleks normitehniliselt kooskõlas muude perioodide määratlemisega, mis on seotud erinevate eurole ülemineku stsenaariumidega, näiteks järkjärgulise vääringuvahetuse periood ja paralleelkäibeperiood. Määruse kohta tehtud ettepanek sätestab vääringuvahetuse perioodi maksimumpikkuse üks aasta (14). Määrus (EÜ) nr 74/98 sätestab paralleelkäibe perioodi maksimumpikkuse kuus kuud (15). |
| --- | --- |

2.2.7.

Viiendaks, üleminekuperioodile maksimumpikkuse kehtestamine oleks normitehniliselt kooskõlas muude perioodide määratlemisega, mis on seotud erinevate eurole ülemineku stsenaariumidega, näiteks järkjärgulise vääringuvahetuse periood ja paralleelkäibeperiood. Määruse kohta tehtud ettepanek sätestab vääringuvahetuse perioodi maksimumpikkuse üks aasta (14). Määrus (EÜ) nr 74/98 sätestab paralleelkäibe perioodi maksimumpikkuse kuus kuud (15).

| 2.2.8. | Kokkuvõttes leiab EKP, et euro suhtes usalduse tekitamine üleminekuperioodil ning õiguskindluse ja tõhususe toetamine on mõjuvad põhjused, et sätestada ettepandud määruse tekstis üleminekuperioodi maksimumpikkuseks kolm aastat. Et motiveerida maksimaalsest kolmeaastasest perioodist lühema üleminekuperioodi kehtestamist, soovitab EKP ettepandud määruse põhjenduses selgitada, et üleminekuperiood peaks olema nii lühike kui võimalik. Lõpetuseks märgitakse, et vastav selge säte, mis kehtestab üleminekuperioodi maksimumpikkuse, hoiaks ära mis tahes edasised vaidlused asjaomaste liikmesriikide tulevase erandite tühistamise üle ja määruse (EÜ) nr 974/98 edasise muutmise ning teeks eurole ülemineku menetluse paremini planeeritavaks. |
| --- | --- |

2.2.8.

Kokkuvõttes leiab EKP, et euro suhtes usalduse tekitamine üleminekuperioodil ning õiguskindluse ja tõhususe toetamine on mõjuvad põhjused, et sätestada ettepandud määruse tekstis üleminekuperioodi maksimumpikkuseks kolm aastat. Et motiveerida maksimaalsest kolmeaastasest perioodist lühema üleminekuperioodi kehtestamist, soovitab EKP ettepandud määruse põhjenduses selgitada, et üleminekuperiood peaks olema nii lühike kui võimalik. Lõpetuseks märgitakse, et vastav selge säte, mis kehtestab üleminekuperioodi maksimumpikkuse, hoiaks ära mis tahes edasised vaidlused asjaomaste liikmesriikide tulevase erandite tühistamise üle ja määruse (EÜ) nr 974/98 edasise muutmise ning teeks eurole ülemineku menetluse paremini planeeritavaks.

2.3.   Järkjärgulise vääringuvahetuse stsenaarium

| 2.3.1. | Üldiselt mõistab EKP põhjusi järsu ülemineku stsenaariumi ühitamiseks järkjärgulise vääringuvahetusega kuni üheaastase perioodi jooksul, mille jooksul võiks jätkuda riigi vääringu kasutus teatavates õigusdokumentides, seletuskirja kohaselt näiteks arved või ettevõtete raamatupidamine (16). Kuigi arved ja ettevõtete raamatupidamine ei pruugi olla õigusdokumendid ettepandud määruse tähenduses, mõistab EKP, et järkjärgulise vääringuvahetuse mõiste kohaselt peaks riigi vääringut saama jätkuvalt kasutada uutes õigusdokumentides, näiteks elektrooniliselt koostatud tüüplepingud (näiteks autorendilepingud). |
| --- | --- |

2.3.1.

Üldiselt mõistab EKP põhjusi järsu ülemineku stsenaariumi ühitamiseks järkjärgulise vääringuvahetusega kuni üheaastase perioodi jooksul, mille jooksul võiks jätkuda riigi vääringu kasutus teatavates õigusdokumentides, seletuskirja kohaselt näiteks arved või ettevõtete raamatupidamine (16). Kuigi arved ja ettevõtete raamatupidamine ei pruugi olla õigusdokumendid ettepandud määruse tähenduses, mõistab EKP, et järkjärgulise vääringuvahetuse mõiste kohaselt peaks riigi vääringut saama jätkuvalt kasutada uutes õigusdokumentides, näiteks elektrooniliselt koostatud tüüplepingud (näiteks autorendilepingud).

| 2.3.2. | Kuigi seletuskirja kohaselt võimaldaks järkjärguline vääringuvahetus riigi vääringut kasutada ainult “teatud ulatuses” (17), ei sätesta ettepandud määrus ühtki piirangut uute õigusdokumentide liikidele, milles võib järkjärgulise vääringuvahetuse perioodi kestel jätkuvalt osutada riigi vääringule (18). EKP märgib, et see lähenemine võimaldab liikmesriikidele järkjärgulisel üleminekul erinevate õigusdokumentide osas väga suurt paindlikkust ja subsidiaarsust. |
| --- | --- |

2.3.2.

Kuigi seletuskirja kohaselt võimaldaks järkjärguline vääringuvahetus riigi vääringut kasutada ainult “teatud ulatuses” (17), ei sätesta ettepandud määrus ühtki piirangut uute õigusdokumentide liikidele, milles võib järkjärgulise vääringuvahetuse perioodi kestel jätkuvalt osutada riigi vääringule (18). EKP märgib, et see lähenemine võimaldab liikmesriikidele järkjärgulisel üleminekul erinevate õigusdokumentide osas väga suurt paindlikkust ja subsidiaarsust.

| 2.3.3. | EKP soovib rõhutada asjaolu, et ettepandud määruse kohaselt tuleb tehingud õigusdokumentide alusel, milles osutatakse järkjärgulise vääringuvahetuse perioodil riigi vääringule, teostada ainult euros (19). See võib takistada osapooltel viiteid riigi vääringule maksedokumentides, kuna maksedokument tuleks siis teostada eurodes ja mitte vastavas riigi vääringus. Samas, kui maksedokumendid, näiteks tšekid ja maksekorraldused, määratletakse riigi vääringus, võib see makse töötlejatele tekitada probleeme, kuna nad peavad tagama, et konverteerimine riigi vääringust eurodesse peab toimuma enne tehingu teostamist. Kuna makseinstrumentide ringlus ulatub järkjärgulist vääringuvahetust kohaldavatest liikmesriikidest väljapoole, on funktsioneerimiseks oluline välistada võimalus, et riigi vääringus vääringustatud makseinstrumente kasutatakse piiriüleselt. Vastava tulemuse saaks piirates järkjärgulise vääringuvahetuse sätete kohaldamine õigusdokumentidega, mille teostamine toimub ainult asjaomases liikmesriigis (näiteks ainult järkjärgulist vääringuvahetust kohaldavas liikmesriigis). Selline lähenemine muudaks järkjärgulise vääringuvahetuse sätete rakendamise paindlikumaks ja piiraks selle riigisiseseks. |
| --- | --- |

2.3.3.

EKP soovib rõhutada asjaolu, et ettepandud määruse kohaselt tuleb tehingud õigusdokumentide alusel, milles osutatakse järkjärgulise vääringuvahetuse perioodil riigi vääringule, teostada ainult euros (19). See võib takistada osapooltel viiteid riigi vääringule maksedokumentides, kuna maksedokument tuleks siis teostada eurodes ja mitte vastavas riigi vääringus. Samas, kui maksedokumendid, näiteks tšekid ja maksekorraldused, määratletakse riigi vääringus, võib see makse töötlejatele tekitada probleeme, kuna nad peavad tagama, et konverteerimine riigi vääringust eurodesse peab toimuma enne tehingu teostamist. Kuna makseinstrumentide ringlus ulatub järkjärgulist vääringuvahetust kohaldavatest liikmesriikidest väljapoole, on funktsioneerimiseks oluline välistada võimalus, et riigi vääringus vääringustatud makseinstrumente kasutatakse piiriüleselt. Vastava tulemuse saaks piirates järkjärgulise vääringuvahetuse sätete kohaldamine õigusdokumentidega, mille teostamine toimub ainult asjaomases liikmesriigis (näiteks ainult järkjärgulist vääringuvahetust kohaldavas liikmesriigis). Selline lähenemine muudaks järkjärgulise vääringuvahetuse sätete rakendamise paindlikumaks ja piiraks selle riigisiseseks.

| 2.3.4. | EKP märgib, et järkjärgulise ülemineku (kuni üks aasta pärast sularahavahetuse kuupäeva) esimene osa kattub paralleelkäibe perioodiga (kuni kuus kuud), mille jooksul on nii euro kui ka riigi vääringu pangatähed seaduslikuks maksevahendiks asjaomase liikmesriigi territooriumi piires (20). EKP märgib, et vastuolu esineb järgmise vahel: sätted, mille kohaselt tuleb toimingud endisele vääringule osutavate uute õigusdokumentide alusel teostada eurodes, ning asjaolu, et riigi vääringu pangatähed ja mündid on paralleelkäibe perioodil territooriumi piires seaduslikuks maksevahendiks. Vastuolu lahendamiseks võiks ettepandud määruse teksti muuta nii, et eespool osutatud sätet kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 15 sätteid (s.o sätteid paralleelkäibe kohta). |
| --- | --- |

2.3.4.

EKP märgib, et järkjärgulise ülemineku (kuni üks aasta pärast sularahavahetuse kuupäeva) esimene osa kattub paralleelkäibe perioodiga (kuni kuus kuud), mille jooksul on nii euro kui ka riigi vääringu pangatähed seaduslikuks maksevahendiks asjaomase liikmesriigi territooriumi piires (20). EKP märgib, et vastuolu esineb järgmise vahel: sätted, mille kohaselt tuleb toimingud endisele vääringule osutavate uute õigusdokumentide alusel teostada eurodes, ning asjaolu, et riigi vääringu pangatähed ja mündid on paralleelkäibe perioodil territooriumi piires seaduslikuks maksevahendiks. Vastuolu lahendamiseks võiks ettepandud määruse teksti muuta nii, et eespool osutatud sätet kohaldatakse, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 15 sätteid (s.o sätteid paralleelkäibe kohta).

2.4.   Euro nimi

| 2.4.1. | EKP mõistab, et üks liikmesriik on esitanud reservatsiooni keele kohta seoses ühisraha nime “euro” kasutamisega ettepandud määruse selle liikmesriigi keeleversioonis. Selles osas soovib EKP rõhutada, et nime “euro” tuleb kõikides ettepandud määruse keeleversioonides kasutada õigesti ja järjekindlalt ning kooskõlas määrusest (EÜ) nr 974/98 tuleneva nõudega, et ühisraha nimi on ühesugune kõikides Euroopa Liidu riigikeeltes, võttes arvesse erinevaid tähestikke (21). EKP märkis oma äsjases arvamuses Leedu eurole ülemineku seaduseelnõu kohta (22), et määruse (EÜ) nr 974/98 vastavate sätete alusel on selge, et ühisraha nimi on “euro” ja see nimi peab olema ühesugune kõikides ühenduse keeltes [...] Ühendus, kellel on rahandusküsimustes ainupädevus, määrab ühisraha nime. Kuna euro on ühisraha, peab selle nimi olema ühesugune ainsuse nimetavas käändes kõikides ühenduse keeltes, et ühisraha staatus oleks ilmne. |
| --- | --- |

2.4.1.

EKP mõistab, et üks liikmesriik on esitanud reservatsiooni keele kohta seoses ühisraha nime “euro” kasutamisega ettepandud määruse selle liikmesriigi keeleversioonis. Selles osas soovib EKP rõhutada, et nime “euro” tuleb kõikides ettepandud määruse keeleversioonides kasutada õigesti ja järjekindlalt ning kooskõlas määrusest (EÜ) nr 974/98 tuleneva nõudega, et ühisraha nimi on ühesugune kõikides Euroopa Liidu riigikeeltes, võttes arvesse erinevaid tähestikke (21). EKP märkis oma äsjases arvamuses Leedu eurole ülemineku seaduseelnõu kohta (22), et määruse (EÜ) nr 974/98 vastavate sätete alusel on selge, et ühisraha nimi on “euro” ja see nimi peab olema ühesugune kõikides ühenduse keeltes [...] Ühendus, kellel on rahandusküsimustes ainupädevus, määrab ühisraha nime. Kuna euro on ühisraha, peab selle nimi olema ühesugune ainsuse nimetavas käändes kõikides ühenduse keeltes, et ühisraha staatus oleks ilmne.

| 2.4.2. | Kooskõlas eelnevaga on EKP andnud loa euro pangatähtede emiteerimiseks EKP ja osalevate liikmesriikide keskpankade poolt, osutades ühisraha nimele “EURO” ja “ΕΥΡΩ”, s.o ühisraha nimi Rooma ja Kreeka tähestiku kohaselt (23). Õiguskindluse tõttu soovitab EKP lisada ettepandud määruse teksti õiguslikult siduvasse ossa säte, millega kinnitatakse, et “euro nime kirjaviis on ühesugune kõikide Euroopa Liidu riigikeelte ainsuse nimetavas käändes, võttes arvesse erinevaid tähestikke”. |
| --- | --- |

2.4.2.

Kooskõlas eelnevaga on EKP andnud loa euro pangatähtede emiteerimiseks EKP ja osalevate liikmesriikide keskpankade poolt, osutades ühisraha nimele “EURO” ja “ΕΥΡΩ”, s.o ühisraha nimi Rooma ja Kreeka tähestiku kohaselt (23). Õiguskindluse tõttu soovitab EKP lisada ettepandud määruse teksti õiguslikult siduvasse ossa säte, millega kinnitatakse, et “euro nime kirjaviis on ühesugune kõikide Euroopa Liidu riigikeelte ainsuse nimetavas käändes, võttes arvesse erinevaid tähestikke”.

2.5.   Redaktsioonilised erisoovitused

Lisaks on EKP-l mitmeid redaktsioonilisi erisoovitusi.

| 2.5.1. | Esiteks, määrus (EÜ) nr 974/98 võimaldab igal liikmesriigil, kes valib Madridi stiilis üleminekuperioodi, võtta meetmeid, mis võivad olla vajalikud turgudele, et oma töökorralduses asendada riigi vääringus arveldusühik euroühikuga seoses mis tahes instrumentide, mis on toodud nõukogu 10. mai 1993 direktiivi 93/22/EMÜ (väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta) (24) lisa jaos B (edaspidi ISD), ja kaupade pideva vahetuse, arvelduse ja maksetega (25). Kuna ISD on tühistatud direktiiviga finantsinstrumentide turgude kohta (26) (edaspidi MiFID), tuleb asendada viide ISD lisa jaos B loetletud instrumentide kohta viitega MiFID I lisas jaos C loetletud instrumentide kohta, mis on ISD-ga võrreldes detailsem ja keerukam ning hõlmab muuhulgas kauba, krediidi ja ilma tuletisinstrumente. |
| --- | --- |

2.5.1.

Esiteks, määrus (EÜ) nr 974/98 võimaldab igal liikmesriigil, kes valib Madridi stiilis üleminekuperioodi, võtta meetmeid, mis võivad olla vajalikud turgudele, et oma töökorralduses asendada riigi vääringus arveldusühik euroühikuga seoses mis tahes instrumentide, mis on toodud nõukogu 10. mai 1993 direktiivi 93/22/EMÜ (väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta) (24) lisa jaos B (edaspidi ISD), ja kaupade pideva vahetuse, arvelduse ja maksetega (25). Kuna ISD on tühistatud direktiiviga finantsinstrumentide turgude kohta (26) (edaspidi MiFID), tuleb asendada viide ISD lisa jaos B loetletud instrumentide kohta viitega MiFID I lisas jaos C loetletud instrumentide kohta, mis on ISD-ga võrreldes detailsem ja keerukam ning hõlmab muuhulgas kauba, krediidi ja ilma tuletisinstrumente.

| 2.5.2. | Teiseks soovitatakse lihtsustada määruse (EÜ) nr 974/98 ettepandud artikli 10 esimest lõiget järgmiselt: “alates vastavatest sularahavahetuse kuupäevadest suunavad EKP ja osalevate liikmesriikide keskpangad osalevates liikmesriikides ringlusesse euros vääringustatud pangatähed.” |
| --- | --- |

2.5.2.

Teiseks soovitatakse lihtsustada määruse (EÜ) nr 974/98 ettepandud artikli 10 esimest lõiget järgmiselt: “alates vastavatest sularahavahetuse kuupäevadest suunavad EKP ja osalevate liikmesriikide keskpangad osalevates liikmesriikides ringlusesse euros vääringustatud pangatähed.”

| 2.5.3. | Kolmandaks, võttes arvesse kasulikku viidet määruse (EÜ) nr 974/98 ettepandud artiklis 11 mistahes asutamislepingu artiklil 111 põhinevate rahandusküsimusi käsitlevate lepingute sätete kohta (seoses kolmandates riikides nagu Monaco, San Marino ja Vatikani Linnriik emiteeritud euro müntide seadusliku maksevahendi staatusega), soovitab EKP piirata viite asutamislepingu artikli 111 osas selle kolmanda lõikega, kuna ainult see artikli 111 lõige viitab rahandusküsimustega seotud kokkulepetele (s.o artikkel 111 lõige 3), nagu ongi tehtud ettepandud määruse mõnedes keeleversioonides (näiteks Saksa). |
| --- | --- |

2.5.3.

Kolmandaks, võttes arvesse kasulikku viidet määruse (EÜ) nr 974/98 ettepandud artiklis 11 mistahes asutamislepingu artiklil 111 põhinevate rahandusküsimusi käsitlevate lepingute sätete kohta (seoses kolmandates riikides nagu Monaco, San Marino ja Vatikani Linnriik emiteeritud euro müntide seadusliku maksevahendi staatusega), soovitab EKP piirata viite asutamislepingu artikli 111 osas selle kolmanda lõikega, kuna ainult see artikli 111 lõige viitab rahandusküsimustega seotud kokkulepetele (s.o artikkel 111 lõige 3), nagu ongi tehtud ettepandud määruse mõnedes keeleversioonides (näiteks Saksa).

| 2.5.4. | Neljandaks, seoses määruse (EÜ) nr 974/98 ettepandud artikkel 15 lõikes 3 sätestatud kohustusega, et “pangad” vahetavad oma klientide vastava riigi vääringus pangatähti ja münte määratletud ülemmäära ulatuses tasuta, märgib EKP, et korrektses õigusloomes kasutatakse tavaliselt asutamislepingus ja teiseses ühenduse õiguses kasutatud mõistet “krediidiasutused”.
  Seetõttu, kui viide “pankadele” asendatakse viitega “krediidiasutustele”, vastavalt määratlusele konsolideeritud pangandusdirektiivis, tuleb arvesse võtta, et mõned direktiiviga hõlmatud “krediidi”-asutused ei tegele sularahatehingutega (näiteks e-raha asutused) (27); samas on mõned, kelle suhtes kehtib direktiivist erand (näiteks postipangad), osutunud varasemas eurole üleminekus väga oluliseks. Eelneva tõttu oleks mõistlik jätta liikmesriikidele teatud valikuvabadus määratleda muid asutusi, kelle suhtes kohaldada tasuta pangatähtede ja müntide vahetuse kohustust. |
| --- | --- |

2.5.4.

Neljandaks, seoses määruse (EÜ) nr 974/98 ettepandud artikkel 15 lõikes 3 sätestatud kohustusega, et “pangad” vahetavad oma klientide vastava riigi vääringus pangatähti ja münte määratletud ülemmäära ulatuses tasuta, märgib EKP, et korrektses õigusloomes kasutatakse tavaliselt asutamislepingus ja teiseses ühenduse õiguses kasutatud mõistet “krediidiasutused”.

Seetõttu, kui viide “pankadele” asendatakse viitega “krediidiasutustele”, vastavalt määratlusele konsolideeritud pangandusdirektiivis, tuleb arvesse võtta, et mõned direktiiviga hõlmatud “krediidi”-asutused ei tegele sularahatehingutega (näiteks e-raha asutused) (27); samas on mõned, kelle suhtes kehtib direktiivist erand (näiteks postipangad), osutunud varasemas eurole üleminekus väga oluliseks. Eelneva tõttu oleks mõistlik jätta liikmesriikidele teatud valikuvabadus määratleda muid asutusi, kelle suhtes kohaldada tasuta pangatähtede ja müntide vahetuse kohustust.

2.6.   Muudatusettepanekud

| 2.6.1. | Muudatusettepanekud, mille puhul eespool osutatud soovitused eeldavad määruse kohta tehtud ettepaneku muutmist, on toodud lisas. |
| --- | --- |

2.6.1.

Muudatusettepanekud, mille puhul eespool osutatud soovitused eeldavad määruse kohta tehtud ettepaneku muutmist, on toodud lisas.

Frankfurt Maini ääres, 1. detsember 2005

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  2. augusti 2005 redaktsioon.

1

(2)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2596/2000 (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2).

2

(3)  Vt ettepandud määruse seletuskirja lk 3.

3

(4)  Küpros, Eesti, Läti, Leedu, Malta, Slovaki ja Sloveenia.

4

(5)  Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 lõike h kohta ja ettepanek lisa kohta.

5

(6)  Määruse (EÜ) nr 974/98 artiklid 1 ja 2.

6

(7)  Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 lõike h kohta.

7

(8)  Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 2 kohta.

8

(9)  Asutamislepingu artikkel 105 lõige 2 ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikkel 12.1.

9

(10)  Määruse (EÜ) nr 974/98 põhjendus 9.

10

(11)  Määruse (EÜ) nr 974/98 põhjendus 14.

11

(12)  Määruse (EÜ) nr 974/98 artikkel 8 lõige 3 ja põhjendus 13.

12

(13)  Määruse (EÜ) nr 974/98 artikkel 8 lõige 4.

13

(14)  Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 9a kohta.

14

(15)  Määruse (EÜ) nr 974/98 artikkel 15. Tuleb märkida, et kõik 12 senist osalevat liikmesriiki lühendasid paralleelkäibe perioodi kahele kuule.

15

(16)  Vt ettepandud määruse seletuskirja lk 3.

16

(17)  Vt ettepandud määruse seletuskirja lk 3.

17

(18)  Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 lõike i ja artikli 9a kohta.

18

(19)  Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 9a kolmanda lause kohta.

19

(20)  Määruse (EÜ) nr 974/98 artikkel 15.

20

(21)  Määruse (EÜ) nr 974/98 artikkel 2 ja põhjendus 2. Vaata ka EKP 14. juuni 2005 arvamuse CON/2005/21 (Lietuvos bankas [Leedu keskpanga] taotlusel, eurole ülemineku seaduseelnõu kohta) punkti 10; avaldatud veebilehel www.ecb.int).

21

(22)  Arvamuse CON/2005/21 punkt 10.

22

(23)  20. märtsi 2003 otsuse EKP/2003/4 (euro pangatähtede nominaalväärtuste, omaduste, reprodutseerimise, vahetuse ja käibelt kõrvaldamise kohta) artikli 1 lõige 2, (ELT L 78, 25.3.2003, lk 16).

23

(24)  EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2002/87 (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1).

24

(25)  Määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 8 lõike 4 teise taande punkt a.

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004 direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) artikkel 1 lõige 1 ja artikkel 2 lõige 3 (EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

27

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni ettepaneku redaktsioon
   (1) | EKP muudatusettepanek
   (2) |
| --- | --- |
| Muudatus 1

  Ettepandud määruse põhjendused |
| [hetkel ettepanek puudub] | Euro nime kirjaviis peab ainsuse nimetavas olema kõikides EL riigikeeltes ühesugune, et ühisraha staatus oleks ilmne. |
| Põhjendus
  — vaata arvamuse punkte 2.4.1 — 2.4.2 |
| Muudatus 2

  Ettepandud määruse põhjendus 4 |
| Eurole sujuvaks üleminekuks on määruses (EÜ) nr 974/98 sätestatud kohustuslik üleminekuperiood osalevate riikide vääringu asendamiseks euroga ning euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtuks. | Eurole sujuvaks üleminekuks on määruses (EÜ) nr 974/98 sätestatud kohustuslik üleminekuperiood osalevate riikide vääringu asendamiseks euroga ning euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtuks. Kuna euro pangatähed ja mündid on laialt kasutuses, peaks üleminekuperiood olema edaspidi võimalikult lühike. |
| Põhjendus
  — vaata arvamuse punkte 2.2.1 — 2.2.8 |
| Muudatus 3

  Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 kohta |
| [hetkel ettepanek puudub] | Järsu ülemineku stsenaarium tähendab eurole üleminekut ühe korraga, mille puhul langevad eurole ülemineku kuupäev ja sularahavahetuse kuupäev kokku. |
| Põhjendus
  — vaata arvamuse punkti 2.1.4 |
| Muudatus 4

  Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikkel 1 lõike h kohta |
| “üleminekuperiood” tähendab eurole ülemineku päeval kell 00.00 algavat ja sularahavahetuse päeval kell 00.00 lõppevat ajavahemikku; | “üleminekuperiood” tähendab eurole ülemineku päeval kell 00.00 algavat ja sularahavahetuse päeval kell 00.00 lõppevat ajavahemikku, mis ei ületa kolme aastat; |
| Põhjendus
  — vaata arvamuse punkte 2.2.1 — 2.2.8 |
| Muudatus 5

  Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1a kohta. |
| Iga liikmesriigi jaoks sätestatakse lisas eurole ülemineku päev, sularahavahetuse päev ja omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg, kui see on kohaldatav. | Liikmesriigid lähevad eurole üle stsenaariumi kohaselt, mis põhineb kas üleminekuperioodil, järsul üleminekul või järkjärgulise vääringuvahetusega ühitatud järsul üleminekul. Iga liikmesriigi jaoks sätestatakse käesoleva määruse lisas eurole ülemineku päev, sularahavahetuse päev ja riigi vääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg, kui see on kohaldatav. |
| Põhjendus
  — vaata arvamuse punkti 2.1.3 |
| Muudatus 6

  Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 2 kohta |
| Alates vastavatest eurole ülemineku päevadest on osalevate liikmesriikide vääring euro. Rahaühikuks on üks euro. Üks euro jaguneb sajaks sendiks. | Alates vastavatest eurole ülemineku päevadest on osalevate liikmesriikide vääring euro. Rahaühikuks on üks euro. Üks euro jaguneb sajaks sendiks. Euro nime kirjaviis on ainsuse nimetavas kõikides Euroopa Liidu riigikeeltes ühesugune, võttes arvesse erinevaid tähestikke. |
| Põhjendus
  — vaata arvamuse punkte 2.4.1 — 2.4.2 |
| Muudatus 7

  Määruse (EÜ) nr 974/98 artikkel 8 (muutusteta määruse kohta tehtud ettepaneku kohaselt) |
| 4. | Hoolimata lõike 1 sätetest võib iga osalev liikmesriik võtta vajalikke meetmeid, et:
  — [...],
  võimaldada oma töökorras vahetada arvestusühik riigi rahaühikust euroühikusse:






  a) | väärtpaberiturul pakutavaid investeerimisteenuseid käsitleva nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiivi 93/22/EMÜ5 lisa B ja |

Komisjoni ettepaneku redaktsioon
   (1)

EKP muudatusettepanek
   (2)

Muudatus 1

Ettepandud määruse põhjendused

[hetkel ettepanek puudub]

Euro nime kirjaviis peab ainsuse nimetavas olema kõikides EL riigikeeltes ühesugune, et ühisraha staatus oleks ilmne.

Põhjendus
  — vaata arvamuse punkte 2.4.1 — 2.4.2

Muudatus 2

Ettepandud määruse põhjendus 4

Eurole sujuvaks üleminekuks on määruses (EÜ) nr 974/98 sätestatud kohustuslik üleminekuperiood osalevate riikide vääringu asendamiseks euroga ning euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtuks.

Eurole sujuvaks üleminekuks on määruses (EÜ) nr 974/98 sätestatud kohustuslik üleminekuperiood osalevate riikide vääringu asendamiseks euroga ning euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtuks. Kuna euro pangatähed ja mündid on laialt kasutuses, peaks üleminekuperiood olema edaspidi võimalikult lühike.

Põhjendus
  — vaata arvamuse punkte 2.2.1 — 2.2.8

Muudatus 3

Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1 kohta

[hetkel ettepanek puudub]

Järsu ülemineku stsenaarium tähendab eurole üleminekut ühe korraga, mille puhul langevad eurole ülemineku kuupäev ja sularahavahetuse kuupäev kokku.

Põhjendus
  — vaata arvamuse punkti 2.1.4

Muudatus 4

Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikkel 1 lõike h kohta

“üleminekuperiood” tähendab eurole ülemineku päeval kell 00.00 algavat ja sularahavahetuse päeval kell 00.00 lõppevat ajavahemikku;

“üleminekuperiood” tähendab eurole ülemineku päeval kell 00.00 algavat ja sularahavahetuse päeval kell 00.00 lõppevat ajavahemikku, mis ei ületa kolme aastat;

Põhjendus
  — vaata arvamuse punkte 2.2.1 — 2.2.8

Muudatus 5

Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 1a kohta.

Iga liikmesriigi jaoks sätestatakse lisas eurole ülemineku päev, sularahavahetuse päev ja omavääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg, kui see on kohaldatav.

Liikmesriigid lähevad eurole üle stsenaariumi kohaselt, mis põhineb kas üleminekuperioodil, järsul üleminekul või järkjärgulise vääringuvahetusega ühitatud järsul üleminekul. Iga liikmesriigi jaoks sätestatakse käesoleva määruse lisas eurole ülemineku päev, sularahavahetuse päev ja riigi vääringu järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aeg, kui see on kohaldatav.

Põhjendus
  — vaata arvamuse punkti 2.1.3

Muudatus 6

Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 2 kohta

Alates vastavatest eurole ülemineku päevadest on osalevate liikmesriikide vääring euro. Rahaühikuks on üks euro. Üks euro jaguneb sajaks sendiks.

Alates vastavatest eurole ülemineku päevadest on osalevate liikmesriikide vääring euro. Rahaühikuks on üks euro. Üks euro jaguneb sajaks sendiks. Euro nime kirjaviis on ainsuse nimetavas kõikides Euroopa Liidu riigikeeltes ühesugune, võttes arvesse erinevaid tähestikke.

Põhjendus
  — vaata arvamuse punkte 2.4.1 — 2.4.2

Muudatus 7

Määruse (EÜ) nr 974/98 artikkel 8 (muutusteta määruse kohta tehtud ettepaneku kohaselt)

4.

Hoolimata lõike 1 sätetest võib iga osalev liikmesriik võtta vajalikke meetmeid, et:

— [...],

võimaldada oma töökorras vahetada arvestusühik riigi rahaühikust euroühikusse:

a)

väärtpaberiturul pakutavaid investeerimisteenuseid käsitleva nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiivi 93/22/EMÜ5 lisa B ja

| b) | os nimetatud instrumentide ning kaubaartiklite korrapärase vahetamise, kliiringu ja arveldamise turgudel ja maksete korrapärase vahetamise, kliiringu ja arveldamise süsteemides. |
| --- | --- |

b)

os nimetatud instrumentide ning kaubaartiklite korrapärase vahetamise, kliiringu ja arveldamise turgudel ja maksete korrapärase vahetamise, kliiringu ja arveldamise süsteemides.

| 4. | Lõike 1 sätetest olenemata võib iga osalev liikmesriik võtta vajalikke meetmeid, et:
  — [...],
  võimaldada järgmistel turgudel ja süsteemidel asendada oma töökorralduses riigi vääringus arvestusühik euroühikuga:






  a) | mis tahes instrumentide, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004 direktiivi 2004/39/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ) I lisa jaos C, ja kaupadega kauplemise väärtpaberi-, arveldus- ja makseturud; ja |
| --- | --- | --- |

4.

Lõike 1 sätetest olenemata võib iga osalev liikmesriik võtta vajalikke meetmeid, et:

— [...],

võimaldada järgmistel turgudel ja süsteemidel asendada oma töökorralduses riigi vääringus arvestusühik euroühikuga:

a)

mis tahes instrumentide, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004 direktiivi 2004/39/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ) I lisa jaos C, ja kaupadega kauplemise väärtpaberi-, arveldus- ja makseturud; ja

| b) | pideva vahetuse, arvelduse ja maksesüsteemid. |
| --- | --- |

b)

pideva vahetuse, arvelduse ja maksesüsteemid.

Põhjendus — vaata arvamuse punkti 2.5.1

Muudatus 8

Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 9a esimese lõike kolmanda lause kohta

Nende õiguslike vahendite alusel sooritatavad tehingud tehakse ainult euroühikus.

Ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist, teostatakse tehingud nende õigusdokumentide alusel ainult euroühikus.

Põhjendus
  — vaata arvamuse punkti 2.3.4

Muudatus 9

Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 10 esimese lõike kohta

EKP laseb alates 1. jaanuarist 2002 käibele euros vääringustatud pangatähed. Osalevate liikmesriikide keskpangad lasevad alates vastavast sularahavahetuse päevast käibele euros vääringustatud pangatähed.

Alates vastavatest sularahavahetuse kuupäevadest suunavad EKP ja osalevate liikmesriikide keskpangad osalevates liikmesriikides ringlusesse euros vääringustatud pangatähed.

Põhjendus — vaata arvamuse punkti 2.5.2

Muudatus 10

Ettepanek määruse (EÜ) nr 974/98 artikli 11 teise lause kohta

[...]

Ilma et see piiraks artikli 15 ja asutamislepingu artikli 111 lõike 3 alusel mis tahes rahaküsimuses sõlmitud kokkuleppe kohaldamist, on need mündid ainsad mündid, millel on osalevates liikmesriikides seadusliku maksevahendi seisund. [...]

[...]

Ilma et see piiraks artikli 15 ja asutamislepingu artikli 111 lõike 3 alusel mis tahes rahandusküsimuses sõlmitud kokkuleppe kohaldamist, on ainult nendel müntidel osalevates liikmesriikides seadusliku maksevahendi staatus. [...]

Põhjendus — vaata arvamuse punkti 2.5.3

---

(1)  Kursiivis kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

(2)  Rõhutatud tekst osutab EKP uue redaktsiooni ettepanekule.

---