# Az Európai Unió C 224/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 224 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. július 8. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 224

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. július 8.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 224/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9816 — Advent/TA/Conservice) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 224/02 | A Bizottság közleménye a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020), a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás, a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás, a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásokról szóló iránymutatás, az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól szóló közlemény, a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszeréről szóló bizottsági közlemény, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról szóló, a tagállamokhoz címzett bizottsági közlemény alkalmazásának meghosszabbításáról és módosításairól | 2 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 224/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9816 — Advent/TA/Conservice) (
  1
  )

1

1

2020/C 224/02

A Bizottság közleménye a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020), a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás, a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás, a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásokról szóló iránymutatás, az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól szóló közlemény, a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszeréről szóló bizottsági közlemény, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról szóló, a tagállamokhoz címzett bizottsági közlemény alkalmazásának meghosszabbításáról és módosításairól

2

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 224/03 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. július 7. | 5 |
| 2020/C 224/04 | Az Összefonódásokkal Foglalkozó Tanácsadó Bizottság 2020. április 22-i ülésén az M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding előzetes határozattervezetről szóló véleménye Előadó: Horvátország (
  1
  ) | 6 |
| 2020/C 224/05 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése Ügyszám M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 224/06 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2020. május 4.) egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding ügy)
  (az értesítés a C(2020) 2752. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 10 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 224/03

Euroátváltási árfolyamok — 2020. július 7.

5

2020/C 224/04

Az Összefonódásokkal Foglalkozó Tanácsadó Bizottság 2020. április 22-i ülésén az M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding előzetes határozattervezetről szóló véleménye Előadó: Horvátország (
  1
  )

1

6

2020/C 224/05

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése Ügyszám M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding (
  1
  )

1

8

2020/C 224/06

A Bizottság határozatának összefoglalója (2020. május 4.) egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding ügy)
  (az értesítés a C(2020) 2752. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 2752. számú dokumentummal történt)

1

10

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 224/07 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 16 |
| 2020/C 224/08 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 21 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 224/07

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

16

2020/C 224/08

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 8.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 224/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9816 — Advent/TA/Conservice)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 224/01)

2020. május 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9816 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9816 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 8.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 224/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 224/2

---

A Bizottság közleménye a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020), a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás, a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás, a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásokról szóló iránymutatás, az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól szóló közlemény, a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszeréről szóló bizottsági közlemény, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról szóló, a tagállamokhoz címzett bizottsági közlemény alkalmazásának meghosszabbításáról és módosításairól

(2020/C 224/02)

(1)

| a) | Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020) (1); |
| --- | --- |

a)

Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020) (1);

| b) | Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan (2); |
| --- | --- |

b)

Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan (2);

| c) | Iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról (3); |
| --- | --- |

c)

Iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról (3);

| d) | Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (4); |
| --- | --- |

d)

Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (4);

| e) | Közlemény – az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól (5); |
| --- | --- |

e)

Közlemény – az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól (5);

| f) | Közlemény az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról (6). |
| --- | --- |

f)

Közlemény az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokra történő alkalmazásáról (6).

(2)

A zöld megállapodással és a digitális menetrenddel összefüggésben a Bizottság már bejelentette azon szándékát, hogy 2021 végéig felülvizsgál több iránymutatást.

(3)

A kiszámíthatóság és a jogbiztonság biztosítása érdekében az állami támogatási szabályok jövőbeli aktualizálásának előkészítése során helyénvaló az 1. pontban felsorolt iránymutatások alkalmazási időszakát 2021 végéig meghosszabbítani. A nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásokról szóló iránymutatás alkalmazási időszakát három évvel meg kell hosszabbítani.

(4)

E szabályok meghosszabbítása lehetővé fogja tenni a Bizottság számára, hogy az állami támogatási szabályozás korszerűsítésére irányuló kezdeményezés részeként elfogadott egyéb állami támogatási szabályokkal együtt értékelje az említett szabályokat. 2019. január 7-én a Bizottság „célravezetőségi vizsgálat” formájában elindította e szabályok értékelését. Az értékelés eredménye alapján a Bizottság megfelelő helyzetben lesz, hogy eldöntse, hogy meghosszabbítja-e vagy naprakésszé teszi-e az említett szabályokat.

(5)

A nemzeti regionális támogatási térképek tekintetében a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy 2020. szeptember 1-jéig jelentsék be a Bizottságnak nemzeti regionális támogatási térképeik érvényességének meghosszabbítására vonatkozó szándékukat. A nemzeti regionális támogatási térképek 2021. december 31-ig történő meghosszabbításának jóváhagyását követően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy meghosszabbítják a regionális állami támogatásokról (2014-2020) szóló iránymutatás alapján jóváhagyott meglévő programokat.

(6)

Tekintettel azokra a gazdasági és pénzügyi következményekre, amelyeket a COVID-19 kitörése gyakorolhat a vállalkozásokra, egyes állami támogatásokról szóló iránymutatások ideiglenes kiigazítására is szükség van. Különösen a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás (2014–2020), a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás, az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól szóló közlemény, valamint a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszerének keretében azok a vállalkozások, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de 2019. december 31. után nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak, ezen iránymutatás alapján 2021. június 30-ig támogathatók.

(7)

A 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás tekintetében a villamosenergia-áraknak a Covid19-világjárvány kitörése miatti hirtelen csökkenése olyan helyzetekhez vezethet, amelyekben a vállalkozások villamosenergia-intenzitása csökkenhet. Ebben az esetben a vállalkozás elveszítheti a 3.7.2. szakasz szerinti jogosultságát (a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatásának célzott csökkentése versenyképességi okokból), amikor a 4. mellékletet alkalmazza a bruttó hozzáadott érték és a villamosenergia-intenzitás kiszámítására a vállalkozás szintjén. Ennek megfelelő kezelése érdekében ezért az alkalmazandó számítási módszereket ki kell igazítani.

(8)

A fentiekre tekintettel ezeket az iránymutatásokat a 9-15. pontban meghatározottak szerint ki kell igazítani.

(9)

| a) | A 18. pont a következő mondattal egészül ki:
  „Ezt az iránymutatást azonban azokra a vállalkozásokra kell alkalmazni, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak.” |
| --- | --- |

a)

A 18. pont a következő mondattal egészül ki:

„Ezt az iránymutatást azonban azokra a vállalkozásokra kell alkalmazni, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak.”

| b) | Az 178. pont után a következő pontok kerülnek beillesztésre:






  „178a. | „Mivel a nemzeti regionális támogatási térképek érvényessége 2020. december 31-én lejár, a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy 2020. szeptember 1-jéig jelentsék be a Bizottságnak a nemzeti regionális támogatási térképeik érvényességének meghosszabbítására vonatkozó szándékukat. |
| --- | --- | --- |

b)

Az 178. pont után a következő pontok kerülnek beillesztésre:

„178a.

„Mivel a nemzeti regionális támogatási térképek érvényessége 2020. december 31-én lejár, a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy 2020. szeptember 1-jéig jelentsék be a Bizottságnak a nemzeti regionális támogatási térképeik érvényességének meghosszabbítására vonatkozó szándékukat.

| 178b. | A nemzeti regionális támogatási térképek 2021. december 31-ig történő meghosszabbításának jóváhagyását követően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy meghosszabbítják az ezen iránymutatás alapján jóváhagyott meglévő programokat. Az ilyen programok esetleges meghosszabbítását a határidő lejárta előtt kellő időben be kell jelenteni a Bizottságnak.” |
| --- | --- |

178b.

A nemzeti regionális támogatási térképek 2021. december 31-ig történő meghosszabbításának jóváhagyását követően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy meghosszabbítják az ezen iránymutatás alapján jóváhagyott meglévő programokat. Az ilyen programok esetleges meghosszabbítását a határidő lejárta előtt kellő időben be kell jelenteni a Bizottságnak.”

(10)

| „174. | A Bizottság az ezen iránymutatásban rögzített elveket alkalmazza a 014. július 1. és 2021. december 31. között odaítélendő valamennyi kockázatfinanszírozási támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére. |
| --- | --- |

„174.

A Bizottság az ezen iránymutatásban rögzített elveket alkalmazza a 014. július 1. és 2021. december 31. között odaítélendő valamennyi kockázatfinanszírozási támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére.

(11)

| a) | A 16. pont a következő mondattal egészül ki:
  „Ezt az iránymutatást azonban azokra a vállalkozásokra kell alkalmazni, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak.” |
| --- | --- |

a)

A 16. pont a következő mondattal egészül ki:

„Ezt az iránymutatást azonban azokra a vállalkozásokra kell alkalmazni, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak.”

| b) | A 108. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „108. | Ezen iránymutatás a 2021. December 31-ig tartó időszakra vonatkozik, ugyanakkor a 2030-ra szóló keret célkitűzéseinek eléréséhez is alapot teremt (7). Főként arra lehet számítani, hogy a bevett megújuló energiaforrások a 2020 és 2030 közötti időszakban a hálózati ellátás szempontjából versenyképessé válnak, ami azt jelenti, hogy a támogatásokat és a kiegyenlítési feladatok alóli mentességeket degresszív módon ki kell vezetni. Ezen iránymutatás összhangban áll ezzel a célkitűzéssel, és piaci alapú mechanizmusok révén gondoskodik a költséghatékony ellátásra való áttérésről.” |
| --- | --- | --- |

b)

A 108. pont helyébe a következő szöveg lép:

„108.

Ezen iránymutatás a 2021. December 31-ig tartó időszakra vonatkozik, ugyanakkor a 2030-ra szóló keret célkitűzéseinek eléréséhez is alapot teremt (7). Főként arra lehet számítani, hogy a bevett megújuló energiaforrások a 2020 és 2030 közötti időszakban a hálózati ellátás szempontjából versenyképessé válnak, ami azt jelenti, hogy a támogatásokat és a kiegyenlítési feladatok alóli mentességeket degresszív módon ki kell vezetni. Ezen iránymutatás összhangban áll ezzel a célkitűzéssel, és piaci alapú mechanizmusok révén gondoskodik a költséghatékony ellátásra való áttérésről.”

| c) | A 246. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „246. | Ez az iránymutatás 2014. július 1-jétől alkalmazandó, és a környezetvédelem állami támogatásáról szóló, 2008. április 1-jén közzétett iránymutatás helyébe lép. Ez az iránymutatás 2021. december 31-ig alkalmazandó.” |
| --- | --- | --- |

c)

A 246. pont helyébe a következő szöveg lép:

„246.

Ez az iránymutatás 2014. július 1-jétől alkalmazandó, és a környezetvédelem állami támogatásáról szóló, 2008. április 1-jén közzétett iránymutatás helyébe lép. Ez az iránymutatás 2021. december 31-ig alkalmazandó.”

| d) | A 4. melléklet a következőképpen módosul:






  i. | A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | A 3.7.2. szakasz alkalmazásában a tagállamok használhatják:






  a) | azon legutóbbi 3 év bruttó hozzáadott értékeinek számtani közepét, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

A 4. melléklet a következőképpen módosul:

i.

A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.

A 3.7.2. szakasz alkalmazásában a tagállamok használhatják:

a)

azon legutóbbi 3 év bruttó hozzáadott értékeinek számtani közepét, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok;

| b) | azon legutóbbi 3 évből kiválasztott 2 év bruttó hozzáadott értékeinek számtani közepét, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok, feltéve, hogy ezt a módszert minden kedvezményezettre ugyanúgy alkalmazzák. |
| --- | --- |

b)

azon legutóbbi 3 évből kiválasztott 2 év bruttó hozzáadott értékeinek számtani közepét, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok, feltéve, hogy ezt a módszert minden kedvezményezettre ugyanúgy alkalmazzák.

A Bizottság úgy véli, hogy az a) módszer szerinti számításról a b) módszerre való áttérés nem minősül bejelentendő változtatásnak.

| ii. | Az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(5) | A vállalkozás villamosenergia-fogyasztásának kiszámításához a villamosenergia-fogyasztás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékeket kell használni, amennyiben az adott ágazatban rendelkezésre állnak ilyenek. Ha nem áll rendelkezésre, a tagállamok használhatják:






  a) | azon legutóbbi 3 év értékeinek számtani közepét, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

Az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(5)

A vállalkozás villamosenergia-fogyasztásának kiszámításához a villamosenergia-fogyasztás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékeket kell használni, amennyiben az adott ágazatban rendelkezésre állnak ilyenek. Ha nem áll rendelkezésre, a tagállamok használhatják:

a)

azon legutóbbi 3 év értékeinek számtani közepét, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok;

| b) | azon legutóbbi 3 évből kiválasztott 2 év értékeinek számtani közepét, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok, feltéve, hogy ezt a módszert minden kedvezményezettre ugyanúgy alkalmazzák. |
| --- | --- |

b)

azon legutóbbi 3 évből kiválasztott 2 év értékeinek számtani közepét, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok, feltéve, hogy ezt a módszert minden kedvezményezettre ugyanúgy alkalmazzák.

A Bizottság úgy véli, hogy az a) módszer szerinti számításról a b) módszerre való áttérés nem minősül bejelentendő változtatásnak.

(12)

| „135. | A Bizottság ezt az iránymutatást 2014. augusztus 1. és 2023. december 31. között fogja alkalmazni.” |
| --- | --- |

„135.

A Bizottság ezt az iránymutatást 2014. augusztus 1. és 2023. december 31. között fogja alkalmazni.”

(13)

| a) | A 10. pont a) alpontja a következő mondattal egészül ki:
  „Ezt az iránymutatást azonban azokra a vállalkozásokra kell alkalmazni, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak.” |
| --- | --- |

a)

A 10. pont a) alpontja a következő mondattal egészül ki:

„Ezt az iránymutatást azonban azokra a vállalkozásokra kell alkalmazni, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak.”

| b) | Az 50. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „50. | „E közlemény 2014. július 1-jétől 2021. december 31-ig alkalmazandó.” |
| --- | --- | --- |

b)

Az 50. pont helyébe a következő szöveg lép:

„50.

„E közlemény 2014. július 1-jétől 2021. december 31-ig alkalmazandó.”

(14)

| a) | A 6. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „6. | Tekintettel a folytonosság és a jogbiztonság szükségességére a rövid lejáratú exporthitel-biztosítások terén nyújtott állami támogatások kezelése során, a jelenlegi közlemény 2021. december 31-ig történő alkalmazása indokolt. A lejárati ideje így összhangba kerül az állami támogatások korszerűsítésére irányuló program alapján elfogadott állami támogatási iránymutatások többségének lejárati idejével.” |
| --- | --- | --- |

a)

A 6. pont helyébe a következő szöveg lép:

„6.

Tekintettel a folytonosság és a jogbiztonság szükségességére a rövid lejáratú exporthitel-biztosítások terén nyújtott állami támogatások kezelése során, a jelenlegi közlemény 2021. december 31-ig történő alkalmazása indokolt. A lejárati ideje így összhangba kerül az állami támogatások korszerűsítésére irányuló program alapján elfogadott állami támogatási iránymutatások többségének lejárati idejével.”

| b) | A 15. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „15. | A Bizottság úgy határozott, hogy a jelenlegi közleményt 2021. december 31-ig továbbra is alkalmazza. |
| --- | --- | --- |

b)

A 15. pont helyébe a következő szöveg lép:

„15.

A Bizottság úgy határozott, hogy a jelenlegi közleményt 2021. december 31-ig továbbra is alkalmazza.

(15)

„Ezt a keretrendszert azonban azokra a vállalkozásokra kell alkalmazni, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak.”

---

(1)  Iránymutatás a regionális állami támogatásokról 2014–2020, (HL C 209., 2013.7.23., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan (HL C 19., 2014.1.22., 4. o.).

2

(3)  A Bizottság Közleménye – Iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról (HL C 200., 2014.6.28., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (HL C 249., 2014.7.31., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság közleménye az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól (HL C 188., 2014.6.20., 4. o.).

5

(6)  HL C 392., 2012.12.19., 1. o.

6

(7)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra (COM(2014) 15 final), 2014.1.22.

7

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 8.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 224/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 224/5

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. július 7.

(2020/C 224/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1290 |
| JPY | Japán yen | 121,61 |
| DKK | Dán korona | 7,4522 |
| GBP | Angol font | 0,90150 |
| SEK | Svéd korona | 10,4555 |
| CHF | Svájci frank | 1,0643 |
| ISK | Izlandi korona | 157,00 |
| NOK | Norvég korona | 10,6428 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,681 |
| HUF | Magyar forint | 353,62 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4683 |
| RON | Román lej | 4,8393 |
| TRY | Török líra | 7,7508 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6261 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5317 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,7499 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7260 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5751 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 349,06 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 19,2908 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9287 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5490 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 302,76 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8259 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 55,892 |
| RUB | Orosz rubel | 80,8888 |
| THB | Thaiföldi baht | 35,262 |
| BRL | Brazil real | 6,0701 |
| MXN | Mexikói peso | 25,4764 |
| INR | Indiai rúpia | 84,4645 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1290

JPY

Japán yen

121,61

DKK

Dán korona

7,4522

GBP

Angol font

0,90150

SEK

Svéd korona

10,4555

CHF

Svájci frank

1,0643

ISK

Izlandi korona

157,00

NOK

Norvég korona

10,6428

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,681

HUF

Magyar forint

353,62

PLN

Lengyel zloty

4,4683

RON

Román lej

4,8393

TRY

Török líra

7,7508

AUD

Ausztrál dollár

1,6261

CAD

Kanadai dollár

1,5317

HKD

Hongkongi dollár

8,7499

NZD

Új-zélandi dollár

1,7260

SGD

Szingapúri dollár

1,5751

KRW

Dél-Koreai won

1 349,06

ZAR

Dél-Afrikai rand

19,2908

CNY

Kínai renminbi

7,9287

HRK

Horvát kuna

7,5490

IDR

Indonéz rúpia

16 302,76

MYR

Maláj ringgit

4,8259

PHP

Fülöp-szigeteki peso

55,892

RUB

Orosz rubel

80,8888

THB

Thaiföldi baht

35,262

BRL

Brazil real

6,0701

MXN

Mexikói peso

25,4764

INR

Indiai rúpia

84,4645

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 8.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 224/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 224/6

---

Az Összefonódásokkal Foglalkozó Tanácsadó Bizottság 2020. április 22-i ülésén az M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding előzetes határozattervezetről szóló véleménye

Előadó: Horvátország

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 224/04)

Művelet

| 1. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy az ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

Uniós lépték

| 2. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy az ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében uniós léptékű. |
| --- | --- |

2.

Termékpiacok

| 3. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék beszerzéséhez kapcsolódó érintett termékpiac bizottsági meghatározásával. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a 2. számú rézhulladék beszerzéséhez kapcsolódó érintett termékpiac bizottsági meghatározásával. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a rézkatódok érintett termékpiacának bizottsági meghatározásával. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a rézrudak érintett termékpiacának a Bizottság általi meghatározásával. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a rézformák érintett termékpiacának a Bizottság általi meghatározásával. |
| --- | --- |

7.

Földrajzi piacok

| 8. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért azzal, hogy a Bizottság EGT-szintűként határozza meg az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék beszerzéséhez kapcsolódó érintett földrajzi piacot. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért azzal, hogy a Bizottság EGT-szintűként határozza meg a 2. számú releváns beszerzéséhez kapcsolódó érintett földrajzi piacot. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért azzal, hogy a Bizottság a rézkatódok érintett földrajzi piacát globális piacként határozza meg. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a rézrudak földrajzi piacának meghatározását nyitva kell hagyni. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a rézrudak földrajzi piacának meghatározását nyitva kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

A verseny értékelése

| 13. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a bejelentett ügylet a horizontális, nem koordinatív hatások tekintetében nem akadályozná jelentősen a hatékony versenyt az alábbi piacokon:






  a. | az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék EGT-n belüli beszerzési piaca; |
| --- | --- | --- |

13.

a.

az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék EGT-n belüli beszerzési piaca;

| b. | a 2. számú rézhulladék EGT-n belüli beszerzési piaca. |
| --- | --- |

b.

a 2. számú rézhulladék EGT-n belüli beszerzési piaca.

| 14. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a bejelentett ügylet nem akadályozná jelentősen a hatékony versenyt a vertikális, nem koordinatív hatások tekintetében. |
| --- | --- |

14.

| 15. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy az Aurubis és a Metallo valószínűleg a piac semelyik meghatározása esetén sem lenne képes inputkizárásra, illetve az nem állna az érdekében. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy az Aurubis és a Metallo valószínűleg a piac semelyik meghatározása esetén sem lenne képes a piac vevőket érintő lezárására, illetve az nem állna az érdekében. |
| --- | --- |

16.

Összeegyeztethetőség a belső piaccal

| 17. | A tanácsadó bizottság (10 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügyletet ezért a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

17.

---

| 8.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 224/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 224/8

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

Ügyszám M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 224/05)

1.

2019. október 14-én (2) a Bizottság bejelentést kapott az Aurubis AG (a továbbiakban: Aurubis) által tervezett összefonódásról, amely szerint az Aurubis a 139/2004/EK tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást kíván szerezni a Metallo Group Holding N.V. (a továbbiakban: Metallo) egésze felett (a továbbiakban: tervezett ügylet). E jelentés alkalmazásában az Aurubis és a Metallo a továbbiakban együttesen: a felek.

2.

A Bizottság 2019. november 19-én határozatot fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárás megindításáról.

3.

2019. december 10-én az Aurubis kérése nyomán tíz munkanappal történő meghosszabbításra került sor az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdése második albekezdése első mondatának megfelelően.

4.

2020. február 11-én a Bizottság kifogásközlést fogadott el. A kifogásközlésről az Aurubist 2020. február 12-én értesítették hivatalosan (4). Az Aurubist felkérték arra, hogy észrevételeit 2020. február 25-i határidővel nyújtsa be. Ugyanezen a napon a Metallót értesítették a kifogásközlés elfogadásáról, valamint arról, hogy a 802/2004/EK bizottsági rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerint lehetősége van észrevételei benyújtására (5).

5.

2020. február 12. és 24. között az Aurubis hozzáférést kapott a hozzáférhető dokumentumokhoz a bizottsági ügyiratokon belül, valamint adatszoba útján (6), amelyre a Versenypolitikai Főigazgatóság létesítményében került sor. Nem érkezett hozzám a felek részéről panasz vagy további kérés az iratokhoz való hozzáférést illetően.

6.

2020. február 24-én sor került egy vállalkozásnak mint az ügyben érdekelt harmadik személynek a meghallgatására. Az érdekelt harmadik személy nem kérte, illetve nem jelezte, hogy a szóbeli meghallgatáson részt kíván venni. Valamennyi érdekelt harmadik személy megkapta a kifogásközlés bizalmas adatokat nem tartalmazó változatát, valamint határidőt kaptak nézeteik ismertetésére.

7.

2020. február 25-én – az Aurubis részére megadott válaszadási határidőn belül – a felek benyújtották a kifogásközléssel kapcsolatos írásbeli észrevételeiket. A felek hivatalos szóbeli meghallgatást kértek.

8.

2020. március 2-án sor került a hivatalos szóbeli meghallgatásra. E meghallgatás során eljárási problémák vagy panaszok nem merültek fel.

9.

2020. március 10-én tíz munkanappal történő meghosszabbításra került sor az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdése második albekezdésének megfelelően.

10.

A határozattervezet a tervezett összefonódást a belső piaccal és az EGT-megállapodással feltétel nélkül összeegyeztethetőnek nyilvánítja.

11.

Mindezek fényében úgy ítélem meg, hogy a felek eljárási jogaikat hatékonyan gyakorolhatták.

Brüsszel, 2020. április 22.

Wouter WILS

---

(1)  A meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU európai bizottsági elnöki határozat 16. és 17. cikke alapján (HL L 275., 2011.10.20., 29. o.) (a továbbiakban: 2011/695/EU határozat).

1

(2)  Ez alatt a tervezett ügylet Aurubis általi ismételt bejelentése értendő, miután a 2019. augusztus 30-i keltezésű eredeti bejelentést az Aurubis 2019. szeptember 25-én visszavonta.

2

(3)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

3

(4)  2020. február 11-én este az Aurubis ügyvédei részére megküldték a kifogásközlés (nem hivatalos) előzetes, tájékoztató jellegű másodpéldányát egy kísérőlevéllel együtt.

4

(5)  A Bizottság 2004. április 21-i 802/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 133., 2004.4.30., 1. o.).

5

(6)  2020. február 19-én a Metallo külső tanácsadója is hozzáférést kapott az adatszobához.

6

---

| 8.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 224/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 224/10

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2020. május 4.)

egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról

(M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding ügy)

(az értesítés a C(2020) 2752. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 224/06)

A Bizottság 2020. május 4-én a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (1)
  – és különösen annak 8. cikke (1) bekezdése – értelmében összefonódási ügyben hozott határozatot. A határozat teljes szövegének nyilvános változata az ügy hiteles nyelvén megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen: -- http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

I.   A FELEK

| (1) | Az Aurubis nemvasfémeket kínáló vertikálisan integrált vállalkozás, az európai rézágazat egyik vezető szereplője. Az Aurubis elsődleges üzleti tevékenysége rézkatódok bányászott réz koncentrátumából és réztörmelékből történő gyártása. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A rézkatódok a londoni fémtőzsdén jegyzett, szabványos réztermékek. Az Aurubis a réz értékláncának későbbi szakaszaiban is jelen van: rézkatódokból gyárt rudakat és formákat. Ez utóbbi köztes termék, amelyet síkhengerelt termékek előállításához használnak (síkhengerelt termékeket az Aurubis is gyárt). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | A belgiumi székhelyű Metallo nemvasfémek (főként réz) feldolgozásával és finomításával foglalkozik. A Metallo gyenge minőségű fémhulladékok és igen összetett fémhulladék-anyagok (főként rézhulladékok) újrafeldolgozására és finomítására specializálódott. Kilenc különböző fémtípus (réz, nikkel, ólom), fémtermékek (cink-oxid, elfolyó nikkelelektrolit-oldat anódiszap) és ásványok hasznosításával foglalkozik. A Metallo általi finomítottfém- és fémtermék-gyártás legnagyobb részét a réz teszi ki. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | A Metallo tisztán másodlagos rézfinomító, (2) vagyis finomítási tevékenységei során kizárólag rézhulladékot használ. Két újrafeldolgozó- és finomítóüzemmel rendelkezik, az egyik a belgiumi Beersében, a másik a spanyolországi Berangóban található. A Metallo a gyenge minőségű és összetett fémhulladékok feldolgozásának ágazatában a világ technológiailag legfejlettebb szereplői közé tartozik. |
| --- | --- |

(4)

II.   A TERVEZETT ÖSSZEFONÓDÁS

| (5) | 2019. augusztus 30-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Aurubis által tervezett összefonódásról, amely szerint az Aurubis részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást kíván szerezni az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Metallo felett (a továbbiakban: az ügylet). Az Aurubis és a Metallo a továbbiakban együttesen: felek. Az ügylet eredményeként létrejött gazdálkodó egység a továbbiakban: összefonódással létrejött vállalkozás. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Az első szakaszban lezajlott vizsgálatot követően, 2019. szeptember 25-én az Aurubis visszavonta a bejelentést. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Az ügyet 2019. október 14-én jelentették be újra. (4) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Az ügylet uniós léptékű, mivel a forgalom meghaladja az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott küszöbértéket. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | 2020. február 11-én a Bizottság kifogásközlést fogadott el, amelyben azt az előzetes véleményt fogalmazta meg, hogy az ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke (2) bekezdése szerint valószínűleg jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt a belső piacon az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék EGT-n belüli beszerzésének terén, mivel i. eltávolítana egy jelentős versenytársat az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék EGT-n belüli beszerzése terén, és ii. erőfölényt biztosítana az Aurubis számára az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék EGT-n belüli beszerzése terén. |
| --- | --- |

(9)

III.   ÖSSZEFOGLALÁS

| (10) | Az első szakaszban lezajlott piacvizsgálat feltárta, hogy az ügylet nem akadályozná jelentős mértékben a hatékony versenyt a belső piacon az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék EGT területén történő beszerzése terén. Hasonlóképpen, nem volt azonosítható olyan akadály, amely a 2. számú rézhulladék tekintetében vagy a felek közötti vertikális kapcsolatok tekintetében jelentősen akadályozná a hatékony versenyt. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Következésképpen a Bizottság az összefonódást a belső piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ennek megfelelően 2020. május 4-én elfogadták az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikke (1) bekezdése, valamint az EGT-megállapodás 57. cikke szerinti engedélyezési határozatot. |
| --- | --- |

(11)

IV.   INDOKOLÁS

A.   AZ ÉRINTETT TERMÉKPIACOK

| (12) | Az ügylet a rézhulladék beszerzésével és finomításával kapcsolatos. Általában véve a rézhulladékok két csoportba oszthatók: a finomításra szánt rézhulladék csoportjába (amelynek esetében másodlagos finomító által elvégzett olvasztásra és finomításra van szükség) és a közvetlen olvasztásra szánt rézhulladék csoportjába (amelyet az ipari rézfelhasználók közvetlenül újraolvaszthatnak). A finomításra szánt rézhulladékot kezelni kell ahhoz, hogy a réz kinyerhető legyen belőle, illetve hogy végső soron rézkatódok gyártására felhasználható legyen. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | A finomításra szánt rézhulladék kapcsán a felek között átfedés van az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék és az úgynevezett „2. számú rézhulladék” beszerzése terén. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék, valamint a 2. számú rézhulladék két különböző piaci termék, amelyek megkülönböztetendők a rézkatódok előállításához használt köztes termékektől, például a nyersréztől és a rézanódoktól. Megkülönböztetendők továbbá a közvetlen olvasztásra szánt rézhulladéktól. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | A 2. számú rézhulladék viszonylag szabványosított rézhulladék-kategória, amellyel áruként kereskednek. A 2. számú rézhulladék réztartalma magas, szennyeződést csak korlátozott mértékben tartalmaz. A 2. számú rézhulladék iránti kereslet kiterjedt és változatos vevői körben jelentkezik, többek között az elsődleges és másodlagos rézfinomítóknál, az ingotgyártóknál és a félkésztermék-gyártóknál. A felekhez hasonló másodlagos rézfinomítók mellett elsődleges rézfinomítók is vásárolhatnak 2. számú rézhulladékokat, és olvasztási folyamataik során elsődleges rézzel keverhetik azt. Továbbá, míg a 2. számú rézhulladék esetében a legtöbbször olvasztásra van szükség, bizonyos esetekben a félkész réztermékeket (például rudakat és hengerelt réztermékeket), valamint rézötvözet-ingotokat gyártó egyes szereplők képesek a 2. számú rézhulladék viszonylag kis mennyiségének közvetlen (azaz finomítási folyamat nélküli) olvasztására. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék erősen differenciált, és sokféle nem szabványosított rézhulladék-anyagot tartalmaz. Ezek az anyagok lehetnek kevésbé összetettek (például bizonyos rézötvözet-hulladékok és réz–vas hulladékok), vagy összetettek, például a települési szilárd hulladékot égető üzemekből származó fémdarabok (égetők réztartalmú fenékhamuja) vagy ipari maradványok. Az összetettebb anyagok feldolgozása nehezebb. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék, valamint a 2. számú rézhulladék iránti kereslet főleg a másodlagos rézfinomítóknál jelentkezik, de kisebb mértékben az elsődleges rézfinomítóknál és egyéb vevőknél (például ingotgyártóknál és félkésztermék-gyártóknál) is. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Az ügylet következtében a rézkatódok, a rézrudak és a rézformák vertikálisan érintett piacai jönnek létre. A Metallo rézkatódokat gyárt és tesz elérhetővé, amely (az Aurubis által előállított) rézrudak és rézformák inputtermékeiként szolgálnak. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | A rézkatódok különálló termékpiacot alkotnak. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | A rézrudak és rézformák két különálló termékpiacot alkotnak. A rézrudakat tipikusan kábelek és huzalok gyártására használják, míg a rézformák a hengerelt réztermékek inputanyagaként szolgálnak. |
| --- | --- |

(20)

B.   AZ ÉRINTETT FÖLDRAJZI PIACOK

| (21) | A bizonyítékok arra mutatnak, hogy az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék földrajzi piaca és a 2. számú rézhulladék földrajzi piaca EGT-szintű. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Az EGT és az egyéb régiók közötti verseny feltételei heterogén jellegűek, és a rézhulladék ára eltérő a világ különböző régióiban, ami arra enged következtetni, hogy nem áll fenn globális önkényes díjszabás. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | A Bizottság korábbi gyakorlatával összhangban – és ahogy azt a piacvizsgálat is megerősítette – a rézkatódok földrajzi piaca globális. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | A rézrudak és a rézformák földrajzi piacai esetében a Bizottság a globális és az EGT-szintű piacra utaló jeleket egyaránt talált. Azonban a jelen ügyben nyitva hagyható az a kérdés, hogy a releváns földrajzi piac globális vagy EGT-szintű, mivel a felek e termékpiacokon végzett tevékenységei közötti vertikális kapcsolatok a piac semelyik elfogadható meghatározása esetén sem akadályozzák jelentősen a hatékony versenyt. |
| --- | --- |

(24)

C.   A VERSENY ÉRTÉKELÉSE

| (25) | Jóllehet a Bizottság a kifogásközlésében előzetes aggályokat fogalmazott meg az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék EGT-n belüli beszerzésének piaca kapcsán, a felek beadványai és az új bizonyítékok fényében nem tartja fenn ezeket. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | A kifogásközléssel összhangban a Bizottságnak a 2. számú rézhulladék beszerzésének piaca kapcsán nincsenek versenyjogi aggályai. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | A Bizottság kiértékelte, hogy az összefonódással létrejött gazdálkodó egység vásárlóerejének növelése következtében a fémhulladék-beszállítók részére kifizetett ár csökken-e. A réz körkörös értékláncának kontextusában a beszállítókat érő ilyen jellegű kár a hulladék értékesítőjétől függően különböző formákban következhet be: i. a rézhulladék ipari beszállítói/eladói részére (vagyis azoknak a beszállítóknak/eladóknak az esetében, ahol a fémhulladék a gyártási folyamat kiküszöbölhetetlen mellékterméke) a fémhulladékért fizetett alacsonyabb ár hatására határköltségeik növekednének, ami valószínűleg termékeik downstream árainak növekedéséhez vezetne; és ii. a rézhulladék egyéb beszállítói/eladói (például a gyűjtők, kereskedők és a kiselejtezésből származó fémhulladék gyűjtését és előfeldolgozását végző előfeldolgozók) részére a fémhulladékért fizetett alacsonyabb ár gyengítené a beruházásra és a fémhulladék gyűjtésére való halandóságot és képességet. |
| --- | --- |

(27)

1.   Horizontális, nem koordinatív hatások az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék beszerzésének EGT-szintű piacán

| (28) | A Bizottság a kifogásközlésében előzetesen úgy találta, hogy az összefonódással létrejött gazdálkodó egység 2018. évi összesített piaci részesedése az EGT-n belüli beszállítók által értékesített valamennyi olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék 40–50 %-a lenne. Előzetesen megállapításra került, hogy a felek kapacitásaik és vásárlási magatartásuk alapján közeli versenytársak. Az előzetes megállapítások szerint az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék e beszállítók számára elérhető tényleges alternatív értékesítési lehetőségei korlátozottak. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | A felek által a kifogásközlésre adott válaszként benyújtott beadványok, valamint az Aurubis által benyújtott további írásos beadványok és bizonyítékok fényében a Bizottság a határozatban azt állapítja meg, hogy az ügylet az alábbiakban kifejtett okok miatt nem vezetne horizontális, nem koordinatív hatásokhoz az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék beszerzésének EGT-szintű piacán. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Szemben azzal a megállapítással, amelyet a Bizottság előzetes jelleggel fogalmazott meg a kifogásközlésben, a felek együttes részesedése a beszerzési piacon mérsékelt. Bát a Metallo részesedése a beszerzési piacon 10–20 % és az Aurubisé is 10–20 % (ami azt jelenti, hogy az EGT-ben beszállított olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék első és második számú felvásárlója e két vállalat) együttes részesedésük mérsékelt, 20–30 %. A Brixlegg és a Boliden, két versenytárs finomító esetében az EGT-nem belüli részesedés a beszerzési piacon 5–10 %, ezt követi több más rézfinomító 0–5 %-os részesedéssel. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Az összefonódással létrejött gazdálkodó egységnek a kifogásközlésben bemutatott értéknél kisebb együttes részesedése a beszerzési piacon javarészt annak tulajdonítható, hogy a piac Bizottság általi rekonstrukciója módosult a felek által benyújtott további bizonyítékok fényében. Mivel az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék – amely kategóriát nem az ágazat határozza meg – jellegét tekintve igen heterogén, a mennyiségek kategorizálása több esetben tévesen történt meg. A felek benyújtott további Eurostat-adatokat is az export vonatkozásában, ami lehetővé tette a Bizottság számára az exportértékek korrekcióját. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Az ügylet után az összefonódással létrejött gazdálkodó egységet korlátozni fogja azt, hogy az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék beszállítói továbbra is hozzáférnek több tényleges alternatív forráshoz. Mindenekelőtt, az EGT-ben vannak más rézfinomítók is, amelyek a felek legközelebbi versenytársainak tekinthetők. Emellett a nem EGT-n belüli rézfinomítóknál és más nem EGT-n belüli vevőknél jelentős kereslet van az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék iránt. Az EGT-n belüli beszállítók tulajdonképpen az általuk előállított olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék 40–50 %-át exportálják. Az exportok tehát fontos alternatív lehetőséget jelentenek a beszállítók számára arra az esetre, ha az EGT-n belüli árak csökkennének, és egyúttal jelentősen korlátozzák a felek vásárlóerejét. Emellett az ingotgyártók, fékész termékek gyártói és nem réz olvasztásával foglalkozó szereplők szintén vásárolnak olvasztásra és finomításra szánt rézhulladékot. Végezetül, a beszállítók láthatólag képesek csökkenteni a felek vevői erejét, ha például az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladékból más, nagyobb értéket képviselő termékeket állítanak elő, vagy ha a kedvezőbb ár elérése érdekében felhalmozzák, illetve leépítik olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék-készleteiket. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Szemben azzal a megállapítással, amelyet a Bizottság előzetes jelleggel fogalmazott meg a kifogásközlésben, a felek nem tekinthetők egymás különösen közeli versenytársainak. A felek technikai képességei nagy mértékben kiegészítik egymást annak terén, hogy mely fémek finomítására, kinyerésére és végül eladására képesek. Ennek következtében beszerzési tevékenységeik is nagy mértékben kiegészítik egymást. A felek beszállítóinak elemzése azt is mutatja, hogy az átfedésben lévő beszállítók száma az összes beszállítóéhoz képest korlátozott. Végezetül, bizonyos versenytársak a felek riválisai technológiai képességeik és a vásárlási magatartásuk alapján. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Jóllehet a rézhulladék-finomítás ágazatába való belépését jelentős akadályok gátolják, a meglévő szereplők kapacitásának és képességeinek bővítésére rendszeresen sor kerül. Ilyen jellegű bővítésekre az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék árának jelentős csökkenése mellett is lehetőség nyílna. Továbbá, különösen az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék piacához közeli piacokon, például az elektronikushulladék-piacon (amely elsősorban a nyomtatott áramköri kártyákhoz kapcsolódik, és jelenleg az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék piacához képest magasabb árrés jellemzi) működő rézfinomítók találhatják vonzónak azt a lehetőséget, hogy az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék árának ügyletet követő csökkenése esetében e rézhulladék finomításával kezdjenek foglalkozni. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Általában elmondható, hogy az ügylet valószínűleg nem gyakorol majd jelentős hatást az árakra. A piaci vizsgálat során választ adó beszállítók (köztük olyanok is, amelyek nem értékesítenek fémhulladékot a felek részére) közül sokan adtak hangot azzal kapcsolatos aggályaiknak, hogy a felek által vásárolt fémhulladék vételára csökken majd. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a beszállítók számára elegendő tényleges alternatív fémhulladék-értékesítési lehetőségek állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | A felek továbbá a rézhulladék árának csak viszonylag kis komponensére, az úgynevezett finomítási díjra tudnak hatást gyakorolni. Ennek az árkomponensnek a csökkenése kis mértékben befolyásolná a rézhulladék teljes árát, tekintettel arra, hogy a többi árkomponens – különösen réznek a londoni fémtőzsdén jegyzett árfolyama – nagyságrendekkel magasabb a finomítási díjaknál, és tipikusan az egész év során jelentős mértékben ingadozik. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Végezetül, az árra gyakorolt hatást feltehetőleg legalább részben ellensúlyoznák az ügylethez kapcsolódó szinergiák. |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Emellett valószínűtlen, hogy az ügylet jelentős mértékben csökkentené a beszállítók hajlandóságát arra, hogy a fémek kezelése és hasznosítása terén beruházzanak és innovációkat alkalmazzanak. Az ügylet után a jobb fémhulladék-kezelési képességek nagyobb mennyiségű fémhulladék beszerzését vonnák maguk után, ami azt jelenti, hogy e tevékenység vonzóbb lenne. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Az is valószínűtlen, hogy az ügylet jelentős hatást gyakorolna az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék begyűjtésére. Az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék ipari beszállítók általi elérhetővé tétele mindenképp rugalmatlan, mivel e piaci szereplők a továbbfeldolgozott réztartalmú termékekhez képest változatlan arányban generálnak olvasztásra és finomításra szánt rézhulladékot (és az általuk generált fémhulladék mennyiségét az ügylettől függetlenül minimalizálják, tekintve, hogy a fémhulladék a termelékenység csökkenésének jele). A kereskedők, a gyűjtők és az előfeldolgozók valószínűleg nem csökkentik az általuk gyűjtött fémhulladék mennyiségét, mivel az árhatást minden esetben el tudják kerülni azzal, hogy azt a réz értékláncának további szakaszaiban érvényesítik, vagy azzal, hogy – amint azt a piaci vizsgálat során beadványaikban jelezték – az ügylet után nem változik hajlandóságuk arra, hogy fémhulladék-gyűjtést végezzenek. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Az ügylet elemzésének további fontos eleme, hogy az összefonódással létrejött gazdálkodó egységnek korlátozottan áll érdekében a beszerzett olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék mennyiségnek csökkentése, mivel magas költségekkel jár az, ha a teljes kapacitást nem kihasználva üzemelnek. Az igen magas állandó költségek miatt a rézfinomítók akkor költséghatékonyak, ha teljes kapacitással működnek. Ez azt jelenti, hogy ha az összefonódással létrejött gazdálkodó egység megkísérelné csökkenteni a felhasznált fémhulladék mennyiségét, az finanszírozhatatlan megnövekedett költségekkel járna. Ezért az ügylet valószínűsíthetően nem jár a termelés csökkenésével. |
| --- | --- |

(40)

2.   Horizontális, nem koordinatív hatások a 2. számú rézhulladék beszerzésének EGT-szintű piacán

| (41) | A kifogásközlésben a Bizottság nem fogalmazott meg előzetes aggályokat a 2. számú rézhulladék piacával kapcsolatban. Bár a felek együttesen viszonylag nagy részesedéssel rendelkeznek az EGT-n belül beszállított 2. számú rézhulladék beszerzésének piacán, a felek részére az ügylet után is nagyszámú tényleges alternatíva marad elérhető az EGT-n belül és kívül egyaránt. Ez ebben az esetben még inkább igaz, mint az olvasztásra és finomításra szánt rézhulladék esetében, jobbára azért, mert a 2. számú rézhulladék szabványosított hulladéktípus, és mert a hatékony finomításához szükséges technológiai képességekkel rendelkezik számos másodlagos rézfinomító és tisztán elsődleges rézfinomító is (ez utóbbiak elsősorban rézkoncentrátum feldolgozásával foglalkoznak, és a 2. számú rézhulladékot emellett, finomítási folyamataik kontrollálásához használják fel). |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Az Aurubis a 2. számú rézhulladék EGT-n belüli beszerzésének piacán 30–40 %-os részesedéssel rendelkezik, amelyet a Metallo 5–10 %-kal növel. Az összefonódással létrejött gazdálkodó egység részesedése a beszerzési piacon 30–40 % lenne. A sorban ezután következik az EGT-n belüli két versenytárs finomító, a Brixlegg és a KGHM külön-külön 5–10 %-kal. Ezeket követik további EGT-n belüli finomítók. Az export 39 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | Az ügylet előtt a Metallo nem tekinthető a 2. számú rézhulladék beszerzése terén fontos versenyerőnek, mivel nem ez a fémhulladék-típus áll tevékenysége középpontjában. |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Az ügylet után számos olyan szereplő marad, amely 2. számú rézhulladékot fog vásárolni. Először is, az EGT-n belül és kívül számos rézfinomító foglalkozik a 2. számú rézhulladék beszerzésével és kezelésével, függetlenül attól, hogy elsősorban a réz elsődleges vagy másodlagos hasznosítása terén aktívak-e. Ezek a rézfinomítók alapvetően összehasonlítható technológiai képességekkel rendelkeznek a 2. számú rézhulladék hatékony kezelése terén. Másodszor, a finomítás terén működő versenytársak mellett jelentős számú más vásárló versenyez a 2. számú rézhulladék beszerzése terén. Különösen a félkész termékek egyes gyártói tudnak felhasználni a 2. számú rézhulladék kategóriájába tartozó bizonyos anyagokat gyártási folyamataik során. Végezetül, (a beszállítók számára) megvan a lehetőség arra, hogy a 2. számú rézhulladék minőségét tovább javítsák a szennyeződések további eltávolításával, és ezzel olyan anyagot állítsanak elő, amely potenciális vásárlók még nagyobb csoportja számára is vonzó. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | A 2. számú rézhulladék EGT-ből kifelé irányuló exportjára való képesség (vagy a kisebb beszállítok esetében az a képesség, hogy a 2. számú rézhulladékot eladhatják olyan nagyobb kereskedők részére, akik képesek azt az EGT-n kívülre exportálni) jelentősen korlátozza a feleket (és általában véve az EGT-n belüli rézfinomítókat). A 2. számú rézhulladék nemzetközileg elismert rézhulladék-kategória, amely esetében általában nincs szükség vizsgálatra. E termékjellemzője miatt a többi, differenciáltabb jellegű rézhulladékhoz képest általában könnyebben értékesíthető. A rézegységek iránti megnövekedett kereslet, valamint a rosszabb minőségű anyagok importjára vonatkozó kínai korlátozások eredményeként jelentős jelenlegi és jövőbeni lehetőségek adódnak. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | A beszállítók többsége arra számít, hogy az ügylet a 2. számú rézhulladék esetében magasabb finomítási díjakhoz vezet majd. A beszállítók azonban beadványaikban azt is jelezték, hogy a 2. számú rézhulladék esetében alternatív értékesítési lehetőségek is a rendelkezésükre állnak. Továbbá maguk a felek is elismerik, hogy a 2. számú rézhulladék szabványosított, globálisan forgalmazott termék, amellyel világszerte kereskednek. Ennek következtében valószínűsíthető, hogy a beszállítók el tudják kerülni az árak hatását. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | A felek egyik versenytársa aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy az ügylet után az összefonódással létrejött gazdálkodó egység csökkenti majd a finomítási költségeket (azaz többet fizet majd a 2. számú rézhulladékért), és ezzel ezt a versenytársat kizárja majd a rézkatódok gyártásához szükséges 2. számú rézhulladék beszerzéséből. Azonban igen valószínűtlen, hogy az összefonódással létrejött gazdálkodó egység ilyen gyakorlatot folytasson. A 2. számú rézhulladékért magasabb összeg kifizetése abban az esetben lenne észszerű, ha nagyobb mennyiségek beszerzése lenne lehetséges. Azonban mindkét félnek csak korlátozott képessége van nagyobb mennyiségek befogadására. |
| --- | --- |

(47)

3.   Vertikális, nem koordinatív hatások a rézrudak és rézformák piacai kapcsán

| (48) | A Bizottság kifogásközlésében nem vetett fel aggályokat a rézkatódok, rézrudak és rézformák piacát érintő vertikális, nem koordinatív hatásokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Tekintettel arra, hogy a termékpiac bármely elfogadható meghatározása esetén a Metallo és az Aurubis részesedése a rézkatódok upstream értékesítési piacán igen alacsony (globálisan 5–10 %), és tekintettel a piaci vizsgálat során beérkezett egyértelmű visszajelzésekre, nem valószínű, hogy az összefonódással létrejött gazdálkodó egység az ügylet után képes lenne a piac lezárását (akár az inputtermékeket, akár a vevőket érintő lezárást) célzó stratégiát alkalmazni. |
| --- | --- |

(49)

V.   KÖVETKEZTETÉS

| (50) | A fenti okokból kifolyólag a határozat következtetése az, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak jelentős részén. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Következésképpen az összefonódást – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (1) bekezdésével, továbbá az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – a belső piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(51)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  A másodlagos finomítók kizárólag rézhulladékot (úgynevezett másodlagos rezet) használnak inputanyagként réz gyártásához. Az elsődleges finomítók bányákból származó rézkoncentrátumot (úgynevezett elsődleges fémet) használnak inputanyagként.

(3)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.2009. december 1-jétől kezdve az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) változásokat vezetett be, pl. a „Közösség” szó helyett az „Unió”, a „közös piac” kifejezés helyett a „belső piac” használandó. E határozat az EUMSZ terminológiáját követi.

(4)  Közzététel: HL C 356., 2019.10.21., 7. o.

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 8.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 224/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 224/16

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2020/C 224/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„MOLLETE DE ANTEQUERA”

EU-szám: PGI-ES-02393 –
  2018.2.23.

OEM ()OFJ (X)

1.   Elnevezés

„Mollete de Antequera”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

2.3. osztály: Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru;

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Mollete de Antequera” a 4. pontban említett földrajzi területről származó kenyérfajta. Búzalisztből készült, nedvességtartalma magas, a kenyérbél lágy, a terméket rövid ideig sütik. A jellegzetes formájának alsó része szabálytalan és elliptikus. Térfogatát tekintve lapos és vékony, felületét a készítéséhez felhasznált liszt finom pora borítja.

A készítés során a liszthez búzakorpa adható hozzá.

A termék friss, fagyasztott/mélyhűtött vagy védőgázas csomagolásban kerül forgalomba.

A „Mollete de Antequera” sajátos jellemzőit a következő fizikai-kémiai és érzékszervi mutatók határozzák meg:

a)   Forma és kiszerelések

Tömegétől függően a termék háromféle kiszerelésben készül:

| — | mollete: 100–150 gramm, |
| --- | --- |

—

mollete: 100–150 gramm,

| — | közepes „mollete”: 55–99 gramm, |
| --- | --- |

—

közepes „mollete”: 55–99 gramm,

| — | kis méretű „mollete”: 55 grammnál kisebb. |
| --- | --- |

—

kis méretű „mollete”: 55 grammnál kisebb.

A termék jellegzetes formáját minden kiszerelésben meg kell őrizni. Ezt a termék alsó része által formált ellipszis tengelyeinek aránya (ahol „a” a nagyobb tengely és „b” a kisebb tengely) és a z/(a * b) arány alapján meghatározott (z) magasság adja meg. Az átlagértékeket és a tűréshatárokat a következő táblázat határozza meg:

| | a/b  (*1) arány | z/(a * b)  (*1) arány |
| --- | --- | --- |
| Kiszerelés | Átlagérték | Tűréshatár | Átlagérték (x10-3) | Tűréshatár |
| Mollete | 1,58 | ± 15 % | 2,15 | ± 25 % |
| Közepes „mollete” | 1,44 | ± 15 % | 2,95 | ± 25 % |
| Kis méretű „mollete” | 1,21 | ± 15 % | 6,10 | ± 25 % |

a/b  (*1) arány

z/(a * b)  (*1) arány

Kiszerelés

Átlagérték

Tűréshatár

Átlagérték (x10-3)

Tűréshatár

Mollete

1,58

± 15 %

2,15

± 25 %

Közepes „mollete”

1,44

± 15 %

2,95

± 25 %

Kis méretű „mollete”

1,21

± 15 %

6,10

± 25 %

b)   Textúra

A „Mollete de Antequera” jellegzetesen szivacsos textúrával rendelkezik.

A termék térfogatára ható deformációs erő maximális értékei az egyes típusokra és kiszerelésekre vonatkozóan a következők:

| — | Friss kiszerelések: 3 500 g |
| --- | --- |

—

Friss kiszerelések: 3 500 g

| — | Korpát tartalmazó friss kiszerelések: 4 500 g |
| --- | --- |

—

Korpát tartalmazó friss kiszerelések: 4 500 g

| — | Fagyasztott/mélyhűtött kiszerelések: 5 000 g |
| --- | --- |

—

Fagyasztott/mélyhűtött kiszerelések: 5 000 g

| — | Védőgázas csomagolású kiszerelések: 6 500 g |
| --- | --- |

—

Védőgázas csomagolású kiszerelések: 6 500 g

A „Mollete de Antequera” textúrájára vonatkozó maximális értékek a termék teljes eltarthatósági idejére érvényesek.

c)   A kenyérbél lyukacsai

A kenyérbél kettős lyukacsos szerkezettel rendelkezik. Egyrészt a kenyér belsejében egyenletesen eloszló, 5 mm-nél kisebb átmérőjű, nagyon kerek és jól formázott lyukacsok képződnek. Másrészt kisebb mértékben jelen vannak olyan nagyobb lyukacsok, amelyek szabálytalan alakúak, 15 mm-nél kisebbek és egyenlőtlenül oszlanak el.

d)   Nedvességtartalom

A kenyér 32–45 %-os nedvességtartalma meghatározó a minősége szempontjából.

e)   Érzékszervi jellemzők

A „Mollete de Antequera” friss kiszerelésének érzékszervi profilja a következő:

A héj színe elefántcsontfehér, enyhe vaníliaszínű árnyalattal. A széleken és a szélek alatt enyhén pirítottabb lehet, a felszínét a kenyér készítéséhez használt liszt finom pora borítja. A héj tapintásra puha, finom, rugalmas és enyhén cserepes. Aromája a közepestől a nagyon intenzívig terjed, az élesztő és a tészta meghatározó jegyeivel. A kenyérbél szintén törtfehér színű, de enyhén sárgás árnyalatokkal. Megjelenésre és tapintásra nagyon szivacsos. A szájban különösen lágy érzetet ad, enyhén savas ízzel, továbbá az élesztőre, a tésztára és a lisztre emlékeztető aromákkal. Az utóíz kellemes, közepesen vagy egyáltalán nem tartós, érzékszervi szempontból pedig a termék nagyon kiegyensúlyozott.

A „Mollete de Antequera” korpatartalmú változata bizonyos mértékben eltérő a héj és a kenyérbél színe és aromája tekintetében, a keverékhez adott korpa eredményeként. A héj színe enyhén sötét, a korpa miatt foltos felületű, felszínét a termék előállításához használt liszt finom pora borítja. A héj textúrája némileg keményebb, de megőrzi a termékre jellemző puhaságot. A kenyérbél krémes világosbarna színű, állaga puha, szivacsos és lágy. Íze a szájban enyhe és kissé savas érzetet ad, a rágáskor jelentkező enyhe keserű ízzel, és a „Mollete de Antequera” készítéséhez használt korpára emlékeztető jegyekkel. A gabona-, rost-, búza- és élesztőaromák nagyon intenzívek és tartósak, aminek köszönhetően a „Mollete de Antequera” érzékszervi tulajdonságait rendkívül nagyra értékelik.

A fagyasztott/mélyhűtött termék esetében a kiolvasztást követően valamennyi fizikai-kémiai és érzékszervi paramétert meg kell mérni. E paraméterek értékei megegyeznek a friss termékre megállapított értékekkel, a textúra kivételével, amelynek meg kell felelnie az előírt határértékeknek.

A nyersanyagok az alacsony gluténtartalmú búzaliszt (W) (110–170 × 10–4 joule), amelynek nyúlásállósági és a tészta-nyújthatósági aránya (P/L) 0,25 és 0,65 között van, a víz, a tengeri só és a bio élesztő. Az egyszerűség kedvéért a bio élesztő helyettesítőjeként/kiegészítőjeként használható előtészta is.

Ehhez búzakorpát lehet hozzáadni, amelynek minimális adagja megfelel a kenyértészta 3,8 % p/p arányának, feltéve, hogy a 3.2. pontban meghatározott fizikai-kémiai tulajdonságok a különböző kiszerelésekre meghatározott tartományokon belül maradnak.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A nyersanyagok az alacsony gluténtartalmú búzaliszt (W) (110–170 × 10–4 joule), amelynek nyúlásállósági és a tészta-nyújthatósági aránya (P/L) 0,25 és 0,65 között van, a víz, a tengeri só és a bio élesztő. Az egyszerűség kedvéért a bio élesztő helyettesítőjeként/kiegészítőjeként használható előtészta is.

Ehhez búzakorpát lehet hozzáadni, amelynek minimális adagja megfelel a kenyértészta 3,8 % p/p arányának, feltéve, hogy a 3.2. pontban meghatározott fizikai-kémiai tulajdonságok a különböző kiszerelésekre meghatározott tartományokon belül maradnak.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A terméket a körülhatárolt földrajzi területen kell előállítani annak érdekében, hogy megőrizhető legyen ezen ízletes termék különleges minősége. Az előállítási folyamat a következő szakaszokból áll, amelyeket az elvégzésük sorrendjében sorolunk fel: dagasztás, a tészta egy darabban történő pihentetése, a tészta feldarabolása, a tészta lemérése és golyókká formázása, a tésztagolyók pihentetése, a tészta különálló darabokká formázása, a tészta kelni hagyása, sütése, hűtése, illetve lágyítása.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A friss „Mollete de Antequera” kenyeret az előállítási folyamat részeként és ugyanabban a létesítményben kell csomagolni, ahol sütik. Először olyan eljáráson kell átesnie, amelynek során hőmérsékletét 38 °C alá csökkentik. A „Mollete de Antequera” fagyasztását/mélyhűtését közvetlenül a csomagolás után kell elvégezni a „Mollete de Antequera” sajátos jellemzőinek a forrásnál történő megőrzése érdekében. A fő oka annak, hogy a terméket a forrásnál kell csomagolni, az, hogy a frissen előállított termék magas nedvességtartalma 32 % és 45 % között maradjon, mivel ez döntő fontosságú a „Mollete de Antequera” tulajdonságainak (textúra, aromák stb.) megőrzéséhez. A csomagolatlan termék eredeti nedvességtartalma jelentős mértékben csökkenhet.

Függetlenül attól, hogy a termék friss, fagyasztott/mélyhűtött vagy védőgázas csomagolásban van-e, mindig csomagolt formában kell kiszerelni a termék minőségének a forrástól kezdődő megóvása és nyomon követhetőségének biztosítása érdekében. Ez a követelmény az előállítás helyén működő nagy- és kiskereskedőkre egyaránt vonatkozik.

A friss terméket mindig fóliába vagy hasonló, az oxigént félig áteresztő, az élelmiszeripari szabványoknak megfelelő anyagba kell csomagolni.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Mollete de Antequera” és az „Indicación Geográfica Protegida” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) feliratot és/vagy a „Mollete de Antequera” OFJ logóját jól láthatóan fel kell tüntetni a „Mollete de Antequera” címkéin és kereskedelmi csomagolásán.

Image 1

Ha a termék összetételében búzakorpát tartalmaz, a címkén fel kell tüntetni a „con salvado” (korpát tartalmaz) feliratot. A „Mollete de Antequera” kiszerelését szintén meg kell határozni.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Mollete de Antequera” előállítása és csomagolása Antequera és Fuente de Piedra település határain belül történik, amelyek Málaga tartományhoz tartoznak.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Mollete de Antequera” oltalom alatt álló földrajzi jelzés alapja annak hírneve.

A „Mollete de Antequera” távoli eredete a zsidók és arabok által Al-Andaluszban a 12. és 13. században készített enyhén sült, alacsony élesztőtartalmú laposkenyér lehet. A „mollete” kifejezés etimológiai eredete azonban a kasztíliai spanyol („muelle”, azaz puha) szóból származik, és az ilyen típusú kenyérre jellemző puha, szivacsos textúrára utal.

A „mollete” kifejezés használata és e termék előállításának hagyománya csak Andalúzia néhány körzetében maradt fenn, talán amiatt, hogy Al-Andalusz kultúrája e régióra nagyobb hatással volt. A 20. század közepétől Antequera-ban megszilárdult a termék nagy mennyiségben történő gyártása és forgalmazása. E tekintetben Lorenzo Díaz a Diez Siglos de Cocina en Madrid (A madridi konyhaművészet tíz évszázada) című könyvében (1994) Antequera települést említi az arab hagyományok utolsó bástyájaként Spanyolország déli részén (Granada, Málaga és Almería), ahol a kasztíliai „mollete” kifejezést továbbra is használják.

A Málaga tartomány e városában előállított és fogyasztott „Mollete de Antequera” termékről készült feljegyzések legalább 1539-re nyúlnak vissza, mivel a „Book of María Enríquez” (Maria Enríquez könyve) néven ismert, a Marquis de la Vega de Santa María archívumának részét képező konyhaművészeti kötetben a „mollete” alapvető élelmiszert tartalmazó családi receptet találtak. Ez a dokumentum – amely Antequera település történeti irattárában található – különböző gasztronómiai kifejezéseket említ, amelyek közül a legfontosabb a liszt, a tej és a tojás, amelyek a „molletes reales” („királyi” laposkenyér) összetevői.

Az Antequera-ban készült „mollete”-re vonatkozó, különböző dokumentumokban szereplő legrégebbi kereskedelmi utalás egy 1775. október 19-i kapituláréban (törvényi rendeletben) található, amelyben egy bizonyos Manuel Esbri engedélyt kapott „francia kenyér és »mollete« dagasztására ... biztosítva, hogy mindkét fajta jó minőségű és megfelelő tömegű legyen”.

A „Mollete de Antequera” előállítási területéhez tartozó Fuente de Piedra település volt az utolsó olyan település, amely 1838-ban függetlenné vált Antequera-tól (Muñoz Hidalgo és García Cañero, 1983: Antequera Történeti Irattára) és e termék készítésének hagyományát ott őrizték meg.

Bár nincsenek dokumentált feljegyzések arról, hogy a „Mollete de Antequera” a 19. században készült, 1939-ben az antequerai Juan Paradas Pérez pékmester tevékenysége egy részét annak szentelte, hogy visszahozza a „Mollete de Antequera” előállításának hagyományát. A Paradas által készített „Mollete de Antequera” termékek méltán híressé váltak, és az 1940-es és 1950-es években Antequera-ban nagy volt rájuk a kereslet. A „Mollete de Antequera” készítésének e receptje több generáción keresztül egészen napjainkig változatlan maradt.

A nyersanyagok kiválasztása (kiegyensúlyozott nyúlásállósági és tészta-nyújthatósági aránnyal (P/L) rendelkező, alacsony gluténtartalmú búzaliszt), a tészta magas nedvességtartalma, a tészta dagasztásának, különálló darabokká formázásának és kelni hagyásának körülményei, a gondosan időzített rövid sütési idő (könnyű sütés) és hűtés mind meghatározó a „Mollete de Antequera” pontos formájának és finom aromájának biztosítása szempontjából, amelyek következtében kialakul a puha és szivacsos textúra és a kenyérbél nagyobb és kisebb lyukacsokból álló kettős szerkezete. Mindezen szakaszok a „Mollete de Antequera” pékmestereinek szakértelmén és tapasztalatán alapulnak, akiknek hagyományai és bevált gyakorlatai e területhez kapcsolódnak.

A magas (akár 45 %-os) nedvességtartalom és a rövid sütési idő a „Mollete de Antequera” jellegzetes megkülönböztető tulajdonságai, amelyek Paradas pékmester receptjén alapulnak, akinek köszönhetően a termék a 20. század közepétől kezdve népszerű reggeli kenyérré vált Antequera településén. Ez a népszerűség annak köszönhető, hogy a pirítási folyamat fokozza a kenyérbél lágyságát és aromáit, valamint a kenyérbél állaga és a ropogós héj textúrája közötti kontrasztot, megőrizve ezáltal a frissen sütött termék valamennyi tulajdonságát. A fogyasztók már akkoriban is nagyra értékelték ezt a sajátosságot, és teszik ezt ma is, mivel ez azt jelenti, hogy a „Molletes de Antequera” négy-öt napig is eláll, és ez idő alatt megmarad a friss kenyér fogyasztásának élménye. A „Mollete de Antequera” érzékszervi tulajdonságaival ötvözve ez a minőség meghatározó szerepet játszott abban, hogy a termék megvetette a lábát a piacon: kezdetben Antequera településén, majd Málaga tartomány többi részén, amelyet egész Andalúzia, majd Spanyolország többi része követett.

A „Mollete de Antequera”-ra rengeteg bibliográfiai hivatkozás utal, amelyek megerősítik a „Mollete de Antequera” közismertségét. Az alábbiakban megemlítünk néhányat az elmúlt 25 év azon kiadványai közül, amelyek felsorolták a „Mollete de Antequera” érdemeit és dicsérték a terméket: Gastronomía Antequerana (Antequera gasztronómiája) (Juan Alcaide Vega, 1991); Diccionario Gastronómico. Términos, Refranes, Citas y Poemas (Gasztronómiai szótár. Kifejezések, mondások, idézetek és költemények) (Luis F. Lescure, 2005); Ruta Gastronómica de Andalúzia (Gasztronómiai utazás Andalúzián keresztül) (Inés Burtrón, 2009); 50 recetas con molletes de Antequera (50 recept a „Mollete de Antequera” felhasználásával) (Susana López Postigo, 2010); Route of Washington Irving from Seville to Granada (Washington Irving útja Sevillától Granadáig) (Turismo Andaluz S.A., 2000).

A spanyol király és királynő 1998-as antequerai látogatásáról valamennyi spanyol médium beszámolt, és külön említést tett arról, hogy megkínálták őket a híres „Mollete de Antequera” kenyérrel, amelyet a településről származó szűz olívaolajjal szolgáltak fel.

Arturo Pérez-Reverte, híres spanyol író, újságíró és 2003 óta a Spanyol Királyi Akadémia tagja La piel del tambor (2002) című könyvében szintén megemlítette a „Mollete de Antequera”-t.

A spanyol pékszervezetek szövetsége (CEOPAN) 2009-ben megjelentette a Todos los panes tradicionales de España (Spanyolország hagyományos kenyerei) című katalógusát, amely a „Mollete de Antequera”-t is tartalmazta.

Végezetül, a „Mollete de Antequera” bekerült Andalúzia, azon belül is Málaga tartomány és Antequera település szellemi kulturális örökségének atlaszába (Andalúzia Történeti Örökségének Intézete, Regionális Kulturális Minisztérium, Andalúzia Autonóm Közösség Kormánya).

A „Mollete de Antequera” ma már nagyon jól ismert termék, amely Spanyolország egész területén megvásárolható.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

Az elnevezéshez tartozó termékleírás teljes szövege a következő linken található:

http://www.juntadeandalucia.es/export/drupaljda/Pliego_Mollete_Antequera.pdf

vagy elérhető a Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Desarrollo Sostenible [A mezőgazdaságért, állattenyésztésért, halászatért és fenntartható fejlődésért felelős regionális minisztérium] honlapján keresztül

(https://juntadeandalucia.es/organismos/agriculturaganaderiapescaydesarrollosostenible.html),

Kérjük, kövesse a következő útvonalat: „Áreas de actividad”/„Industrias y Cadena Agroalimentaria”/„Calidad”/„Denominaciones de Calidad”/„Productos de panadería y repostería”. A termékleírás a minőségi megjelölés neve alatt található.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(*1)  A „Mollete de Antequera” méretei milliméterben megadva.

---

| 8.7.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 224/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 224/21

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2020/C 224/08)

Ez az értesítés a 2018. október 17-i (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„ROSSO DI MONTEPULCIANO”

Hivatkozási szám: PDO-IT-A1458-AM02

Az értesítés időpontja: 2020.4.21.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   „Rosso di Montepulciano” – Címkézés

A szöveg kiegészült azzal a követelménnyel, hogy a „Rosso di Montepulciano” oltalom alatt álló eredetmegjelölés mellett a „Toscana” [Toszkána] tágabb földrajzi kifejezést is fel kell tüntetni a címkén.

A módosítás lehetővé teszi a borok földrajzi eredetére vonatkozó pontos információk szolgáltatását.

A módosítás az egységes dokumentum 9. szakaszára és a termékleírás 7. cikkére vonatkozik.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Rosso di Montepulciano

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

„Rosso di Montepulciano”

Szín: rubinvörös;

Illat: intenzív boros jelleg;

Íz: száraz, hosszan tartó, enyhén tanninos;

Minimális összes alkoholtartalom: 11,50 %;

Minimális cukormentes kivonat (gramm/liter): 21,00.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): | |
| Minimális összes savtartalom: | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | 20 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter): | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék):

Minimális összes savtartalom:

4,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

20

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter):

5.   Borkészítési eljárások

a)   Különleges borászati eljárások

„Rosso di Montepulciano”

Különleges borászati eljárás

A „Rosso di Montepulciano” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott bor nem bocsátható szabad forgalomba a szőlőtermesztés évét követő év március 1-je előtt.

b)   Maximális hozamok

„Rosso di Montepulciano”

10 000 kg szőlőmennyiség hektáronként

„Rosso di Montepulciano”

70 hektoliter hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlőtermő terület a Toszkána régió Siena tartományában található Montepulciano település közigazgatási területéhez tartozik.

Nem tartozik ide a Valdichiana völgy.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Sangiovese N. – Sangioveto

8.   A kapcsolat(ok) leírása

„Rosso di Montepulciano”

A termőterület nagyrészt a pliocén korból származó homoksivatagos területekből áll, és mediterrán éghajlata hozzájárul a szőlő ízének és fenoltartalmának javításához. A szőlőültetvényeken a Sangiovese fajtát termesztik, különösen a Prugnolo Gentile néven ismert helyi biotípust, amelynek műveléséhez a jellegzetes függőleges karózási rendszert alkalmazzák. A montepulcianoi bornak az etruszkok korától napjainkig tartó ősi története képezi a tapasztalatok és a szőlőtermesztési szakértelem emberi tényezőinek alapját, amelyek az idők során a környezettel kölcsönhatásban lehetővé tették a kiváló minőségű bor előállításához legmegfelelőbb gyakorlatok azonosítását, fejlesztését és kiválasztását.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

„Rosso di Montepulciano” – Címkézés

Jogi keret:

Európai Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A termékleírás kiegészült azzal a követelménnyel, hogy a „Rosso di Montepulciano” oltalom alatt álló eredetmegjelölés mellett a „Toscana” [Toszkána] tágabb földrajzi kifejezést is fel kell tüntetni a címkén annak érdekében, hogy a fogyasztókat tájékoztassák a borok pontos földrajzi eredetéről.

A termékleíráshoz vezető link

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15315

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---